cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Hussisaar
Saar om kivine ja X-tähe kujolinõ. Timä kõgõ korgõmp kotus om merepinnast 41,3 miitret. Saarõ ütest veerest tõistõ om pia 700 miitret, suurus om 0,2 kruutkilomiitret. Saarõ mant merest om lövvet 58 liiki kallo ja 6 liiki krabisit.
Saarõ pääl om 12 miitre korgunõ tulõtorn, miä sai valmis 1842. aasta sügüse.
Inne vindläisi kallalõtungi 2022. aastal elliväq saarõ pääl Ukraina piirivalvuriq ja näide perreliikmõq. Ku saarõ kaitsjaq kallalõtungjaq surma pelgämädä persehe saadivaq, sai saar kuulsas üle ilma.
Kaeq viil
katõgooria:Saarõq katõgooria:Ukraina
Hõrna Aare
Andrikova miis Hõrna Aare (Aare Hõrn, sündünüq 9. põimukuu pääväl 1959) om seto as'a ajaja 1988. aastagast pääle. Tä om Seto Kuningriigi üts luujit ja mitmõkõrdnõ ülembsootska, Setomaa Valdo Liido kultuurinõvvomiis ja Seto Seldsimaja perremiis.
Kaeq viil
katõgooria:Setomaa inemiseq
Pääväkese
Pääväkese om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Küläst juuskvaq läbi Suuruja ni Lambauja, miä saavaq inne Mädäjõkkõ sisse juuskmist kokko.
Külän om Pääväkese läteq.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Kõpu kihlkund
Kõpu kihlkund om kihlkund Viländimaal. Kihlkunna keskus om Kõpu.
Toodsi (Rõugõ)
Seo artikli kõnõlõs Rõugõ valla Toodsi küläst. Ka Võro vallan om Toodsi külä, kaeq Toodsi (Võro). Toodsi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Pepysi Samuel
pisi|329x329px|Pepysi Samuel 1666. aastagal Pepysi Samuel (Samuel Pepys /piːps/ [piips], sündünüq 23. radokuu pääväl 1633, koolnuq 26. lehekuu pääväl 1703) oll' inglüse mereväeammõtnik ja parlamendi liigõq.
Tä om tunnõt uma päivigu kirotamisõga – timä 10 aastaga joosul kirotõt päivik om hää dokument aoluulaisilõ, selle et tä egä päiv sinnäq midägiq kirot nii uma elo ku ütiskonna kotsilõ laembalt. Tä kirot' kokko päält mill'oni sõna. Tä kirot' põh'aligult umist rahaas'ost, määne ilm oll', midä tä sei, määne tä elämine oll', a ka tuust, määne oll' huuvkunna- ni tiatrielo. Katõgooria:Inglüsmaa inemiseq
Vigala jõgi
pisi|Vigala jõgi Kuusiku mõisa veskitammi iin pisi|Rapla kivisild üle Vigala jõõ
Vigala jõgi (ka Konuvere jõgi, Koluvere jõgi) om Kasari jõõ kõgõ viirohkõmb lisajõgi. Taa nakkas pääle Kõnnumaal Kaeva suust ja juusk Rumba külän Kasari jõkkõ.
Jõgi juusk läbi Pärno ja Rapla maakunna.
Vigala jõõ pikkus om 101,8 kilomiitrit, valgala suurus 1577,2 ruutkilomiitrit.
Kaeq viil
katõgooria:Läänemaa jõõq katõgooria:Harjomaa jõõq
Sorgo
250px|thumb|Sorgo
Sorgo om üts haino pereh, miä kasus lämmäl maal. Mõndsi sorgo lihte kasutõdas terri peräst, suurõmbat jako kasutõdas söödäs.
Katõgooria:Põllumajandus
Lehmimägi
Lehmimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Nullkulu
pisi|Poodin saa kävvüq ka uma purgi ja võrgugaq, piä-äi võtma kilekotti. Nullkulu (inglüse keelen zero-waste) om tuu, ku kõik inemise ask lätt askunigu asõmõl ümbretüütlüste ja saa vahtsõ elo, vai lagonõs luudusõn loomuligult. Niimuudu essü-üi plastpraht luudusõhe, kohes tuu ei passiq. Aśa tõist kõrd pruukminõ ja kakõnu aśa parandaminõ om etemb, ku vahtsõ hankminõ, a kõgõ etemb om lihtsähe vähämb pruukiq. Peris nullkululinõ elo om innemb korõmb tahtmine ku tõõperäline eloviis, selle et tuu om väega rassõ, a kokkohoitlik tarvitaminõ ja nullukulu silmän pidämine hoit luudust ja niimuudu ka inemiisi.
Raadi
Raadi om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Nullkulu
katõgooria:ütiskund
Raadi
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Ristimõts
Ristimõtsas kutsutas puiõts'auka, kon om hulk ristipuid.
Üts tunnõtumpi ristimõtso om Võromaal Põlva kihlkunnan Rosmal, õkva Võro-Põlva tii veeren vähä inne Põlvat.
Pudru oja
Pudru oja om mitmõ Võromaa uja nimi:
1851
1851. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10064. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1851
Rebäsmäe
Rebäsmäe om külä Räpinä kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
2002
2002. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10215. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:21. aastagasada 2002
Tervüs
Tervüs om tävveline iholinõ, vaimlinõ ja ütiskundlinõ hää olõminõ, mitte õnnõ tõvõ vai nõtrusõ puuduminõ.
Katõgooria:Arstitiidüs
Piotrowice
Piotrowice om külä Lõunahummogu-Poolan. Piotrowicen elli 2013. aastagal 352 inemist.
Katõgooria:Poola küläq
Tika järv
Tika järv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Napoleon I
Napoleon I vai Napoleon I Bonaparte (1769–1821) oll' Prantsusmaa riigi- ja väejuht, kink tegemiseq mõotiq pall'o 19. aastagasaa alostusõ Õuruupa poliitikat.
Tä valits' Prantsusmaad 11. märtekuu pääväst 1799 11. mahlakuu pääväni 1814 ja 13. urbõkuu pääväst 1815 22. piimäkuu pääväni 1815.
Must lepp
thumb|300px|Musta lepä leheq ja noorõq kukuq
Must lepp ehk imälepp (Alnus glutinosa) om kõoliidsi sugukunna lepä perrekunda kuuluv lehepuu.
Must lepp om Eestin harilik puu. Puu korgus om kooniq 30 (35) miitret ja eloigä küünüs 100–130 aastagani. Puu tüvi om krobõlidsõ koorõga ja mustjat värmi, leheq läükväq ja ilma terävä otsalda.
Välislingiq
Katõgooria:puuq
Deutschi David
pisi|Deutschi David Deutschi David (David Deutsch, sündünüq 18. lehekuu pääväl 1953 Israelin) om füüsik ja filosuuf.
Tä eläs koolipõlvõst pääle Inglüsmaal ja tüütäs Oksfordi ülikoolin, om maailman tähtsä kvantpuutridõ arõndaja.
Seletämise teooria
Pääle kvantmehhaanika om timä teemas olnuq Popperi Karli epistemoloogia ja Dowkinsi Richardi memeentika arõndaminõ. Tan om kujonõnu timä nn seletämise teooria.
Tiidüse asi olõ-õiq tulõvigu ettekuulutaminõ, a maailma seletämine. Ettekuulutaminõ om tähtsä poliitikidõ, insinüüre, ettevõtjidõ jt tegijide tüün ja nimäq tarvitasõq tiidüse antuid vahtsõmbit seletüisi. Täüdelännüq kuulutus vai rehkendämine näütäs, et seletüs oll' õigõ. Minkagi lõpuniq ärqseletämist ei tulõq kunagiq, järgmädse seletäjä teooria tulõ eelmise asõmalõ. Teooriaq tegüseq niimuudu järjest parembas ja arusaamine maailmast paranõs.
