cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Soomõoru uja
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Yuani dünastia
200px|thumb|Yuani dünastia u. 1294. a.
Yuani dünastia vai Suur Yuani riik oll' nii Mongoli riigi jakk ku mongolidõ luud riik parhilladsõn Mongoolian ja Hiinan aastagil 1271-1368.
Sansibar
Sansibar om Tansaania liidoriik (innestine sõltumada sultanaat), miä võtt hindä ala Tansaania ranna lähkon India suurõnmeren olõvaq Sansibari ja Pemba saarõq ja viil tõsõq saarõq noidõ ümbre.
Yuani dünastia
Katõgooria:Aolugu
Sansibar
Välislingiq
Katõgooria:Tansaania Katõgooria:Afriga maaq
Namiibia
Namiibia, ammõtlidsõlt Namiibia Vabariik, om Lõunõ-Afriga riik. Namiibia pääliin om Windhoek.
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
Viikingiq
300px|thumb|Kaart näütäs skandinaavlaisi elokotussit 8. ([[punanõ), 9. (verrev), 10. (pihlõnõ) ja 11. (kõllanõ) aastagasaal. Rohilidsõga ommaq märgidüq maaq, kon viikingiq sakõstõ rüüstämän käveq.]]
Viikingiretki teiq (esiqeränis 11.–12. aastagasaal) ka saarlasõq.
Katõgooria:Aolugu
Rehkendäjä
pisi Rehkendäjä om väiku elektroonilinõ abimiiis matõmaatilidsõ rehkendämise man.
Rehkendäjät saa ku rakõndust tarvitaq ka puutrin ja nutiktelefonin.
Koolin ja ülikoolin tarvitõdas taad matõmaatigatunnin, füüsiga- ja keemiätunnin jm.
Võro keelen võidas rehkendäjä asõmal üteldäq viil rehkendüsmassin vai rehkend'.
Edimäne elektroonilinõ rehkendäjä tetti 1967. aastagal firman Texas Instruments. Tuu oll' 1,5 kg rassõ ja tuud pruugiti lavva pääl.
Liigiq
katõgooria:elektrooniga katõgooria:eelektririistaq katõgooria:matõmaatiga
Afrikaani kiil
thumb|right|Afrikaani kodokeeles pruukjidõ osatähtsüs Lõunõ-Afriga Vabariigin. Afrikaani kiil (ka buuri kiil, afrikaani keelen Afrikaans) om hollandi keelest 17.–18. aastagasaal vällä arõnuq germaani kiil.
Afrikaani kiil om üts Lõunõ-Afriga Vabariigi ammõtliidsist keelist. Tä sai sääl ammõtligus keeles 1925. aastagal.
Kiilt pruugitas Lõunõ-Afriga Vabariigin ja Namiibian. Lõunõ-Afriga Vabariigin om taa 6,2 mill'ona inemise imäkiil ni taad mõist sääl viil 4 mill'onat inemist. Afrikaani kiil om imäkeeles umbõs 60 protsendil Lõunõ-Afriga Vabariigi valgist inemiisist ja umbes 85 protsendil värmiliidsist. 2001. aastagal oll' afrikaanikeelitsit elänikkõ Lõunõ-Afriga Vabariigin umbõs 13,3%. Namiibian om kõnõlõjit 146 000.
Afrikaani kiil kujosi päält 1652. aastakka vällä hollandi kolonistõ keelest, arvadaq innekõgõ Lõunõ-Hollandi provintsõ Zeelandi ja Utrechti provindsi murdidõ perrä.
Afrikaani kiräkiil kujosi vällä 1870. aastil. Inne tuud oll' kiräkeeles olnuq hollandi kiil. Koolikeeles sai afrikaani kiil 1914. aastagal.
Katõgooria: Keeleq Katõgooria:Lõunõ-Afriga Vabariik
Püssä
Püssä om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Sälgmägi
thumb|400px|Sälgmägi [[USAn, Ontario järvest lõunõpuul]]
Sälgmägi om munajoonõ vai piklikmunajoonõ kujogaq kink, miä on tekkünüq tegüsä ijästü kulutava ja kuhjava tegemise läbi.
Sälgmäeq ommaq inämbähe pargiviisi sälgmägestigõn, kon näq ommaq ütstõõsõga rüüpsähe vai viuhkataolisõlt ijästü liikmisõ tsihin. Sälgmäki vaihõl ommaq pikliguq nõdsoq, miä võivaq ollaq suus lännüq ni nõdsõn või ollaq järvi.
Eesti suurõmbaq sälgmägestiguq ommaq Saadjärve, Kolga-Jaani, ja Türi sälgmägestik, aq laugit ja lak’o sälgmäki või löüdäq kaq Sakala korgõmaa veere päält Suurõ-Jaani ja Mustla ümbrelt.
Tekkümiseviis
Ijästü liikminõ ja trukk alospinnalõ olõ-õs kõgõ üteline, tuuperäst sälgmäki tekkümise tingimüseq üttealasi muutuq. Selle võivaq sälgmäeq üte sälgmägestigu seen ütstõõsõst tõistmuudu ollaq nii kujo kuq kogo kotsilt. Sälgmäki kujjo mõot’ kaq illatsõmb suurõ maaijä taganõminõ, tuuperäst või sälgmäkil ollaq kaq tõisi suurõ maaijä sulamisviist tekkünüid maakujjõ: kuntõ, sölle ja muid esiqsugutsit joosuvii puult uurõtuid maakujjõ. Kaq illatsõmbaq viikogoq võisõq muutaq sälgmäki kujjo.
sälgmäeq kuustusõq päämidselt moreenest, miä võivaq kaq vanõmbist ijätümiisist peri ollaq, aq mink kuustusõn või löüdüdäq ijästüst vallalõ sulanut ruusa, liiva, savvi ja aleuriiti. Sälgmäe süämik või kuustudaq alospõhakivist, mink pääle om kokko aet illatsõmpi ijästü sulamisvii saistuisi.
Vällänägemine
Sälgmäki suurõ maaijä poolinõ ots om sakõstõ korgõmb ja pistvämb kavvõmbast veerest. Sälgmäki nõlvaq ommaq inämbähe laugõq, jääseq inämbüisi alla 10 kraadi (hariligult 2-5, harva kooniq 25) ja näide vaihõkorgus küünüs mõnõst miitrist kooniq 50-80 miitrini. Paarikümnemiitrilidsõ korgusõga Sälgmäki lövvüs Eestin päämidselt kõgõst Saadjärve Sälgmägestigun ja veidemb Türi Sälgmägestigun. Inämbähe jääs Sälgmäki korgus Eestin alla 10 miitre. suurõmbaq sälgmäeq ommaq hariligult laugõmbidõ nõlvoga (4-10 kraadi) kuq vähämbäq ja kitsambaq sälgmäeq (kooniq 20 kraati). Sälgmäki pikkus või küündüdäq mõnõstaast miitrist kooniq 13 kilomiitrini ja lag’ahus inämbähe 0,4-0,8 kilomiitrini.
Ijästü voolitsõmisõ tagajärel tävveniste välläkujonuq sälgmäeq ommaq hannagaq tähe sälgmägi (esiqpoolinõ sälgmägi, mink ijästüpoolinõ nõlv om lühemb kuq kavvõmb nõlv) vai tsilgakujolinõ sälgmägi (tulõtas miilde viitsilka, kon ijästüpoolinõ osa om laemb ja kavvõmb jago muutus kitsambas). Näide sälgmäki ijästüpoolinõ nõlv om korgõmb ja pistvämb. Umaette saa vällä tuvvaq kaq kilpsälgmäe (lag’a ja matal sälgmägi) ja pinnärsälgmäe (kitsas ja pikk sälgmägi). Kõgõ hariligumb sälgmägi om laabsahe tsõõrikidõ nõlvoga leeväpätsi kujogaq kink.
Kärinä
Kärinä vai Põnni Tsiber om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Antsla
Antsla om vallasisene liin Võromaal Antsla vallan.
Kärinä
Inne 2017. aasta Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Miss'o vallan.
Antsla
Aolugu
Antsla nimme om edimäst kõrda nimetet 14. aastasaa edeotsan - Antzeni vasall-liina nime all. 1601 vallutivaq ruutslasõq tõisi hulgan ka Antsla liina. 18. aastasaal ehitedi liina asõmalõ Vana-Antsla mõisa, mink kõrvalõ luudi 12 ha suurunõ park. Kimmähe and' toukõ liina arõngulõ 1889 valminu Valga–Pihkva raudtii. Jaam sai nime katõ lähken olõva perismõisa perrä. Kotus, kon raudtiijaam om, kand' nimme Hauka. Hauka alõvigust sai 1920. aastagal Antsla allõv ni 1. lehekuu pääväl 1938 liin. Liinaliidsi oll' 1926. aastagal 1295 ni 1939. aastagal 1564. Antsla sai liinaõigusõ 1938. aastagal. Tõõsõn ilmasõan häädü 55% elämispinnast ni poodiq ja laoq.
Kärinä
Kärinä ümbre ommaq Tsiistre, Põnni, Miss'okülä, Pulli ja Savioja küläq.
Külän toimõndas Nopri Talomeierei.
Antsla
Lätteq
Katõgooria:Võromaa Katõgooria:Eesti liinaq
Kärinä
Kärinä külä piire sisse jääseq Kisõjärv, Laihjärv, Sõdaalonõ järv, Mägialonõ järv ja Kõrbjärv.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Kõivsaarõ
Kõivsaarõ om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Orava valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Maoori kiil
Maoori kiil om austroneesiä hummogu-polüneesiä kiili hulka kuuluv kiil, midä kõnõlõsõq maooriq Vahtsõl Meremaal.
2006. aastaga rahvalugõmisõ perrä kõnõli Vahtsõl Meremaal maoori kiilt ku egäpääväst kõnõlõmiskiilt 157 110 inemist (4,1% elänigõst).
katõgooria:keeleq katõgooria:Vahtsõnõ Meremaa
Käänu
Käänu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Sann
200px|thumb|Kõrdatett vana sann Käädso külän. Süküs 2010. Ojari Triinu pilt Sann oll' ja um ka parhilla iks erälde hoonõh talo tõisist huunist kavvõmban, jõõperve pääl vai lumbi veeren. Peris vanal aol tetti sanno ka maa sisse, nii et õnnõ katus vällä jäi paistuma.
Vanast olliq kõik sannaq savvusannaq. Kütmise aigo tull' sau kõik sanna sisse, palgiq olliq sisest kõik ärq mustas savvunuq ja nõõga kuun.
Sannaahi oll' ligi saina, maakivvest ja savist tett, savil viil liiva seen. Keresekivves kor'ati kõik raudkiviq. Kerese alaqpoolõ pantiq suurõmbaq kiviq, päälepoolõ pantiq vähämbäq kiviq. Sanna es kütetäq kuusõpuuga, tuu pill kibõnit ja või sanna palama panda.
Meheq käveq inne sannan, inne um sann kuumõmb, naasõq latsiga käveq perän. Kõik pererahvas ja tiinjäq ütenkuun.
Sääntseq vanõmbaq inemiseq, kel määnest kotust es olõq ja mõisahe moonamehes ka taha-as minnäq, nuuq elliq talo sannan. Kon oll' miis naasõga, kon naastõraas ütsindä. Latsõq käveq näil tallõ pite kar'an.
Sannaviht
Mõskmisõ jaoss olliq vihaq noorõ kõo ossõst, noore kõo latva kiä ärq es lõikaq, tuu olõki-s vihass hüä. Inne jaanipäivä täüskuu aol lätsiq kõik maja naasõq üts lõunavaheq lehessile. Vihaq köüdeti kinniq ja panti sanna pääle orrõ pääle kuioma. Vihta havvutõdi kuuma vii sisen, sis pehme vihaga oll' hüä mõskõq. Ku leheq mant ärq lätsiväq, sis visati timä vällä sanna kõrvalõ, sis naasõq korssiq nuuq roodsuq kokko ja teiq leeväaho pühkmise luvvas.
Sann ku arstimiskotus
Ku mõni tõbi oll' külge saanuq, sis küteti sann lämmäs ja naati sääl arstma. Küläarst pand' tan kuppõ ja lask' verd. Ku viländ verd joosnuq oll', köüdeti haav puuvillatüküga kinniq ja valmis.
Katõgooria:Huunõq Katõgooria:Kultuur
Sõrmus (priinimi)
Sõrmus om priinimi.
Seod nimme kand Eestin 2022. aastaga 288 inemist. 16 kandjat om ka nimel Sermus, miä oll’ inne õ-tähe pruukmistõ võtmist üts võimalus, kuis sõnna sõrmus kirotõdi.
Aolugu
Mõisit, kon seo selge tähendüsegaq nimi panti, oll’ kokko 19, noist Liivimaa kubõrmangun 15 ja Eestimaa kubõrmangun 4. Lisas es jõvvaq üten mõisan, Vahtsõliinan, nimi ei hingelugõmistõ egaq personaalraamatudõ, a Räpinä mõisarahva hulka om XIX aastasaa kesken tulnuq Vahtsõliina Väikutaudsa Mihkli poig Jakob Sörmus, vällätiinnüq soldat. Sõrmus võisõ ollaq timä niinimetet soldatinimi.
Mulgimaal panti seod nimme kuvvõn paigan: Taageperä, Penuja, Karksi, Polli, Tuhalaane ja Morna mõisan. Taageperä nimme kirotõdi hingelugõmisõn Sermus ja registrin Sormus. Ka keriklik kiräpilt Sermus om päämiselt säält lakja levinüq.
Põh’a-Eestin panti Sörmus Aadma mõisan ja Suuremõisan Hiiomaal ni Murasten Keilan ja Ohekatku mõisan Rapla kihlkunnan.
Võrumaa üts kotus om Sõristõ mõisa Kanepin. Sääl saivaq seo nime joba 1809 Sarapuu Jaani kats poiga Taavet (Dawid) ja Hindrik. Nimi läts’ säält lakja Erästviirde ja ka Põlva poolõ.
Sõnast ’sõrmus’ saad nimi om küländ levinü ka Vinnemaal, kon Kol’tsov (Кольцов) kuulus peris harilikõ nimmi hulka. Läti sama tähendüsega nimi Gredzens olõ-õiq nii harilik, a om iks olõman ja ka Eesti poolõ pääle levinü.
1921. aastal Petserimaal võeti perekunnanimme Sõrmus viiel kõrral: Lobotka, Petseri ja Pankjavitsa vallan.
Eestistämisel võtiq vahtsõq nimeq Sõrmus Koltov ja Koltsov Petserimaal ni Timbermann Karksin. Sama tekk’ Gredson Pärnon, timä vana nimi tulõtas veidükese miilde läti sõnna. Üts Sõrmus ka vahet' nimme, võttõn asõmalõ Saaring.
Lätteq
Saarõ Evar: Priinime lugu: Sõrmus. Uma Leht 524, 20.10.2022. Pruugit 20.10.2022. Katõgooria:Priinimeq
Nurmõmägi
Nurmõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Teknoloogia
Teknoloogia (vai tehnoloogia) om kokko nuuq massinaq, säädmeq ja ammõditundmisõq, midä om vaia tuutmisõs.