Memeetiga ja epistemoloogia
Dawkinsi Richard nakas' inemise tarkusõ seletämises tarvitama meemi 1976. aastal.
Deutsch seletäs, et meem käü uman egän tsüklin läbi (vähämbält) kats olõkit:
a) tege tuud, midä tä om otsustanuq.
b) kuulutas umma otsust sõnnugaq, seletäs, lupa vai ähvärdäs tetäq.
Tegemise ja seletämise aigu saa meem tõisilõ inemiisile kättesaadavas. Sama sisugaq meemil või (üten tsüklin) ollaq ka üle katõ olõgi – ku jutt kirotadas üles, pall'ndadas, toimõndadas raadio vai TV jaos jne.
Järgmäne meemi tsükli algas, ku tõõsõq inemiseq pandvaq meemi (tegemiisi vai juttu) tähele, mõtlõsõq tuu pääle ja tegeväq umaq otsusõq jne.
Inemiisi elokõrraldusõn om ratsionaalsit ja mitteratsionaasit meeme. Ratsionaalside meeme ülekaalu aigu om ütiskund dünaamiline, nigu valgustusõst pääle miiq aoniq om olnuq. Inne valgustust olliq ülekaalun mitteratsionaalsõq meemiq ja ütiskund oll' staatilinõ.
Inemiisi egapäävädseq meemiq ja tiidüse universaalsõq meemiq
"'Inimesel, kiä saa meemi, tulõ lahendaq säänesama probleem, ku om tiidläsel. Mõlõmbaq piät löüdmä seletüse. Inemisel om vaia ärq mõistataq ideeq tõisi inemiisi päie seen, ja tiidläsel tulõ löüdäq kõrd vai luudussäädüs. Kummalgi olõ-õiq võimalik jõudaq õkva vajaligu seletüse manoq. A mõlõmbaq päseseq andmisõ manoq, minkaq seletüst kontrolliq. Meemigaq inemise man saa tõõnõ kaiaq, midä tä tegeligult tege vai kõnõlõs, tiidläne saa luudusõ man kaiaq, kuvõrra as'akäük lätt arvatava säädüse perrä.'"
Lätteq
David Deutsch. The Fabric of Reality. 1997.
David deutsch. The Beginning of Infinity: Explanations That Transform the World. 2011.
https://www.ted.com/speakers/david_deutsch
http://www.daviddeutsch.org.uk/ Katõgooria:Füüsiguq Katõgooria:Filosoofiq
Likõssuu mägi
Likõssuu mägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Mansi kiil
Mansi kiil (tõõsõ nimegaq voguli kiil, mansi keelen мāньси лāтыӈ) om soome-ugri kiilkunna Ugri kiili Obi-ugri rühmä kiil, midä kõnõlõsõq Õdagu-Tsiberin eläväq mansiq.
Mansi keele kõgõ lähkümb hõimokiil om handi kiil.
Katõgooria:Ugri keeleq katõgooria:Vinnemaa
Tõbi
Tõbi vai haigus om elolidsõ ehitüse vai tallitusõ viga, mink peräst om elolidsõ tegevüs häirit. Elolinõ või ollaq nii kasv ku elläi (muuhulgan inemine).
Abeli Piitre
pisi|Abeli Piitre, 1880 Abeli Piitre (Peter Abel vai Peeter Abel; sündünüq 9. joulukuu pääväl 1848 Tammõ vallan Võromaal, koolnuq 12. radokuu pääväl 1920 Võrol) oll' eesti oppaja.
Tä oll' oppaja poig. Tä opsõ Kanepi kihlkunnakoolin ja Cimze seminärin ni opaś Kanepin, Tarton, Paistõn ja Võrol.
Trojany
Trojany om külä Hummogu-Poolan. Trojanyn elli 2014. aastagal 490 inemist.
Abeli Piitre
Üten Veske Mihkliga and´ tä vällä koorilaulõ kogo "Laulu-kogu..." (1880).
Trojany
Katõgooria:Poola küläq
2012
2012.  aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10225. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:21. aastagasada 2012
Permikomi kiil
Permikomi kiilt (перем коми кыв või коми-пермяцкӧй кыв) om kiil, midä kõnõldas Vinnemaal Kama jõgikunna maiõ pääl.
Tähistü
Аа Бб Вв Гг Дд Ее Ёё Жж Зз Ии Іі Йй Кк Лл Мм Нн Оо Ӧӧ Пп Рр Сс Тт Уу Фф Хх Цц Чч Шш Щщ Ъъ Ыы Ьь Ээ Юю Яя
Katõgooria:Soomõ-ugri keeleq
Makõmägi
Makõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Klimti Gustav
Klimti Gustav (Gustav Klimt, 1862–1918) oll' Austria kunstnik.
Pilte
Klimti Klimti
Mikita (Rõugõ)
Mikita om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Raudsepä (Võro)
Seo artikli kõnõlõs Raudsepä küläst Võro vallan. Raudsepä nimme kandvaq ka tõõsõq kotussõq, kaeq Raudsepä.
Kiltsi
pisi|Põltsamaa jõgi Kiltsin Kiltsi om alõvik Õdagu-Viro maakunnan, Väike-Maarja vallan. Elänikke arv om 204 (saisoga 1.01.2019).
Raudsepä (Võro)
Raudsepä om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Kiltsi
Kiltsin om Kiltsi mõisa ja Kiltsi põhikuul.
Raudsepä (Võro)
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Kiltsi
Läbi alõvigu lätt Talliin-Tartu tsihin raudtii.
Rényi Alfréd
200px|thumb|Rényi Alfréd ja timä naanõ Kató
Kiltsi
Katõgooria:Väike-Maarja vald Katõgooria:Eesti alõviguq
Rényi Alfréd
Rényi Alfréd (1921–1970) oll' kuulsa Ungari matõmaatik. Kõgõ kuulsamp om tä uma töie poolõst tõõnäosusteoorian, a tä uurõ ka kombinatoorikat, graafiteooriat ja arvoteooriat.
Mälehtüse hoitminõ
Katõgooria:Ungari matõmaatiguq
Albri järv
Albri järv vai Mihklijärv om tsill'okõnõ järvesilmäkene Navi külä lõunahummoguveeren õkva suurõtii veeren. Albri järve juusk sisse Albri uja, miä nakkas Loosu järvest ja juusk edesi Võhandu jõkkõ.
Ujja piten päseseq Albrijärve vabalt tulõma kalaq Võhandu jõõst. Tuuperäst või Albrijärvest saiaq noidsammo kallo, midä Võhandu jõõ ülembjoosult, Võro liina lähküst.
Kaeq viil
thumb|350px|left|Albri järv sügüse
katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Padakunn
pisi|387x387px|Padakunn Padakunn om väiku ja aiglanõ elläi. Padukunni om umbõs 250 liiki. pisi|201x201px|Maa padakunn
Padakunna munõse maa pääle et sündjädsiq saavaq hapasniku. I mä munõ kats kooniq viis munna.
Katõgooria:Ruumajaq
Põdraoja (Urvastõ)
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq
Paistu kihlkund
Paistu kihlkund om üts viiest Mulgimaa kihlkunnast. Aoluulidsõlt oll' tä Viländimaal. Kihlkunna keskus om Paistu.
Rahvarõivaq
250px|thumb|Hääpoolinõ näio om Paistu kihlkunna rahvarõivin.
Välislink
Katõgooria:Mulgimaa Katõgooria:Paistu kihlkund Katõgooria:Viländimaa kihlkunnaq
Plaksi
Plaksi om külä Võro maakunnan Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan (inne 2018. aastakka Haani vallan).
2018. aastagal elli Plaksil alalidsõlt 17 inemist.