Katõgooria:Tekniga
Toostõ
Toostõ om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Leoki Tanel
pisi|Leoki Tanel pisi|Leoki Tanel
Leoki Tanel (Tanel Leok) om Eesti motosportlanõ, sündünüq 1. piimäkuul 1985. aastagal. Tä om Leoki Arvo kõgõ noorõmb poig.
Taneli kõgõ suurõmb saavutus om 2005. aastagal saad 5. kotus motokrossi ilmameisrevõistluisil MX-1 klassin. Mitmõl kõrral om tä ka joudnuq MM-jakõl edimädse kolmõ hulka. Näide hulgan om tä joudnuq kats kõrda edimädse kotusõ pääle: 2010. aastagal ja 2008. aastagal MX-1 klassin. Ta om kuulutõt Võromaa aastaga sportlasõs 2007.-2010. aastagal.
Tanel om kõrraldanuq joba 2009. aastagast häätegemisettevõtmist "Tanel Leok & sõbraq". Tuud tetäs õnnõtusõ peräst liikmisvõimõ kaotanuidõ latsi tugõmisõs. Tanelil om kats poiga: Sebastian ja Travis. Sebastian om 8-aastanõ ja Travis 6-aastanõ. 2011. aastagal Sõmmõrpalo motokrossil näüdäs' Sebastian inemiisile edimäst kõrda, kuis tä sõitaq mõist.
Välislingiq
katõgooria:Võromaa inemiseq katõgooria:Eesti inemiseq katõgooria:Eesti sportlasõq
Go
200px|thumb|Go laud
Go om lavvamäng katõlõ inemisele, miä om tunnõt tuu poolõst, et om strateegilidselt küländ keerolinõ, kuigi timä riigliq ommaq lihtsäq.
Go om perit Hiinast ja tä om vähämbält 4000 aastakka vana.
Katõgooria:Lavvamängoq
Kääräku
Kääräku om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Sika (Rõugõ)
Sika om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Vahtsõnõ Kalõdoonia
Vahtsõnõ Kalõdoonia om Prantsusmaa meretagonõ ala Okõaanian. Vahtsõ Kalõdoonia pääliin om Nouméa.
Luudus
250px|thumb|Pühä Josephi laht Pedäjäsaarõ man
Välislingiq
Katõgooria:Okõaania maaq
Parmumägi
Parmumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Tsirksi
Tsirksi om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Vitsudi Toomas
Vitsudi Toomas (Toomas Vitsut, sündü 1. vahtsõaastakuu pääväl 1960 Talliinah) om Eesti poliitik, XIII riigikogo liigõq. Tä om olnuq Talliinah liinavolikogo edemiis 2005. aasta 21. mahlakuust kooniq 2015. aasta urbukuuni.
Tüü
katõgooria:Eesti inemiseq katõgooria:Eesti poliitiguq
Inarisaami kiil
right|thumb|Lehekülg E. W. Borgi kirotõdust 1859. aastagal ilmunust inarisaamikeelitsest aabitsast.
Inarisaami kiil (Inarisaami keelen anarâškielâ) om uurali kiilkunna saami rühmä kiil, midä kõnõlõs ligi 400 inemist Soomõn Inari järve ümbre.
Inarisaami kiilt opatas keelepesän, latsiaian ja algkoolin.
Mängokaart
200px|thumb|Risti soldat
Mängokaart vai leht om ristkülikukujolinõ tugõvast paprõst vai plastikust lehekene kaardimänge mängmises. Mängokaardiq tetässeq sääntse suurusõga, et näid olnuq hää peon hoita.
Inarisaami kiil
Inarisaami keelen ilmus aoleht Anarâš ja aokiri Kierâš.
Inarisaami tähistü
Katõgooria:Saami keeleq
Mängokaart
Pääle kaardimänge tarvitõdas mängokaartõ viil kaarditrikke tegemises, tulõvigu ettekuulutamisõs, kaardimajjo ehitämises, kollekts'oniirmises jne.
Katõgooria:Mängmise riistaq
Sõir
Sõir om soolanõ, kõva ni väkev vana ao pidolik piimäruug. Tuud tetti keväjä ja suvõl, ku piimä rohkõmb oll'. Sõira jaos nakati jo aiksahe hapundpiimä korjama. Sõir sais kavva aigo, ku häste hoidaq.
Sõira tetti hariligult hapnõstpiimäst. Tuu keedeti ärq väiku tulõ pääl, sis kurnati hõrrõ rõiva pääl ärq, klopiti munnõ sisse ja panti küümnit kah. Tuu sego panti linadsõ rõiva sisse, ku suur timä sai vai ku suurt taheti. Panti sis ütes üüs ja päiväs rassõ kivi sõira pääle, et liim häste vällä nõrgus. Edesi kuivati sõir päävä käen katussõ pääl kõvas. Läbikuivat sõir sais jõuluni. Oll' hüä, ku tuud oll' muguq võttaq.
Munõlda oll' sõira iks hüä tetäq, tuu oll' ruttu, a tuu saa-õs jälq nii hüä ku munnõga. Ku munnõ pall'o sõira sisse sai, oll' jälq illos vahanõ sõir. Jaanipääväs tetti iks munasõira.
A tetti sõira ka rõõsast piimäst: sis rõõsk piim aeti katlan kiimä, panti kohopiim sisse ja aeti viil kiimä, sis panti nardsu sisse ni päivä saiba otsa vällä. Üüse oll' sõir soola seen, päivä saiba otsahn.
Välislingiq
http://www.ekspress.ee/news/paevauudised/toit/soir-kodukootud-juustunauding.d?id=27687893
Kirändüs
Helju Kaal, Mari Must, Eevi Ross (2005) "Kuiss vanal Võromaal eleti". Eesti Teaduste Akadeemia Selts. Talliin
Katõgooria:Söögiq
Kõlikülä
Kõlikülä om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Sierra Leone
Sierra Leone, ammõtlidsõlt Sierra Leone Vabariik, om Õdagu-Afriga riik. Sierra Leone pääliin om Freetown.
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
Kõo
Kõo om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Tiigauja
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Külmä (Haani)
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Pistümägi
Pistümägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Tšehhovi Anton
Tšehhovi Anton (Антон Павлович Чехов, Anton Pavlovitš Tšehhov; sündünüq 29. vahtsõaastakuu pääväl (vkp 17.01.) 1860 Taganrogin, koolnuq 15. hainakuu pääväl 1904 Badenweilerin, Badeni suurhertsogiriigin) oll' vinne näüte- ja novellikiränik ni arst.
Tšehhovi näütemänge "Kajak", "Uno Vanja", "Kolm sõsard" ja "Kirsiaid" om ka Eestin pall'o mängit. pisi|Tšehhovi allkiri
Katõgooria:Vinne kiräniguq Katõgooria:Näütekiräniguq
Vehklemine
250px|thumb|Vehklemine
Vehklemine om spordiala, kon kats vastast püüdväq ütstõist sportmõõgaga tsusata vai lüvväq.
Katõgooria:Spordialaq
Viliksaarõ
Viliksaarõ om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Rwanda
Rwanda, ammõtlidsõlt Rwanda Vabariik, om Kesk-Afriga riik. Rwanda pääliin om Kigali.