Kotus
Suurõ Munamäe mant om Plaksi küllä mäealotsõst inämb-vähämb 800 miitret maad. Plaksi külä lähkün ommavaq Haani, Villa, Purka ja Hallimäe küläq. Plaksi külä jääs suurõstõ katõ järve vaihõlõ. Üts näist om Tuuljärv (ka Suur Plaksi järv), miä om Eesti kõgõ korgõmbal asuv järv, ja tõõnõ om Vaskna järv. Plaksi külä om Haani korgustigun ja tuuperäst om sääl ka pall'o suuri mäki. Näütüses om Plaksi külän kolmas Eesti korgõmb mägi Kerekunnu mägi ja suurõmb osa korgusõlt neländäst mäest, Tsälbämäest.
Parhilla om Kerekunnu, miä kooni 1977. aastagani oll' umaette külä, Plaksi lõunõhummogu-poolinõ osa.
Nimi
1684. aastaga kaardi päält om nätäq, et Plaksi kotussõ pääl oll' joba sõs Kubija külä. Plaksi külä nimi või ollaq tulnuq edenimest; 1758. aastagast om tähendet kolm perremiist, kink lisanimi oll' Purricka Plaxi. Külä nimme või köütäq ka sõnaga plaks’ ’laks’ vai vinnekiilse sõnaga плакса ’piripill’.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Aurumoodor
200px|thumb|Aurumoodoriga traktor
Aurumoodor om moodor, minka pand tüüle viiaur.
Mõttõl pandaq kiijä vii abil asjo liikma om pikk aolugu, miä lätt 2000 aastakka tagasi. Varajaidsist aurusäädmist olõ-s kuigi pall'o kassu, a 300 aastakka tagasi naati joba tarvitama sääntsit moodorit, miä määnestki tüüd kah avidiq tetäq ja tuu vei lõpos vällä tüüstüspüürdeni. Kõgõpääst naati vaakummoodoridõga kaivanduisist vett vällä pumpama. Edesi naati auru survõga tsõõrõ püürdlemä pandma ja tuuga vabrikin egasugutsit massinit tüüle pandma. Viil üts samm edesi oll' tuu, ku aurumoodoriq naksiq liigutama rongõ ja traktorit. Muudsaq auruturbiiniq andvaq umbõs 80 protsenti kõgõst maailman toodõtavast eelektrist.
Treiälmeistre Blomeriusõ Ferdinand tõi Võro liina 4 hobõsõjõvvulidse aurumassina 1866. aastal.
Lätteq
Katõgooria:Tekniga
Plotnikova Klavdija
Plotnikova Klavdija (Klavdija Plotnikova, vinne keelen Клавдия Захаровна Плотникова, ka Клавдия Захаровна Плотникова-Анджигатова; sündünüq 1895, koolnuq 20. september 1989) oll' viimäne kamassi keele kõnõlõja.
Timä esä oll' vindläne Perovi Zahhar, imä kamass Afanassija. Tä elli Abalakovo külän Sajanski rajoonin Krasnojarski krain.
Plotnikova kuuli 20. süküskuu pääväl 1989. pisi|Plotnikova Klavdija alakirotus (1970)
Katõgooria:Vinnemaa inemiseq
2001
2001. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10214. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:21. aastagasada 2001
Arragu Jüri
link=//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bd/Arrak_J%C3%BCri.IMG_3066.JPG/220px-Arrak_J%C3%BCri.IMG_3066.JPG|pisi|Arragu Jüri Balti Raamadumessil 6. lehekuu pääväl 2010 Arragu Jüri (Jüri Arrak, sündünüq 24. rehekuu pääväl 1936 Tal'nan, koolnuq 16. rehekuu pääväl 2022 Tal'nan) oll' eesti maalikunstnik ja graafik.
Eräelo
Arragu Jüri oll' neli kõrda abielon. Timä edimäne naanõ oll' Arragu Eleonore. Tõnõ naanõ oll' kunstnik Arragu Urve, näil sündü kats poiga Arragu Arno ja Arragu Jaan (1966–2006), abielo käve aastil 1962–1986. Kolmas abielo oll' maalikunstnik Arragu Iviga. Aastagast 2020 oll' abielon Arragu Kaiga.
Timä poolõqveleq olliq füüsik Arragu Arno (1927–2021) ja graafik Arragu Henno (1930–2017). Katõgooria:Eesti kunstniguq
Sufism
pisi|370x370px|Tandsvaq dervišiq, kiä ots'vaq jumalagaq tandsõn ütisust. Sufism (araabia keelen. تصوف‎, taṣawwuf) om muhamediuso müstigavuul, kon peetäs tähtsäs jumalaga kokko- ja ütessaamist. Müstikit naati sufidõs kutsma (araabia keelen suuf – villanõ).
Sufim sai algusõ Lähkül-Hummogumaal 8. aastagasaal, kuq arõsi šiia islamist umaette usolahengus.
Nimi
Nime saiõ nä nii 8. aastagasaa paiku, pääle Muhamedi kuulmist. Suuf tähendas araabia keelen villast. Nä olliq villadsõlõ rõivin.
Usk
Müstiguq tahtvaq egän uson Jumalast arvo saiaq, timägaq kokko vai ütes saiaq.
Sufistõ sihis om tiidmise ja armastuse löüdmine.
Inämästi tetäs vaiht šiiitõ ja sunni müstikil, šiia müstikit kutstas Pärsiä müstikis, mitte sufistõs.
Sufistilõ tähendäs kogõmus pall'o rohkõmb kuq myni koraan vai lugu. Selle om ka sufism läbi aoluu kergele levinü, tuust om kergemb arvo saiaq.
Sufism ja muhamediusk
Islami müstigat peetäs "hääs islamis", miä om vallalidsemba meelegaq ja rohkõmb lepjä. Tuu peris õigu ei olõq, selle et ka sufistiq võitlõsõq uskmaldaq rahva vasta. Ja ta ei olõq ka peris vaba, näil om, vastapiten, hulga rohkõmb säädüisi.
Vaimilinõ tii
Müstiguq kogonõsi velitsis. Noil ordodõl vai velitsil olliq umaq säädüseq. Näide perrä piät sufismi võtma kui spirituaalsust, mille tsiht om viiäq uskliguq Jumalalõ lähkümbäle.
Jumalalõ lähkümbäle saamisõs piät võitlõma esiqhindägaq. Unio mystica tähendäskiq, et inemine võitlõs ummi himmõ vasta ja tuu tege jumalagaq ütessaamisõs tii vallalõ.
Müüdä vaimilist tiid käümises piät sul olõma meistri. Meistri vai oppaja ütles, kuna saq olõt valmis.
Päält tuud om vajja kaq salmõ, naid kutstas ka jumala pääle mõtlõmisõs.
Ristipuu
150px|thumb|Ristipetäi Rosma ristimõtsan. 23.08.2010
Ristipuu om eesti rahvauson puu, mink tüve pääle matusõlisõq ristimärgi ommaq ragonuq. Ristipuu jääs tii viirde kaonukõsõ viimätsel tiil kotost vai kabõli mant kalmuaida. Ristipuu om inämbüisi petäi vai kuus, harvõmb kõiv. Mõnõ põlidsõ pedäjä tüve pääl või riste ollaq päält saa. Puiõts'auka, kon om hulk ristipuid, kutsutas ristimõtsas.
Risti ragomisõ põhjus
Risti ragomisõ tsihis om olnuq kaitsõnõidus: rist raotas tuuperäst, et koolnu nakkasi-iq koton käümä. Ristist saa-as koolnu heng edesi. Muistitsõl aol usuti, et kuulnuisi inemiisi hengeq eläseq ristipuiõ seen edesi.
Ragomisõ kombõq
Risti ragojas pidät olõma ristipoig vai mõni tõõnõ suguladsõmb meesterahvas, naanõ tohe-iq risti rakoq. Üte perre ristiq raodiq samma puuhtõ.
Mõnõl puul juvvas päält risti ragomist ärq ka pits viina ni süvväs määnestki makõt söögipalakõist. Mõnikõrd jätetäs ristipuu mano ohvriannõq, näütüses rõivariba, must leinälint vai mõni puuossakõnõ.
Kombõ levinemine
Ristilõikamisõ kommõq om olnuq jovvulinõ ka Saarõmaal, kon tõõnõkõrd puu sisse ristile lisas perremärk lõigati.
Täämbädsel pääväl raotas riste puuhtõ koolnu mälehtüses viil mõnõl puul Lõunõ-Eestin.
Kõgõ vanõmb ristipuu
Eesti kõgõ vanõmb ristipuu oll' Laatrõ ristipetäi vana Tartomaa Sangastõ kihlkunnan (Valga maakunnan), mink vannusõs arvatas olõvat umbõs 300 aastakka. 2014. aastagal võeti tuu vana puu maaha, konserveeriti ärq nink veeti Eesti Rahva Muusõummi vällänäütüste.
Kaeq viil
Ristipetäi
Pruugit kirändüs
Kõivupuu, Marju 2009. Hinged puhkavad puudes. Tallinn: Huma.
Riihora
Riihora om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Küläst juusk läbi Varsauja. Sääl om ka Soe suu.
Külä lõunõosan om kats väikut järvekeist – Tahojärv ja Väikujärv. Naist kavvõmbalõ lõunõ poolõ jääs Kõvõra järv.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Kivirähä Andrus
pisi|Kivirähä Andrus (2021) Kivirähä Andrus (Andrus Kivirähk; sündünüq 1970. aastaga põimukuu 17. pääväl) om eesti kiränik.
Tä lõpõt’ 1993. aastaga Tarto ülikooli aokirändüse osakunna. Andrus Kivirähk tüütäs Eesti Päävälehen, kohn tä kirotas arvamisartikliid. Tä tege ka raadiosaadõt „Rahva uma kaidsõq“ üten sõbõr Juurõ Mardiga.
Andrusõ raamatut „Rehepapp vai Märdikuu“ om müüd inämb kuq 32 000 tükkü ja tuu tege täst parhailladsõ ao eesti kõgõ populaarsõmba kirämehe. Kivirähä Andrusõ raamaduq ommaq kirotõduq inämbäste iistläisist, eesti aoluust ja mütoloogiast, aq tä om kirotanuq ka pall'o latsiraamatit, filmistsenaariummõ ja näütemänge. Kivirähä Andrussõl om väegaq hää huumorimiil ja ettekujotus. Tä tarvitas sagõhe sõbralikku irooniat ja manopandmist.
Tä om saanuq pall'o kirändüsavvohindo nii Eestin kuq ka vällämaal, näütüses Lutsu huumoripreemiä (1993), Tammsaare romaanipreemiä (2000), Viromaa kirändüsavvohind (2001, 2007), Nukitsa avvohind (2006, 2008, 2010), Läti Jānis Baltvilksi preemiä (2011).
Teosõq
katõgooria:Eesti inemiseq katõgooria:Eesti kiräniguq
Jaaguar
pisi|Jaaguar Jaaguar (Panthera onca) om õdagupuulkerä kõgõ suurõmb ja vägevämb kaslanõ. Kaslaisist ommaq jaaguarist suurõmbaq õnnõ lõvi ja tiigri.
Katõgooria:Mõtsaeläjäq
Makõ mägi
Makõ mägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Eesti Vabariigi põhisäädüs
Eesti Vabariigi põhisäädüs om Eesti riigi toimimisõ ja kõiki tõisi säädüisi õiguslik alospapõr.
Eesti Vabariigi põhisäädüseq tõsõ ilmasõani
Inne Eesti Vabariigi põhisäädüst olliq kolm timäga tihtsähe köüdetüt konstitutsiuuni. Noist edimene om Eestimaa Kubermango Aotlisõ Maanõvvukogu (illatsõmba Eesti Maapäävä) 15. märdikuu 1917. aastaga otsus korgõmbast võimost. Tõõnõ oll' Pästekomitee vällä kuulutõt 24. radokuu 1918. aastaga esiqsaismisõ manifest. Kolmas oll' 4. piimäkuul 1919. aastagal Asotava Kogo vasta võet Eesti Vabariigi valitsõmise aotlinõ kõrd.
Asotav Kogo võtt' Eesti edimädse põhisäädüse päälkirägä ,,Eesti vabariigi põhisäädüs“ vasta 15. piimäkuul 1920. aastagal. Põhisäädüs nakas' masma 21. joulukuul 1920. aastagal.
Edimäne põhisäädüs oll' demokraatligu rahvusligu õiguskõrra tippakt. Tuun põhisäädüsen oll' üles nõstõt õigusriigi mõtõq. Põhisäädüs vei täüde võimõ lahususe mõttõ (§ 35, 57 ja 68). Kirjä olliq pantuq inemiisi põhiõigusõq (II ptk). Kirän olliq ka rahvusriigilõ umadsõq tunnismärgiq: kiä om riigi rahvas, määne om riigi maa ja kuismuudu om kõrraldõt eesti umariiklusõ esiqsaisminõ.
1936. aastaga rahvahääletämisel küsüti, kas olõsi vaia kokko kutsuq katõkualinõ Rahvuskogo, et tävvendäq ja/või vällä vaihtaq 1933. aastaga põhisäädüs. Rahvuskogo kokkokutsminõ kiteti hääs. 1937. aastaga radokuul sääde Riigivanõmb Rahvuskogolõ ette vahtsõ põhisäädüse plaani.Rahvuskogo võtsõ tuu vasta ja vahtsõnõ põhisäädüs nakas' masma 1. vahtsõaastagakuul 1938. aastagal. Tuu põhisäädüs oll' paksõmb ku seeniq masnuq. 1920. aastaga uman oll' 89 säädüsepügälät, 1938. aastaga uman 150 säädüsepügälät. Õkvanõ demokraatia asõndu edüstüsdemokraatiaga, rahvahääletüs oll' võimalik õnnõ sis, ku riigipää oll' põhisäädüse muutmisõga peri.
Vahtsõ esiqsaismisao Eesti Vabariigi põhisäädüs
Pääle Eesti Vabariigi alahiitmist mass' 1938. aastaga põhisäädüs edesi eksiilvalitsusõn. Vahtsõnõ olokõrd nakas'  kujonõma 1980-ndide aastagidõ keskkotussõst, 1988. aastagal võeti vasta kuulutus Eesti NSV esiqsaismisõst, põhisäädüse paranduisist ja otsussõst mitte kittäq hääs Nõvvokogoliido unitaarriigi luumisõ katsõt. 1989. aastaga otsussõga ,,Aoluulis-õigusligust arvamisõst Eestin 1940. aastagal toimunuisi sündmüisi perrä“ tunnistõdi eesti riigis, miä püüd tagasi saiaq esiqsaismist ja võõra võimu alt ärq saiaq. 20. põimukuul 1991. aastagal kuulutõdi vällä Eesti riiklik esiqsaisminõ. Põhisäädüse vällätüütämises kutsuti kokko Põhisäädüse täüskogo. 1992. aastaga rahvahääletüsega võeti vahtsõnõ põhisäädüs vasta. Põhisäädüs nakas' masma 28. piimäkuul 1992. aastagal.
Eesti Vabariigi põhisäädüse ehitüs ja õigusnormi hierarhia
Põhisäädüsel om kolm jako: Eesti Vabariigi põhisäädüs, Eesti Vabariigi põhisäädüse käüki pandmisõ säädüs (PSRS) ja Eesti Vabariigi põhisäädüse tävvendämise säädüs (PSTS). Kõik kolm jako ommavaq põhisäädüse jovvuga.