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
Vaadimäe
Vaadimäe om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Paldiski
pisi|Paldiski aoluulinõ merekooli hoonõq, rehekuu [[2009]] pisi|Paldiski jaamahoonõq, 2013 pisi|Adamsoni Amandusõ kunstitüükoda pisi|Paldiski Pühä Georgi õigõuso kerik pisi|Paldiski Nikolai kerik pisi|Baltiiski Port, Pakri (1840) Paldiski (aastaganiq 1933 Baltiski) om sadamaliin Harjo maakunnan Pakri puulsaarõ pääl. Aoluulinõ roodsikiilne nimi om Rågervik. Katõgooria:Eesti liinaq Katõgooria:Wikidata pindala kasutavad artiklid
Korgõmõisa
Korgõmõisa om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Ilvese Toomas Hendrik
Välislingiq
katõgooria:Eesti inemiseq katõgooria:Eesti poliitiguq
Rihemägi
Rihemägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Tõõnõ ilmasõda
250px|thumb|Tõõnõ ilmasõda
Tõõnõ ilmasõda (1. süküskuu päiv 1939 – 2. süküskuu päiv 1945) oll' suur sõda, kohe oll' kist suurõmb jago maailma rahvist ja riigest. Sõa käügin võeti sõaväkke üle 100 miljoni inemise, miä tege tuust kõgõ aoluu kõgõ suurõmba sõa. Sõan tapõti üle 70 miljoni inemise, noist inämbüs olliq eräinemiseq. Niipall'o inemiisi olõ-iq tapõt ütengi tõõsõn sõan.
Edimäne ilmasõda
Edimäne ilmasõda oll' edimäne sõda, kon tapõl' suurõmb jago maailma suuri riikõ. Sõda kuulutõdiq vällä tuu pääle, ku 28. piimäkuu pääväl 1914 tapõti Sarajevon Austria ertshertsog Franz Ferdinand, nink tä kest' 11. märtekuu pääväni 1918. Sõdivaq riigiq olliq jagonuq kattõ liiri: Antandis ja Keskriiges.
Tõõnõ ilmasõda
Kaeq viil
Katõgooria:Aolugu
Edimäne ilmasõda
Kaeq viil
Katõgooria:Aolugu
Tiidüs
Tiidüs (ladinakeelitsest sõnast scientia, miä tähendäs "tiidmiisi" vai "tiidmist") om inemise kõrra perrä käüjä tegevüs, mink tsihis om saiaq vahtsit tiidmiisi ja parõmpihe arvo saiaq, kuis as'aq ilman käüväq. Kimmä meetodi perrä tegeväq tiidläseq katsit ja kaesõq asjo perrä nink analüüsväq saadut teedüst, et luvvaq teoreetiliidsi seletüisi toolõ, kuis as'aq tüütäseq.
Tiidüstiidmiisi saias uurmistüüga. Uurmistüü käügin võetas määnegi umbarvaminõ (tuu perrä, kuis as'aq tunnusõq käüvät), tuud uuritas ja tetäs katsit, et saiaq toolõ kinnütüst vai tuu hoobis ümbre kukadaq. Tüü tulõmusõs või ollaq tiidüsline teooria, miä avitas as'ost parõmpihe arvo saiaq ja asjo parõmpihe ette nätäq.
Bastille (ansambli)
Ansambli sai nime laulja sünnüpäävä perrä – 14. hainakuu pääväl 1789 oll' Bastille' pääle minek.
Tiidüs
Katõgooria:Tiidüs
Bastille (ansambli)
Liikmõq
Smithi Dan – laulminõ, klahv'pilliq, lüükpilliq.
Simmonsi Kyle – klahv'pilliq, bass'kitra, lüükpilliq, klarnet, põh'a laulminõ.
Farquarsoni William – bass'kitra, klahv'pilliq, kitra, põh'a laulminõ.
Woodi Chris – trummiq, põh'a laulminõ.
EP-q
Katõgooria:Inglüse muusiga Katõgooria:Ansambliq Katõgooria:Inglüsmaa ansambliq
Vaara
Vaara om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Ristemägi
Ristemägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Sangastõ kerik
pisi|300px|Sangastõ kerik
Sangastõ kerik om lutõri kerik Sangastõ kihlkunnan Sangastõ alõvin. Parhilla jääs kerik Otõpää valla ala.
Aolugu
Sangastõ kerikut kutsuti vanal aol Tehale (Tõhalõ vr. k., Tõhala ee.k.) kerikus. Edimäst kõrda om kerikut mainit 1379. aastagal. Põh’asõa aol 1702 palotõdi kerik maaha.
Täämbädse ao kerik om peri 1742. aastagast. Puunõ torn tetti 1861. aastagal. Parhilla tüütäs kerikun Sangastõ Pühä Andreasõ kogohus ja keriguopõtaja om Pilli Ivo.
Üts Sangastõ keriguopõtaja om olnuq ka Rossihniusõ Joachim, kiä om avitanuq pall'o eesti kiilt edendäq. Keriguopõtaja Rauscherti Chilian om avitanuq kuulõ edendäq.
katõgooria:Tartomaa keriguq
Kõrgassaarõ
Kõrgassaarõ vai Korgõsaarõ om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aasta Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Lasva valda.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Monster Energy
Monster Energy tukõ mitmit ekstriimspordivõistluisi nigu Vormel 1, NASCAR, a ka e-spordi võistluisi.
katõgooria:joogiq
Laisi
Laisi om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Miss'o vallan.
Külä piire seen ommaq Idinä järv, Lautri järv ni Üldnä järv.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
1865
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1865
Utessuu
Utessuu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Somaalia
Somaalia, ammõtlidsõlt Somaalia Vabariik, om Hummogu-Afriga riik. Somaalia pääliin om Muqdisho.
Maru Mats
Maru Mats om kõgõkogo kosmoloogilinõ mutõl, miä om kõgõ parõmpihe kuunkõlan tiidüsliidsi tiidmiisiga. Tuu all mõtõldas ütte sündmüst kavva aigu tagasi, ku kõgõkogo naas' lõpmalda tihhest olõkist kipõstõ paisuma ja paisus täämbädse pääväni.
Somaalia
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
Maru Mats
Katõgooria:Tähetiidüs
Mezőkövesd
Mezőkövesd om liin Põh'a-Ungarin Borsod-Abaúj-Zempléni maakunnan. Mezőkövesd om kuulsa tuu poolõst, et sääl om tett kõgõ värmikirivämpä käsitüüd Ungarin.
Nimi Mezőkövesd tulõ katõst ungarikeelitsest sõnast: mező (põld) + kövesd (kivestü, kotus põllu pääl, kon ommaq kiviq).
Inemiisi, kiä elässeq Mezőkövesdin ja tuu ümbre (Tardi ja Szentistváni külän) kutsutas mat'odõs (ungari keelen matyók). Tuud kanti kutsutas Mat'omaas (ungari keelen Matyóföld). Arvatas, et säänest nimme tarvitõdas tuu peräst, et umal aol panti säälkandin piaaigu egalõ tõsõlõ poisilõ kuning Mátyási avvos nimes Mátyás ja Mátyásit kutsutas Ungarin lühembält Matyós.
Kuulsambaq inemiseq
Katõgooria:Ungari liinaq
Võiardi
Võiardi om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Kõrbjärv (Kaatsorakund)
Kõrbjärv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Mihklipäiv
thumb|100px|Pühä Miikaeli kujo Roodsist Skellefteå kerikust
Mihklipäiv om pääengli Miikaeli nimepäiv, midä tähüstedäs 29. süküskuu pääväl.
Eesti rahvakallõndri perrä lõpõtas mihklipäiv jüripääväga alanu suvõpuulaastaga. Mihklipääväl tapõti oinas vai lammas, sõs üteldi, et egäl oinal uma mihklipäiv. Tapõtust eläjäst tetti sülti, verekäkki ja klõmbisuppi. Küüdseti saia, leibä, nisuvatska ja kuuki.
Tarto- ja Võromaal aiq kar'usõq valgõt oinast vai kodokitsõ kolm kõrda ümbre kivi, et lumi rutõmb maaha tulõsi. Ku kari kodo tull', kaeti, kas eläjil om kõrsi suun – tuu pidi tähendämä talvist söögipuudust.
katõgooria:Võro rahvakallendri
Sambia
Sambia, ammõtlidsõlt Sambia Vabariik, om Lõunõ-Afriga riik. Sambia pääliin om Lusaka.
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
Ruusmägi
Ruusmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Inari järv
Inari järv om suur järv Põh'a-Soomõn. Ümbre järve eläs saami põlisrahvas, kiä kõnõlõsõq inarisaami kiilt.
Katõgooria:Soomõ järveq
Vinne kodosõda
250px|thumb|Vinne kodosõda
Vinne kodosõda (1917–1923) oll' sõda, miä toimu innestidse Vinne keisririigi maa-alal "verevide" ja "valgidõ" vaihõl peräst tuud, ku inämbläseq 1917. aastagal Oktoobripüürdega Petrogradin võimo haariq.
Katõgooria:Aolugu
Tindi uja
Tindi uja om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä nakkas pääle Kokõjüri külä mant nink juusk Liinjärve.
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Sudaan
Sudaan, ammõtlidsõlt Sudaani Vabariik, om Afriga kõgõ suurõmb riik. Sudaani pääliin om Hartum.
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
Uusna mõis
Aolugu
1743. aasta eräl'd Venne Keisririigi keisrinna Jelizaveta Petrovna (Elisabet I) (valit's 1741–1762) Uusna mõisamaa Tännässilmä mõisa mant ja kinkse ärä. Edimine mõisnik olli Balthasar von Campenhausen. Axel Heinrich von Bruiningk valit's mõisa 1759 kuni 1775 aastal tulli Ludwig Wilhelm von Manteuffel, kiä ostse mõisa 19 000 ruubli iist. Häste ruttu ostse mõisa 1780. aastal ärä Carl Gustav von Taube.
Viimäne sii mõisa ülembrahvasuguselts olli von zur Mühleni. 1804 ostse Carl von zur Mühlen mõisa ärä 60 000 ruubli iist.
Tuu kandi talopoig Hans Leik saie Uusna mõisa peremehes 1871. aastal. Rahuaigu, pääle tõist maailmasõda, olli Uusna mõisa pääoone sovhoosi kontoris. Prõlla om Uusna mõis Leike suguvõsa uma.
Oone
Mõisa pääoone om tettu 19. sajandil ildaklassitsistliku moodu perrä. Pääoone om tettu puust, tuu man om park, kon om pal'lu tõistmuudu puuliike. Aidaoone  ja laut omma tettu samal aol ku pääoone. Laut läits palama 30. mahlakuu päiväl 2004. pisi|Palanu mõisa laut. 8. jõulukuu 2020.
Perimus
Perimuse kottale om kõnelnu pal'lu Paju Jaak. Temä jutu perrä olli rasse aig von zur Mühleni suguseltsi aigu. Kui talusit perises ostma nakati, sis mõisaerrä olli võtnu talukotussit ja vallamaad ärä. Kõneldi et mõtsavahi talu läits kah niimuudu mõisniku kätte. Viil olevat mõisnik taludõ man käinu ja võtnu üten toda mes miildüsi.
Pii
pisi|350px|Liikva pilt, miä näütäs pii tähendüst
Uusna mõis
Uusna mõisa surnuaid
Uusna mõisa man om surnuaid, kohe omma mõisnike sugulase matetu. Prõlla omma surnuaian kiik matuse ävitedu.
Pii
π (pii) vai Archimedese konstant om matõmaatilinõ konstant, miä om tasapinna pääl tsõõrjoonõ ja läbimõõdu vaihõkõrd. Seo vaihõkõrd om konstant. Näütüses ku üte tsõõri tsõõrijuun om kats kõrda suuremb ku tõsõ, om ka edimädse tsõõri läbimõõt kats kõrda suurõmb. Pii olõ-iq ütegi ratsionaalarvuliidsi kõrdajidõga polünomi lahõnd.
Uusna mõis
Uusna mõisa surnuaid
katõgooria:Viländimaa mõisaq Katõgooria:Viländi kihlkund
Kaljulaiu Kersti
pisi|Kersti Kaljulaid (2021) Kaljulaiu Kersti (Kersti Kaljulaid; sündünüq 30. joulukuu pääväl 1969 Tarton) om Eesti poliitik, inneskine ärijuht ja ammõtnik, 2016–2021 Eesti Vabariigi president.
Pii
Pii väärtüs om umbõs 3,14159. Piid saa-iq kirotaq katõ täüsarvo jaona. Ku kirotamiq pii komaga, om seol lõpmaldaq pall'o numbrit ja nail numbriil olõ-iq mustrt. Tuuperäst tarvitamiq pii ligilähküt väärtüst.
Kaljulaiu Kersti
Kaljulaid om olnuq ärijuht ni Eesti ja Õuruupa Liido ammõtnik. Aastil 2004–2016 oll' tä Õuruupa Kontrollikua liigõq.
Udsali (Rõugõ)
Udsali om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Kaljulaiu Kersti
Elolugu
Kaljulaid lõpõt' aastagal 1987 Talliina 44. Keskkooli Aastagal 1992 lõpõt' tä cum laude Tarto Ülikooli bioloogia ala pääl. Aastagal 2001 sai tä Tarto Ülikoolist kutsõmagistri kraadi (MBA) ärijuhtmisõn.
Aastil 1996–1999 tekk' tä müügijuhi ja projektijuhi tüüd ni tüüt' pangan.
1999–2002 oll' Kaljulaid Eesti pääministri majandusnõvvoandja.
Söögisiin
Eestin om umbõs 400 liiki söögisiini.
Kaljulaiu Kersti
Elolugu
Tä om ilmutanuq arvamislukõ aokirändüsen ni om Kuku raadio saatõ "Eurominutid" autor ja saatõ "Keskpäevatund" üts tegijit.
Söögisiin
Katõgooria:Seeneq Katõgooria:Kokandus
Kaljulaiu Kersti
Elolugu
Aastil 2001–2004 kuulu tä Esämaaliito, a valimiisist ossa es võtaq.
Pii
katõgooria:matõmaatiga
Panda
pisi|300px|Panda
Bambuskahr vai suur panda (Ailuropoda melanoleuca) eläs õnnõ Hiinan. Nimäq sööväq hariligult bambusõkasvõ ni -lehti. Pandalõ miildüs ütsindä elläq. Panda eloigä om keskestläbi 15-20 aastakka.
Katõgooria:Imetäjäq
Kaljulaiu Kersti
Elolugu
2002–2004 oll' Eesti Energia AS-i Iru eelektrijaama direktri.
2004–2016 oll' Kaljulaid Õuruupa Kontrollikua liigõq.
Kaljulaid om 2011. aastagast Tarto Ülikooli nõvvokogo edemiis.
2015. valiti tä Poliitigauurmiisi Keskusõ PRAXIS juhis, a asõndaja puudumisõ tõttu Õuruupa Kontrollikuan saa-as tä Praxise juhi ammõtihe astuq.
2016 süküskuun valõ Riigikogo Kandsalei mano luud arõngu perräkaemisõ nõvvokoda Kaljulaiu umas edemehes.
2016. aastaga Eesti presidendivalimiisil tekk' Riigikogo vanõmbidõkogo 27. süküskuu pääväl päält presidendi valimalda jäämist valimiskogon Kaljulaiu Kerstile ettepanõgi kandidiiriq Vabariigi Presidendis ja Riigikogo liikmilõ ettepanõgi säädäq Kaljulaid presidendikandidaadis. 30. süküskuu pääväl 2016 säiki 90 Riigikogo liigõnd Kaljulaiu Kersti üles Vabariigi Presidendi kandidaadis ja 3. rehekuu pääväl 2016 valiti Kaljulaiu Kersti Riigikogon 81 puulthelüga Eesti Vabariigi presidendis. 2021. aastaga presidendivalimiisil Kaljulaidu tõõsõs ammõdiaos es valitaq.