Põhisäädüsel om 15 päätükküja kats tasandit. Edimäsel ommavaq põhisäädüse I ja XV päätükk ja PSTS, tõõsõl tasandil ommavaq preambul, II-XVI päätükk ja  PSRS. Tõnõ tasand ei toheq edimädsega vastansaison ollaq. Põhisäädüsega ei toheq vastansaison ollaq ka taast madalamban olõvaq õigusaktiq. Näütüses konstitutsioonilidsõq ja lihtsäädüseq, määrüseq, kohtuotsusõq, valitsõmisaktiq, kokkolepmiseq. Siiäq ei kuuluq riikevaihõlinõ õigus ja Euruupa Liido õigusaktiq.
Eesti Vabariigi põhisäädüse alosmõttõq
Põhisäädüse alosmõttõq ommavaq nuuq riiklusõ, kõrralduspõhimõttõq ja tsihiq, miä loovaq põhisäädüse muutmalda jüvä. Riigikohus om vällä toonuq inemisperisüst, demokraatiat, õigusriiki, sotsiaalriiki, eesti hindätiidmise alalõ püsümist. Riigikogo om vällä toonuq ka eesti keele kaitsmisõ.
Inemisperisüse ala käü kihälinõ kaitsminõ, inemisperäse eloolo, inemiisi õiguslik ütsväärsüs, inemise hindätiidmise alalhoitminõ, vabahuspõhiõiguse ja kõrra perrä arotus.
Demokraatia ala käü rahvaesiqsaisminõ ja edüstüsdemokraatia, inambüssäädüs ja vähämbüisi kaidsõq, legitimatsioonikett ja poliitilinõ vastutus, õigus hellü andaq ja õigus saiaq valitus, demokraatia vallalisus ja hoitminõ.
Õigusriigi all mõtõldas proportsionaalsust, võimõ lahosust ja tasakaalustõdust, õiguskimmüst, valitsõmisõ säädüslikkust, hindäperitside kohtuidõ antavat õiguskaitsõt.
Sotsiaalriigi all mõtõldas tuu objõktiivsõt ja hindäperist mõõtu.
Viisjärv
Viisjärv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan.
Eesti Vabariigi põhisäädüs
Eesti Vabariigi põhisäädüse alosmõttõq
Rahvusriigi ala käü eesti ja eestläisi hindätiidmise alalõ püsümine ja eesti keele kaitsminõ.
Viisjärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Eesti Vabariigi põhisäädüs
Lätteq
1. Narits, Raul; Kalmo, Hent; Madise, Lauri; Schneider, Heinrich. Põhiseaduse sissejuhatus ja preambul. – Ü. Madise jt (toim). Eesti Vabariigi põhiseadus. Kommenteeritud väljaanne. 4., täiend. Vlj. Tallinn: Juura, 2017.
2. Sootak, Jaan. Teejuht Eesti õigusesse ja õigusteadusesse. Tallinn: Juura, 2017. (lk 77-103)
3. Eesti Vabariigi põhiseadus. https://et.wikipedia.org/wiki/Eesti_Vabariigi_p%C3%B5hiseadus
katõgooria:Õigustiidüs
Titipää pärliq
Titipää pärliq ommaq vistrigu muudu asjandusõq umbõs 20% miihil titipää tagumidsen veeren, mõõduga 1-3mm. Nuuq ei tähendäq nakkust, ei olõq haigusliguq, võivaq mõodaq suguelolõ häste. Mõnõl juhul pärliq võivaq süütäq vai veritsedäq, sõs soovitadas arsti man är lõigadaq. Ku nääq iholidselt vai ilo poolõst ei sekäq miist vai partnerit, sõs soovitadas alalõ jättä, lõikusõl om alati man määnegi risk.
Vällälingiq
https://kingsley.stanford.edu/SpinesVsPapules.html Katõgooria:Androloogia
Mammamägi
Mammamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Reagani Ronald
Reagani Ronald (Ronald Wilson Reagan, 1911-2004) oll' Ameeriga Ütisriike 40. president aastagil 1981-1989 ja California 33. kubõrnõr aastagil 1967-1975.
Coimbra ülikuul
Coimbra Ülikuul om ülikuul Coimbra liinan Portugalin. Tä om Portugali kõgõ vanõmb ülikuul - luud joba 1290. aastagal. Tä kuulus maailma 15 kõgõ vanõmba ülikooli hulka, miä ommaq vaihtpidämäldä tüütänüq.
Reagani Ronald
Katõgooria:Ameeriga Ütisriike presidendiq
Coimbra ülikuul
200px|thumb|Coimbra ülikooli kellätorn Coimbra Ülikuul om üts suurõmbit Portugalin, sääl opis pia 20 000 üliopilast.
Ülikoolin om 8 tiidüskunda, kon saa oppi humanitaar-, sotsiaal-, luudus- ja teknigatiidüisi.
Anderseni Hans Christian
katõgooria:Taani kiräniguq
Coimbra ülikuul
Coimbra Ülikuul kuulus Coimbra gruppi - tuun grupin ommaq Õuruupa kõgõ vanõmbaq ja väärikambaq ülikooliq. Tegelikult omgi tuu grupp nime saanuq Coimbra perrä, tuuperäst et grupi asotamiskuunolõk peeti sääl.
Tiidüskunnaq
Coimbra Ülikoolil om 8 tiidüskunda, miä ummakõrda jagonõsõq osakundõs.
Aolugu
200px|thumb|Coimbra ülikooli luuja kuning Dinis I kujo Coimbran Ülikooli asot' Portugali kuning Dinis 1290. aastagal Lissabonin ja tuud kutsuti Estudo Geral (ladina keelen Studium Generale). Kuninglik harta "Scientiae thesaurus mirabilis", miä kuulut' vällä ülikooli luumisõ, om perit tuu aastaga 1. urbõkuu pääväst, kuigi tuud ülikooli oll' proomit luvvaq joba 1288. aastagast saaniq. Luud ülikuul oll' edimäne Portugalin ja üts edimäidsi Ibeeriä puulsaarõ pääl. Paavst Nicolaus IV kitt' ülikooli luumisõ hääs 9. põimukuu pääväl 1290. aastagal. Vahtsõn ülikoolin olliq kunstõ, õigusõ, kanoonilisõ õigusõ ja arstitiidüskund.
1338. aastagal, kuning Afonso IV aol, viidi ülikuul Lissaboni, kost tä koliti tagasi Coimbrahe 1354. aastagal. S'ookõrd koliti tä liina süämehe, miä tuudaigo huugsahe kasvi. 1377. aastagal, ku valits' kuning Fernando, viidi ülikuul jälq Lissaboni, kohe tä jäi poolõstõsõs aastagasaas. Sinnä aigo (umbõs aastakka 1380) jääs usotiidüskunna luuminõ. Aastagal 1537, ku valits' kuning João III, koliti ülikuul lõpligult Coimbrahe, kon tä sääd' hinnäst sisse Alcaçova paleen. Lissabonist tuudi Coimbrahe kogo ülikuul - nii oppõjouq ku raamadukogo. Luudi ülikooli kolledžiq, tetti ümbre oppõkava ja võeti tüüle vahtsit oppõjoudõ nii Portugalist ku välämaalt.
18. aastagasaal tekk' Portugali valitsusjuht ülikoolin suuri muudatuisi. Valgustusao mõol naati oppama luudustiidüisi. Évora ülikuul tüüt' aastagil 1559-1759, a mud'o oll' Coimbra ülikuul aastagil 1290-1559 ja 1759-1911 Portugali ainukõnõ ülikuul. Aastagal 1911 luudivaq Lissaboni ülikuul ja Porto ülikuul.
2008/2009 opiaastagas oll' Coimbra ülikuul üle lännüq Bologna protsessi korgharidusmudõlilõ.
Opminõ Coimbra ülikoolin
Kooliaasta nakkas pääle rehekuun ja lõpõs hainakuun. 2004. aastagal oll' Coimbra ülikuul üts edimäidsi Portugalin, kon naati opmisaigo piirama. 4-aastagadsõ oppõ läbitegemises om aigo 6 aastakka ja 6-aastagadsõ oppõ (nt. arstitiidüsen) läbitegemises om 8 aastakka. Ku opmisõga lätt kavvõmb, piät üliopilanõ uma opmisõ kinniq masma. Coimbra ülikoolin olõ-iq erälde kursuisi tüülkäüjile vai õdaguidsi kursuisi. Ülikuuli tahtjit om pall'o. Mõnõl erialal Luudustiidüisi ja teknoloogiatiidüskunnan, õigustiidüskunnan ja majandustiidüskunnan om juhtunuq, et loenguruumiq ommaq nii täüs, et mõnõq üliopilasõq piät saisma. Noidõn tiidüskundõn om kõgõ inämb poolõlõjätjit ja kõgõ pikemb keskmäne opmisõ aig (aig miä kulus ülikooli lõpõtamisõs).
Sümboliq
Egal tiidüskunnal om uma ammõtlinõ värm. Nuuq ommaq: 200px|thumb|Coimbra ülikooli logo Noid värme pruugitas tiidüskunna emleemi ja tõisi sümbolidõ man, niisamatõ ommaq üliopilaisil uma tiidüskunna värmi pailaq. Ülikooli logo ja rektoraadi värm om tummõrohilinõ. Coimbra ülikooli lipp om valgõ, mink keskel om ülikooli logo.
Coimbra Ülikooli ja liina ütes sümbolis om ülikooli kellätorn. Tuud torni kutsutas portugali keelen sõnaga cabra, miä mud'o tähendäs (kodo)kitsõ, a slängin ka litsi. Sääntse nime ollõv torn muistõ saanuq tuuperäst, et ku kell lei, ollõv üliopilaisil olnuq veeränd tunni aigo loenguhe minnäq. Päält tuud pantivaq ülikooli raudvärehtiq ilma armulda kinniq ja kiä ildas jäi, tuud inämb sisse es lastaq. Üliopilaisilõ miildü vanast kah kavva maata ja tuuperäst võtt' sääne asi näid hirmsahe vandma.
Kumbõq
Ülikooli akadeemilidseq tradits'ooniq andvaq liina elolõ värmi. Noidõ hulka kuulussõq näütüses "Queima das Fitas" (ülikooli lõpõtamisõ tähistämine tiidüskunna värmi paila palotamisõga), "Festa das Latas" (rebäste pido), sakõ vanno üliopilaisi vormirõividõ tarvitaminõ, "Fado de Coimbra" (Coimbra fado - lauluq midä vanast laulti ku serenaatõ, a täämpädsel pääväl laulõtas kontserdel) ja doktoritöie kaitsmisõ tseremoonia.
200px|thumb|Kaitsmiisi saal 200px|thumb|Rebäsepildiga sainaplaat ([[azulejo stiilin)]]
Kuulsambaq lõpõtajaq
Coimbra ülikoolin ommaq opnuq pall'oq kuulsaq tiidläseq, poliitiguq, kultuuritegeläseq ja muuq. Näütüses ainugõnõ portugaallasõst Nobeli meditsiinipreemiä saaja Monizi Egas, Portugali riigimiis Oliveira Salazari António, kiä oll' 1932-1968 pääministri, 16. aastagasaa matõmaatik Nunese Pedro, kedä peetäs Portugali kõgõ kuulsambas matõmaatikus, ja s'akslanõ Claviusõ Christopher, kiä oll' meil tarvitusõl olõva Gregoriusõ kallendri päämäne vällämärkjä.
Välislink
Katõgooria:Portugali ülikooliq
Massinoppus
Massinopminõ jagonõs klassigalidsõlt kolmõs: juhit opminõ, juhtmaldaq opminõ ni meelütüsopminõ. Juhit opminõ om massinopmisõ ülesannõq, kon algoritm tulõtas mudõli tähüstedüide andmidõ perrä. Andmõq ommaq jaeduq triinmise ni testimise andmis. Triinmise andmõq ommaq mudõli tegemise jaos, hariligult 80% andmist. Testimise andmõq (20%) hindasõq mudõli häädust. Näütüses: Palga arvaminõ, kui andmin om seen vannus, sugu, elokotus, ettevõtõq, ammõt (näütüses: arhitekt). Tõsõs - käekirä selges tegemine. Juhtmaldaq opminõ om massinopmisõ ülesannõq, kon algoritm ots andmist ehitüst vai kõrraperrä. Andmõq olõ-õi tähüstedüq. Näütüses: andmidõ tsähälikku jaotaminõ - poodikorvi perrä hinnadaq, kas kundõl om latsi? Kas kundõ om miis vai naanõ? Kas kundõ om abielon/paarin? Tuud tiidmist saa pruukiq reklaami jaos.
Kirändüs
Väega hää tutvastegemine om näütüses siin: https://pungas.ee/masinope-mittetehniline-ulevaade (Eesti keelen, Luuja: Taivo Pungas).
katõgooria:informaatiga
Star Trek
"Star Trek" om vällämõtõld ulmõmaailm, minkast om tett 6 telesarja (kokko 716 jako), 12 mängofilmi ni hulk raamatit ja puutrimängõ. "Star Treki" maailma näüdädi edimäst kõrda 1966. aastagal samanimelidsen telesar'an, minkalõ pand' alosõ Roddenberry Gene.
Star Treki üte kesksembäq tegeläskujoq ommaq näütüses kaptõn Picardi Jean-Luc ja android Data.
Välislingiq
katõgooria:Star Trek
Liivakupalu
Liivakupalu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
9. aastagasada
9. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 801 ja lõppi 31. joulukuu pääväga 900.
Katõgooria:9. aastagasada
Simuna
pisi|Simuna kerik pisi|Droonivideo Simunast 2022. aasta juulis Simuna om alõvik Õdagu-Viro maakunnan, Väike-Maarja vallan. Elänikke arv om 419 (saisoga 1.01.2021).
Simuna oll' aastagil 1992–2005 Avanduse valla keskus.
Katõgooria:Väike-Maarja vald Katõgooria:Eesti alõviguq
Maranamägi
Maranamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Pausakunnu
Pausakunnu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Marimägi
Marimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
1850
1850. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10063. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1850
Pajusti
Pajusti om alõvik Õdagu-Viro maakunnan, Vinni valla keskus. Elänikke arv om 645 (saisoga 1.01.2019).
Katõgooria:Vinni vald Katõgooria:Eesti alõviguq
Ho Chi Minh
Ho Chi Minh (vietnami keelen Thành phố Hồ Chí Minh) om suurusõ poolõst tõõnõ liin Vietnamin. Liin om Lõunõ-Vietnamin Saigoni jõõ suun. Aastil 1954–1976 oll' Ho Chi Minh Lõunõ-Vietnami pääliin. 1975. aastagani oll' liina nimi Saigon (vietnami Sài Gòn). Uma parhilladsõ nime sai liin perän Vietnami sõta.
Katõgooria:Vietnami liinaq Katõgooria:Aasia riike pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Väiku-Ruuga
Väiku-Ruuga om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
2021. aastaga Eesti inemiisi kokkolugõminõ
2021. aasta Eesti inemiisi kokkolugõminõ (lühendüs REL2021) om rahva- ja elokotussidõ kokkolugõminõ saisoga 31. joulukuu päiv 2021 kl 0.00 paigapäälidse ao perrä.
Suurõmb jago teedüst saias riigi andmõkokõst, lisäs noilõ küstäs lisäteedüst viil 60 000 juhuslidsõ inemise käest. Rahva kokkolugõmist kõrraldas Statistigaammõt.
2021. aastaga rahva kokkolugõminõ om Eestin katõtõistkümnes.