11. rehekuu pääväl 2021 ütel' Kaljulaid uman lahkumiskõnnõn, et täl om hää miil, et Eesti om jäänüq truus 92. aastagal Põhisäädüiste kirotuilõ Lääne väärtüisile, sest õnnõ säändsen väärtüsruumin ommaq noorõq peri Eestin elämä.
Eräelo
Edimädsest abielust om Kaljulaiul tütär ja poig. Kaljulaid om ka vanaimä.
Timä tõõnõ kaasa om aastagal 1991 Tallinna Polütehnilise Instituudi raadioinseneri ala pääl lõpõtanuq Georgi-Rene Maksimovski, näil om kats poiga.
Kersti puulveli om Kaljulaiu Raimond.
Lätteq
<div class="references-small references-column-count references-column-count-2" style="-moz-column-count: 2;">
Trühvli
Trühvliis nimitedäs siini, mink viläkihäq kasusõq maa seen. Hariligult kutsutas trühvliis kõiki noid siini, mink ümäräq viläkihäq tegüneseq kas osalidsõlt vai tävveligult maa seen. Pia kõik trühvliq kuulusõq kottsiini hõimkunda, selle et näide eosõq tegüneseq eoskottõ seen.
Sõna trühvli tulõ ladinakeelitsest terminist tuber, miä tähendäs kühmä.
pisi|Mõst ja katski lõigat valgõ trühvli
Kõrvõ (Võro)
Kõrvõ om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Trühvli
pisi|left|Must Périgordi trühvli
Kõrvõ (Võro)
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Trühvli
Edimäst kõrda nimmati trühvliid sumõridõ kirotuisin.
Kõrvõ (Võro)
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Trühvli
keskaol pruugiti trühvliid väega harva.
Renessansi aol võidsiq trühvliq vaihõpääl kaotõdu populaarsusõ tagasi ni näid avvostõdi väega Prantsusmaa kuninga François I aol.
1900. aastagal tarvidiq trühvliid inämbüs noidõ kotussidõ inemiisi, kon naid kasvatõdi, a täämbädsel aol ommaq naaq delikatessid õnnõ rikkilõ.
pisi|Trühvlide otsminõ
Vaban luudusõn otsitas trühvliid spetsiaalsõlt treenitüisi tsiko (trühvlitsiko) vai pinne abil.
pisi|left|Trühvliõli Tuber melanosporum ' ist
Välislingiq
Katõgooria:Seeneq
Leoski
Leoski om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Võukülä
Võukülä om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Tüütsi
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Salumägi
Salumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Väimälä
Väimälä, aoluulidsõlt ka Väimärä, om alõvik Võro maakunnan Põlva kihlkunnan Võro vallan, 5,7 killomiitret Võro liinast põh'a puul.
Väimelä alõvigu tege poolõs Võro–Põlva maantii.
Väimelä om Võromaa suurõmbit alõvikkõ, kon om ka tüükotussit paigapäälsile, a ka tõisilõ. Väimelän eläs 2020. aasta saisoga 574 inemist.
Lätteq
Katõgooria:Võromaa alõviguq Katõgooria:Võro valla alõviguq
Oulu
Oulu liin om liin Põh'a-Soomõn Oulu jõõ suun Perämere veeren. Tä om suurusõ poolõst viies liin Soomõn ja Põh'a-Pohjanmaa maakunna keskus. Oulun eläs umbõs 194 000 inemist. Oulu om Oulu lääni valitsõmiskeskus.
Aolugu
Arvatas, et Oulu nimi om peri saami keele sõnast, miä tähendäs üle lahkavat vett.
Liina asot' 1605. a. Roodsi kuning Karl IX. Oulu oll' 18.–19. aastagasaal tiit tuuperäst, et sääl tetti rohkõhe tõrva. Oulu sai 1765. a. liinaõigusõq. 1822. a. häöt' suur tulõkah'o keskliina ärq. Aoluu joosul om Oulu palanu kokko kümme kõrda.
1982. a. asotõt Technopolis oll' Põh'amaiõ edimäne teknoloogiakülä. Täämbä om Oulu tiit ku teknoloogialiin.
Alaq
Tugõvaq tüüstüsalaq ommaq puu-, paprõ- ja terästüüstüs. Näütüses om Nuottasaari liinaosan Stora Enso vabrik. Oulu ülikoolin nakaś pääle elektro- ja massinatekniga oppaminõ jo 1960. aastil. Oulun om ka ülikooli haigõmaja ja arstitiidüse tiidüskund. Kõgõ rohkõmb tüükotussit om teenindüse, tüüstüse ni kaubandusõ alal.
Koolitus
Oulu om tiit ku üliopilasliin. Oulu ülikuul om asotõt 1958. aastaga. Ülikoolin opp 17 000 üliopilast ja käü tüül 3000 tüütäjät. Tä um riikevaihõlinõ ülikuul, kon tetäs uurmistüüd päält 70 tiidüsalal.
Kultuur ja meediä
Tugõvaq kultuurialaq ommaq näütüses filmi- ja fotokunst, tands ni latsikultuur. 1983. a. ehitedün Madetoja saalin toimõndas Oulu Sinfonia, miä om Õuruupa Liido ala kõgõ põh'apoolitsõmb elokutsõlinõ sümfooniaorkõstri.
São Tomé ja Príncipe
São Tomé ja Príncipe, ammõtlidsõlt São Tomé ja Príncipe Demokraatlinõ Vabariik, om riik Afrigan Guinea lahen São Tomé ja Príncipe saarõ pääl nink mitmide väikside saari pääl. São Tomé ja Príncipe pääliin om São Tomé.
Oulu
Kultuur ja meediä
Oulun ilmus aoleht Kaleva. Tä om levigu poolõst Soomõ nelläs, säidse päivä nädälin ilmuv aoleht. Kalevat om loet 1899. aastagast saaniq.
Sõprusliinaq
Oulu sõprusliinaq ommaq:
Lätteq
Oulu liina kodolehekülg Soomõkiilne Vikipeediä
Katõgooria:Soomõ liinaq katõgooria:Oulu
Sannaperämägi
Sannaperämägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Vantaa
thumb|300px|Vantaa Pühä Lauri kerik
Vantaa om liin Lõunõ-Soomõn, Uusimaa maakunnan. Vantaa suurus om 240,4 km² ja sääl eläs umbõs 223 027 inemist.
Vantaa naabriq ommaq Nurmijärvi, Sipoo ja Tuusula vald ni Helsingi, Espoo ja Kerava liin.
Vantaan om Helsingi Vantaa linnujaam.
katõgooria:Soomõ liinaq
Pääväsüstem
pisi|upright=1.5|Pääväsüstemi hod'otäheq ja kääbätshod'otäheq. Hod'otähti mõõdiq vastasõq ütstõõsõlõ, a kavvusõq Pääväst vasta-i. Pääväsüstem sais kuun Pääväst ja tähetiidüsliidsist objektest (muuhulgan Maa, mink pääl miiq elä), miä ommaq timäga manokiskmisväe läbi köüdedüq.
Katõgooria:Pääväsüstem
Geomeetriä
250px|thumb|Naanõ oppas geomeetriät. Pilt [[Eukleidese "Elemente" keskaigsõst tõlkõst (u. 1310. a.)]]
Geomeetriä om matõmaatiga haro, miä uur kujondidõ suurust, kujjo, ütsüte suhtõn paiknõmist, ruumi umahuisi ja muid sääntsit küsümüisi. Geomeetriä om üts kõgõ vanõmb tiidüsharo.