Lisäs saa puutrin märkiq kiili ja murdidõ, sh ka võro keele mõistmist. Katõgooria:Eesti
Latsikaitsõpäiv
thumb|250px|Latsõq joonistasõq luudusraa man.
Latsikaitsõpäiv om 1. piimäkuu pääväl tähüstedäv tähtpäiv. Taaga tahetas juhtiq tähelepanno latsi hääololõ ja õiguisilõ ni latsikaitsõ tähtsüsele. Taal pääväl tetäs ka mitmõsugutsit latsiüritüisi.
Edimäst kõrda kuulutõdi latsikaitsõpäiv vällä üleilmalidsõl latsi hääolo konvõrendsil 1925. aastagal. Järekimmähe om naat taad kimmäl pääväl tähüstämä 1954. aastagast.
Välislingiq
Katõgooria:Tähtpääväq
Piitre I
Piitre I (vinne keelen Пётр I Алексеевич, Пётр I vai Пётр Великий, 1672–1725) oll' Vinne tsaar 1682–1721 ja Vinne Keisririigi keisri 1721–1725.
Tä modernisiirse Vinnemaad võttõn iinkujjo Õdagu-Õuruupast nink vallut' Vinne riigile mano pall'o maid.
Lugu
Lepsoni Jaan (sünd. 1866?) Väiko-Viirksü küläst Räpinä kihlkunnast om 1940. a. kõnõlnuq üte jutu joodikust soldanist ja tsaarist Piidre Edimädsest.
''Tuu oll' sõs, ku vanast Vinne riike valits' tsaar Piidre Edimäne. Sõs tuu käve väega sakõhe üüseti Peterbuura huulitsede pääl vol'na rõiveh ja kai, kuis rahvas ellevä ja mis teiväq. Ütskõrd, ku timä niimuudp üüse kõn'se, johto timä ütele eesti soldanele mano, kiä kõrtsist joomast oll' tulno ja huulitsa viirde rentslehe makama jäänüq. Timä lask' soldane säält ütte ilosahe majja viiäq.
''Soldan istõ lavva mano, jõi pudeli viinast tühäst, sei sakuskat pääle ja vanamiis vahet tühä pudela jälke tävve vasta ümbre ja käske juvvaq. Soldan jõi nii kavva, ku jäi lavva mano makama. Ku soldan makamast ülest virgo, nägi timä, et maka jälke siidipatjo pääl sängüh. Jälke sääne samadõnõ nali alost' otsast pääle. Piät lavva mano minemä ja juuma nakama. Ku vasta ajat, ähvärdäs vanamiis nuiaga. Soldane küsümise ja nõudmise pääle, et koh timä om ja misperäst timäle viina sunnitas vägüse juvvaq, vanamiis ei ütleq mitte üts sõna, muudku ähvärdäs õnnõge nuiaga lüvväq, ku soldan ei juuq.
''Niimuudo võõs'e minnäq mito päivä vai es'ke nädälet müüdä, ku ütskõrd soldan hummogo ülest virgo ja nägi, et oll' kasarmoh umah koiguh. Sõs sai soldanel hää miil, et joba ütskõrd pässe timä tuust vägüse viina juumisest. Päält tuu es võtaq timä inämb uma eloaig tsilka viina suu sisse.
Katõgooria:Vinnemaa keisriq
Villapai tiik
Villapai om lump Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Roostõoja
Roostõoja om uja Urvastõ kihlkunnan.
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq
Eesti mineraaliq ja kiviq
Eestin lövdüväq mineraaliq:
Katõgooria:Nimekiräq Katõgooria:Geoloogia
Roosisaarõ
Roosisaarõ om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Külä lõunõpiir juusk Valga–Petseri raudtiid piten.
Külän ommaq Roosisaarõ tammõq.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Marjamägi
Marjamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Tepui
250px|thumb|Kukenan tepui päävämineki aigo Tepuiq ommaq lavvakujolidsõq mäeq Lõunõ-Ameerikan Guiana korgustikun, päämädselt Venezuelan. Sõna "tepui" tähendäs põlisrahva pemonidõ (kiä eläseq Gran Sabanan) keelen "jumalidõ mäke".
Seto kunigriik
pisi|[[Setomaa lipp]] Seto kunigriik ehk Seto kunigriigipäiv om suur setokuluurilinõ kokkok'auminõ, midä peetäs põimukuu esdimätsel puulpühäl, minkast saavaq pääle setodõ ossa võttaq ka seto kultuuri huviliisi ja mia vaeldass õga aastaga kotust, koh tulõ. Kunigriigipäävä süäpääväl kuulutõdas ütest pääväst Seto kunigriigi säädüseq Eesti ni Vinne säädüisist korgõbahsaisjist ja päävä seeh peetäs seto perimüskultuuriga keöüdet võistluisi. Nisama valitas kunigriigipääväl ülembsootska – setodõ kuniga Peko asõmik maa pääl.
Tepui
Katõgooria:Maatiidüs
Pedejä
Pedejä om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Seto kunigriik
Aolugu
Seto kunigriigi pidämise mõttõ om mõtsasuumlaisi vabariigi perrä maalõ toonuq rahvaluulõtiidläne Hao Paali. Edimäne kunigriigipäiv peeti 20. põmukuuu pääväl 1994 Obinitsa kooli moro pääl. Paari aastaga peräst naas' kotus, koh kunigriik tulõ, õga aastaga vaelduma nelä Setomaa eestipoolidsõ jao pääle jääjä valla vaihhõl (Miktämäe, Meremäe, Verska, Miss'o valla Luhamaa nulk) ja taa kotussidõ järekõrd püüsüs seeniaoniq, ka peräst valitsõmisõ ümbrekõrraldamist, ku naist valdost tetti üts Setomaa vald. Järgmädseq, järekõrrah XXVI Seto Kuningriik ja XXVII Seto Kuningriik olliq, tähendäs 3. põimukuu pääväl 2019 Küllätüvä küläh ja 5. süküskuu (mihklikuu, ka septembri) pääväl 2020 Kolossova küläh.
2000
2000. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10213. aastak sirvikallendri perrä.
Pedejä
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Miss'o valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
2000
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 2000
Vinni
pisi|Vinni mõisa Vinni om alõvik Õdagu-Viro maakunnan Vinni vallan. Elänikke arv om 862 (saisoga 1.01.2019).
Lükkä
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Seto kunigriik
Võistlusõq
Hindamiskogoq sortvaq vällä kõkõ par'õba sõnolisõ, kargusõkargaja, kasatskilüüjä, pillimeheq, vägümehe, süüke ja juukõ valmistajaq (oluq, vein, hands'a, piirak, leib), käsitüümeistreq jm; päävä haripunktist om vahtsõ ülembsootska valiminõ avaligõl valimiisil. Kõik meistreq kandvaq saad avvunimme järgmädse kunigriiginiq. Manitsõt võistlusõq ommaq õgal kunigriigipääväl, a harvõmb om vällä sordit ka tõisi kuniga meistrit, nt. piltnik. Peräh viimäst võistlust, ülembsootska valimist tulõ nal'aka sõaparaadi kaeminõ.
Kasvosüümine
Kasvosüümine om süümisharinõminõ, miä sündsüse, moraali, uso, kultuuri, esteetiga, keskkunna, ütiskundligõ, majandusõ, poliitiliidsi, maitsõ vai tervüse põhjuisi peräst jätt süümisest kõrvalõ kõik vai osa eläjist peri söögikraamist.
Viitso Tiit-Rein
Viitso uur' õdagumeresoomõ kiili fonoloogiat, morfoloogiat ja murdit (lähkümbähe vepsä ja liivi kiilt), õdagumeresoomõ jt soomõ-ugri kiili aoluulist foneetikat ja inneaoluuliidsi kontaktõ. Niisama om tä avitanuq liivi ja võro kiräkeele kõrraldusõ man.
Kasvosüümine
Veganism ehk veganlus ehk tävveline kasvosüümine om ärqütlemine kõgõst eläjist peri söögikraamist, ka piimäst, mereannõst, miist ja selatiinist.
Viitso Tiit-Rein
2011. aastagal tull' vällä Laiapea Vahuri dokumentaalfilm "Professor Viitso liivlased".
Seto kunigriik
Ülembsootska
Ülembsootska om setodõ kuniga Peko asõmik maa pääl, kiä valitas kunigriigipääväl ütest aastagast. Tegemist olõ-iq kuniga vai kuningimändägaq, selle et tuu mütoloogia perrä, mia tugõhõs Vabarna Anne laulõt eeposõlõ "Peko", om setodõl (viläkus)jummal-kunigas Peko, kiä maka Petseri mastõrah liivakuupõh ja and uma tahtmisõ ni nõu seto rahvalõ tiidäq unih, midäss näge ülembsootska. No sõs om ülembsootska vahetallitaja, sõnatuuja, a praktilidsõh elos õks rahva iistkõnõlõja, mõovõim ja arvamusõ juhtja. Ülembsootska tunnusõst om val'tsusskepp kiiora. Järestiküste amõdiaigõ hulk olõ-iq piiret. 2018. aastagal valiti Lüübnitsäh ülembsootskaks Hõrna Aare. 2019. aastagast saaniq om ülembsootska Järvelilli Rein.
Kasvosüümine
Om üteld, et kasvosüümine või õigõ plaanmisõ man rahuldaq kihä söögitarvidusõ, parandaq tervüst ja vähändäq kassuvhäti ja tõisi surmahäti ohto.
Viitso Tiit-Rein
Katõgooria:Eesti keeletiidläseq
Kasvosüümine
Kasvosüümise põhjussõs om tuud nii vastaolõmist eläjide tapmisõlõ ja tüüstüsligulõ pidämisele ku ka tüüstüsligu eläjäpidämise suurt halva mõjjo kliimalõ.
ÜRO raportidõ perrä om eläjäkasvatus üts päämäidsi kliima lämmämbäsminegi põhjuisi. Võrrõldõn kasvõ söögis pruukmisõga kulus eläjäpidämise pääle hulga inämb vett.
Poola kiil
Poola kiil (poola keelen język polski) om üts õdaguslaavi keelist. Taad kõnõlõs ku imäkiilt 50 mill'ona inemise ümbre päämädselt Poolan, a ka Leedun, Valgõvinnen jm.
Vinni
Vinnin om Vinni-Pajusti Gümnaasium.
Poola kiil
Poola tähistü
Poola tähistün om 32 tähte.
Aa Ąą Bb Cc Ćć Dd Ee Ęę Ff Gg Hh Ii Jj Kk Ll Łł Mm Nn Ńń Oo Óó Pp Rr Ss Śś Tt Uu Ww Yy Zz Źź Żż
Poola keele pehmehüsmärgiga täheq ń ja ś ummaq täpsähe samaq ku võro keelen.
Katõgooria:Keeleq Katõgooria:Poola
Vinni
Katõgooria:Vinni vald Katõgooria:Eesti alõviguq
Piiri
Piiri külä om külä Piirissaarõl Räpinä kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq
Seto kunigriik
Välislink
Katõgooria:Setomaa
Kasvosüümine
Kasvosüümine om hää võimalus avitaq vähändäq keskkunnahäti.
katõgooria:kasvosüümine
Pässä
Pässä om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Saladin
Saladin (Ṣalāḥ ad-Dīn Yūsuf ibn Ayyūb, u. 1138 — 1193) kurdi muslim, kinkast sai Egüptüse ja Süüria sultan. Tä juhtõ muslimidõ võidõlust frankõ ja tõisi Õuruupast perit ristisõdijidõ vasta Vaihhõmere hummoguveeren nink vallut' Palestiina Palestiina Kuningriigi käest pääle Hattini tapõlust. Uma võimo tipul oll' tä Egüptüse, Süüria, Iraagi, Hijazi ja Jeemeni valitsõja. Täl om tähtsä kotus kurdi, araabia, pärsia ja türgü kultuuriluun.
Katõgooria:Egüptüse sultaniq
Murimägi
Murimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Rusima
Rusima om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Tarto raatus
Liinavalitsusõ man ommaq Tarto raatusõn Apotheka aptiik ni Tarto liinavalitsusõ infopunkt ja tsihtsäädüngi Tartomaa Turism Tarto Külastüskeskus. Raatusõ kolmanda kõrra pääl saalin kõrraldadas kontsertõ. Innembi ommaq raatusõn olnuq ka Tarti Liina Panga ruumiq, vaekoda ja rae vangimaja.
Tarto raatusõ hoonõq om Tarto vananliinan. Raatusõ iin om Raatusõ plats, raatusõ takan om Ülikooli huulits, mink takan Toomõmäe nõlva pääl om Pirogovi plats, raatusõ nuka mant lätt üles mäkke Lossi huulits.
Rusima
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Tarto raatus
Ehitüslugu
pisi|Raatusõ plaan, Johann Christoph Brotze, 1782 Sõto ni palangidõ peräst om Tarto keskao vanastliinast alalõ püsünüq õnnõ paar ütsikut hoonõt. Nii om ka Tarto raatus küländ vahtsõnõ: ta ehitedi 1782–1789.
Raatusõ projekti tekk' Rostockist peri ehitüsmeistre Johann Heinrich Bartholomäus Walter.
Torni raatusõpoolsõ küllä pääle panti 1789. aastagal kell, mink tekk' rändkellässepp Politouri Benjamin, kiä oll' ildampa ülikoolin mehaanik. 1805. aastagal panti ülikooli tahtmisõ perrä kellä numbrilaud ka raatusõ Toomõmäe-puulsõ külle pääle, et tudõngiq õigõ ao pääle loengulõ joudnuq. 1913. aastagal telliti S'aksamaalt vahtsõnõ kell, miä tetti käsitse J. F. Weule Turmuhren vabrikun ja panti üles 1913. aastaga põimukuus.
Raatusõ kelläq
2001. aastagal panti raatusõ torni kellämäng, minkaq saa mängiq mitmesugumaisi viisi. Egä päiv mängväq kelläq Valgrõ Raimondi "Tarto marssi". 18 kellaga kariljon tetti S'aksamaal Karlsruhe kellävabrikun ja mass' 700 000 kruuni (45 000 õurot). Kelläq sääd' paika vabriku kellämeistre Granzi Günter. Kats' vanna kellä jäie alalõ.
2018. aastagal tellse Tartt liin raatusõ kellämängu tävvendämises Hollandi kuninglidsõst valukuast 16 vahtsõt kellä. Hollandi meistre timmiq vanaq s'aksa kelläq ka ärq, et nuuq vahtsidõgaq kokko kõlanuq. Vahtsõt kõlla kitse kas Taani kampanoloog Mølleri Per Rasmus.
Tarto raatusõ kellämäng om kolmõst Eesti kellämängost kõgõ vanõmb ja suurõmb – ta kaald 2,6 tonni. Raatusõ torn es kannatanuq rassõmbat vällägi. Kõgõ suurõmb kell kaald 96 kg, kõgõ vähämb 8 kg. Kelläq ommaq valõt pronksist, kon om umbõs 80% vaskõ ja 80% tinna.
Lätteq
Katõgooria:Tarto Katõgooria:Raatusõq
Pilistvere kihlkund
Pilistvere kihlkund om kihlkund Viländimaal. Kihlkunna keskus om Pilistvere.
Välislink
Katõgooria:Pilistvere kihlkund Katõgooria:Viländimaa kihlkunnaq Katõgooria:Viländimaa
Rubensi Piitre Paul
Rubensi Piitre Paul (Peter Paul Rubens, 1577-1640) oll' flamandi baroque kunstnik.
Pilte
Rubensi Rubensi
Murdõmäe
Murdõmäe om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.