Geomeetriä ku tiidüsharo ütes luujas või pitäq vanakreeka matõmaatikut Eukleidest.
Katõgooria:Matõmaatiga
Kõvõra
Kõvõra om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Käpä
Käpä vai Käpämäe om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Tuhanda ja üte üü jutuq
Tuhanda ja üte üü jutuq om kogo Lähkü-Hummogumaa ja Lõunõ-Aasia juttõ ja jutussit, miä kor'ativaq kokko Islami kuldaol.
Naaq jutuq kor'ssiq kokko mitmõ aastagasaa kestel mitmõq kiräniguq, ümbrepandjaq ja opõtlasõq Lähkül-Hummogumaal ja Põh'a-Afrikan. Juttõ juurõq ommaq muistitsõn ja keskaigsõn araabia, pärsiä, india ja mesopotaamia vanavaran ja kirändüsen. Pall'oq luuq olliq edimält rahvajutuq kalifaatõ aost, samal aol ku tõõsõq, esiqeränis raamjutt, ommaq tõõnäolidsõlt võeduq edimädse aastagatuhanda m.a.p. pärsiä kirändüsteossõst Hazār Afsān (v. k. "Tuhat üüd"). Kuigi kõgõ vanõmb araabiakeeline käsikiri om perit 14. aastagasaast, arvatas, et juttõ kogo luudi umbõs 9. aastagasaal.
Kõigilõ välläandilõ ütine om raamjutt valitsõjast Shahryarist (pärsiäkeelitsest sõnast شهريار, miä tähendäs "kuningat") ja timä naasõst Scheherazade (pärsiäkeelitsest sõnast شهرزاده, miä või tähendäq "korgõst suust").
Mõnõq tunnõtumbaq jutuq, niguq näütüses "Aladdini immelamp", "Ali Baba ja nelikümmend rüüvlit" ja "Meresõitja Sinbadi säidse reisi" ommaq külh Lähkü-Hummogumaa rahvajutuq, a olõ-s araabiakeelitside Tuhanda ja üte üü juttõ hulgan. Nuuq ommaq Tuhanda ja üte üü juttõ hulka arvanuq edimädseq Õuruupa ümbrepandjaq.
Katõgooria:Araabia kirändüs Katõgooria:Pärsiä kirändüs
Basshunter
Basshunter, Jonas Erik Altberg (22. joulukuu päiv 1984, Halmstad) om Roodsi laulja ja DJ.
Välislink
Katõgooria:Roodsi inemiseq Katõgooria:Lauljaq
Lohe
pisi|300px|Lohedõga sainailostus Hiina pargin
Lohe vai lindaja siug om müütiline elläi, kä om tunnõt pall'odõ maiõ jutõst üle ilma.
Väega tähtsä om lohe Hiina mustitsin jutussin (hiina keelen om lohe 龙 , pinyin: lóng). Hiinlaisi kotsilõ üteldäs sakõstõ, et nä ommaq lohe latsõq. Hiina loheq ommaq tõistsugumadsõq ku õdagumaa loheq.
katõgooria:Eläjäq
Don Quijote
thumb|Don Quijote ja Sancho Panza pronkskujoq [[Madriidin Hispaania platsi pääl]]
"Don Quijote" (hispaaniakeelidse originaalpäälkiräga "El ingenioso hidalgo don Quijote de la Mancha") om hispaania kiränigu Cervantese Migueli romaan.
Tuu ilmu katõn köüten kümneaastadsõ vaihõga (1605 ja 1615) Hispaania kuldaol. "Don Quixote" om hispaania kirändüse kõgõ mõokamb teos ja maailmakirändüse suurteos. Tedä peetäs edimädses muudsas õdagumaisõs romaanis.
Katõgooria:Hispaania kirändüs
Harry Potter
pisi
"Harry Potter" om briti kiränigu J. K. Rowlingi säitsmeosalinõ romaanisari. Teosõq kõnõlõsõq harilikkõ inemiisi iist käkitüst võluridõ ja nõido maailmast ni sääl peetäväst hää ja kur'a võitlusõst. Päätegeläne om nuur võlur Harry Potter, kiä opis Tsiakandso (inglüse keelen Hogwarts) Nõidusõ ja Võlukunsti Koolin.
Seo raamadusar'a ossõ om 67 keelen müüd kokko päält 400 mill'oni raamadu.
Liguri
Liguri om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Varstu vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Tindi
Tindi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Eesti piir'
pisi|Eesti Vabariigi riigipiir ja Õuruupa Liido välispiir pisi|Vahiq Eesti-Vinne kontrolljoonõ pääl pisi|Eesti piir' ja piirivalvõq Eesti piir' om Eesti riigipiir'.
Eestil om maapiir' Vinnemaa (Eesti-Vinnemaa piir') ja Lätiga (Eesti-Läti piir) ni merepiir' Soomõ (Eesti-Soomõ piir') ja Roodsiga (Eesti-Roodsi piir').
Eesti ja Vinne piir' om ka Õuruupa Liido välispiir'.
Eesti piiri hoit ja valv Politsei- ja Piirivalvõammõdi piirivalvõosakund.
Katõgooria:Eesti
Puolakaineni Tiina
Puolakaineni Tiina (Tiina Puolakainen; sündünüq 6. lehekuu pääväl 1973 Talliinan) om Eesti puutrilingvist.
Kirändüs
Katõgooria:Eesti keeletiidläseq
Käätso
Käätso vai Käätsu om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Mongoli kiil
katõgooria:keeleq katõgooria:Mongoolia
Sátoraljaújhely
katõgooria:Ungari liinaq
Õuruupa Kontrollikoda
Õuruupa Kontrollikoda kontroll Õuruupa Liidu raha pruukmist. Kontrollõ tulõmusõq esitedäs aastagaruandih Õuruupa Parlamendilõ, kiä või eelarve täütmise tuuperrä hääst kittä vai hääst kitmäldä jättä. Õuruupa Kontrollikoda om üts säitsmest Õuruupa Liidu institutsioonist.
Õuruupa Kontrollikua tüüd juht kolleegium, kohe kuulus õgast Õuruupa Liidu riigist üts liigõq. Õuruupa Kontrollikua liikmõq nimetäs kuvvõst aastagast ammõtihe Õuruupa Liidu Nõvvokogo, koh õka Õuruupa Liidu riiki esindäs ministri.
2004.–2016. aastagal oll' Eestist nimetedü Õuruupa Kontrollikua liigõq Kaljulaiu Kersti. Päält tuud, ku Riigikogo oll' Kaljulaiu Kersti presidendist valinu, pakk' Eesti valitsus 2016. aastaga rehekuu 10. pääväl Õuruupa Kontrollikua vahtsõ liikmõ kandidaadist Pardsi Juhani.
Katõgooria:Õuruupa
Õuruupa Kommisjon
Õuruupa Kommisjon om Õuruupa Liidu tähtsa kogo. Kommisjon esindäs ja kaitses kogo Õuruupa Liidu huvve.
Õuruupa Kommisjon om Brüsselin, kommisjoni tarõ kutstas mustidsõ paikliku kotusõnime perrä Berlaymontiks.
Õuruupa Kommisjoni tüüd juht kolleegium, kohe kuulus õgast Õuruupa Liidu riigist üts volinik.
Õuruupa Kommisjon om üts säidsmest Õuruupa Liidu institutsioonist.
Vinne Keisririik
Vinne Keisririik vai Vinne Impeerium (vinne keelen Российская империя) oll' 1721-1917 riik Õuruupan ja Aasian ja Ameerikan. Vinne Keisririigi iinkäüjäs oll' Moskva tsaaririik ja perrätulõjas 1917. aastaga radokuu riigipüürdmise tulõmusõl 1/14. süküskuu pääväl 1917 vällä kuulutõt demokraatlinõ Vinnemaa Vabariik. Tuu riigi osas oll' ka Võromaa ja muu Eesti.
Katõgooria:Aolugu
Nõvvokogoliit
250px|pisi|Nõvvokogo Liit pääle [[Tõnõ ilmasõda|Tõist ilmasõta]]
Nõvvokogoliit vai Nõvvokogo Sotsialistlikkõ Vabariike Liit vai NSV Liit vai NSVL (vinne keelen Союз Советских Социалистических Республик vai Советский Союз vai СССР) oll' aastagil 1922–1991 eksistiirnü sotsialistlik riik, midä valits' kommunistlik partei.
Katõgooria:Nõvvokogoliit Katõgooria:Vanaq Õuruupa riigiq Katõgooria:Vanaq Aasia riigiq
Jumalik komöödia
300px|thumb|Dante ja timä "Jumalik komöödia" Michelino Domenico sainamaali pääl Firenze katõdraalin
"Jumalik komöödia" (itaalia keelen "La Divina Commedia") om Alighieri Dante kirotõt eepiline poeem. Tä kirot' tuu 1308. ja 1321. aastaga vaihõl. "Jumalikku komöödiat" peetäs itaalia kirändüse kõgõ tähtsämbäs poeemis ja maailmakirändüse suurteossõs. Tuu, et poeem oll' kirotõt toskaana keelepruugin, avit' tuul keelpruugil saiaq itaalia kiräkeeles.
Poeemin allegoorilidsõlt kujotõt havvatagonõ elo om keskaigsõ katoliilidsõ ilmanägemise kulminats'uun. Täl om kolm ossa: "Põrgu" (Inferno), "Purgatoorium" (Purgatorio) ja "Paradiis" (Paradiso).
Õuruupa Kommisjon
Katõgooria:Õuruupa
Tubak
200px|thumb|Piibutubak
Tubakus kutsutas tubagukasvõ kuivatuisi ja töödeldüisi lehti. Tubakut palotõdas sigarette vai piibu sisen, kistas nõnna vai ts'algitas suun. Tubagu seen om nikotiini, tuuperäst om tä tervüsele halv.
Katõgooria:Põllumajandus
Sikamägi
Sikamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Tsiaoja
Tsiaoja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Lillimõisa
Lillimõisa om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Saamiq
thumb|[[Saami lipp]] thumb|Tunnõtuisi saamõ: Mari Boine • Lars Levi Læstadius • Lisa Thomasson • Helga Pedersen • Renée Zellweger • Ole Henrik Magga left|thumb|Saamõ elomaaq pisi|left|Saami pereq minevä aastagasaa alostusõn
Saamiq (ka laplasõq; hindänimetüs sabme, saami) om põlisrahvas Õuruupa põh'ajaon Norran, Roodsin, Soomõn ja Vinnemaal (Murmanski oblastin). Saamiq kõnõlõsõq saami kiili. Kokko om ilman 80 000–100 000 saami. Ligi puul saamõst eläs Norran.
Taudsa
Taudsa om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Saamiq
Katõgooria:Soomõ-ugri rahvaq
Taudsa
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Tilgu
Tilgu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Sõda
250px|thumb|Pildikeisi [[Põh'asõda|Põh'asõast]]
Senegal
Senegal, ammõtlidsõlt Senegali Vabariik, om Õdagu-Afriga riik. Senegali pääliin om Dakar.
Sõda
Sõda om katõ vai inämbä osapoolõ sõariistoga võidõlus, midä hariligult peetäs tuuperäst, et saiaq võimo määntsegi maa üle.
Senegal
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
Sõda
Sõto om maailma aoluun kõikaig olnuq.
Kaeq viil
Katõgooria:Sõandus
Rahu
200px|thumb|Valgõ [[tuvi om rahu sümbol]]
Rahu om olokõrd, ku peetä-iq sõta. Ku sõda ärq lõpõtõdas, sõs hariligult sõlmitas rahulepüng.
Kaeq viil
Katõgooria:Sõandus
Väikene kunnakodas
pisi|334x334px|Väikene kunnakudas Väikene kunnakodas om murdja tsirk, kiä kuulus kotka perre.
Tä pelgäs, et inemiseq tedä sekäseq. Tä söögis ommaq pääas'aligult kunnaq ja hiireq. Näid ots' tä niidü ja nurmõ kotsil linnatõn. Talvõs lindas kunnakodas lõuna poolõ mõnõ lämmämbä paiga pääle, miiq kandin olõ ei täl talvõl süvväq.
Katõgooria:Tsirguq
Jüvä Sullõv
pisi|Jüvä Sullõv, 2006 Jüvä Sullõv (Sulev Iva, sündünüq 3. rehekuu pääväl 1969 Võrol) om võro keeletiidläne.
Juvä Sullõv om edendänüq ni uur'nuq võro kiilt ja võro kiräkiilt, om üts võro sõnaraamadu tegijist ja üts võrokiilse Vikipeediä iistvõtjit.
Tiidüstüü
Jüvä Sullõv om kirotanuq mitmit artikliid võro keele helüoppusõst ni mooduoppusõst ja edendänüq keeleteknoloogiat.
Timä doktoritüü kõnõlõs Võro kiräkeele sõnamuutmiskõrrast (2007, nõvvuandja Pajusalu Karl).
Katõgooria:Võromaa inemiseq Katõgooria:Eesti keeletiidläseq
Baltis'akslasõq
Baltis'akslasõq (s'aksa keelen Deutsch-Balten, Baltendeutsche) olliq s'akslasõq, kiä elliq põrõldsõ Eesti ja Läti maiõ pääl, tuu ao Liivimaal, Eestimaal ja Kuramaal.
Periolõk
Baltis'akslaisi periolõk olõki-i nii selge, a om kimmäs, et nä olliq peri S'aksamaalt.
Esteetiga
Esteetiga om filosoofia haro, miä tegeles ilo mõistõ, kunsti ja maitsõga nink ilo luumisõ ja hindamisõga. Inemist, kiä illo ja piinüst väega tähtsäs pidä, kutsutas esteedis.
Baltis'akslasõq
Periolõk
Baltis'akslaisi ku eräle rahvusõ tekkümist köüdetäs võidõluisiga Eestin ja Lätin 13. aastagasaa edeotsan. Tuud peetäs Eesti muistsõs vabahusvõitlusõs, minkast om kirotõt ka Henrigu Liivimaa aigraamatun.
Ilias
250px|thumb|"Ilias", VIII raamat, riaq 245–253, käsikiri 5. aastagasaa lõpost vai 6. aastagasaa alostusõst m.a.p.
Baltis'akslasõq
Periolõk
Om aoluulaisi, kiä ütleseq, et s'akslasõq es tulõq Eestimaalõ suurõ tapõlusõga, a pikapääle ja veitseviisi.
Kõmri kiil
thumb|Kõmri keele kõnõlõjidõ osakaal Walesin Kõmri kiil (ka: uelsi kiil; kõmri keelen Cymraeg, artikliga y Gymraeg) om keldi keelerühmä briti allrühmä kiil. Timä lähkümbäq sugukeeleq ommaq korni ja bretooni kiil.
Ilias
"Ilias" on vanakreeka eepos, mink autoris peetäs sõkõt Joonia laulikut Homerost. "Iliasõn" om umbõs 15 700 rita ja arvada, et tä panti kirja joba 8. aastagasaal i.m.a.
Kõmri kiil
Kõmri kiilt kõnõldas põhilidsõlt Kõmrimaal, kon taad kõnõlõs umbõs 500 000 inemist. Keldi keelist om kõmri kiil imäkeeles kõgõ suurõmbal hulgal inemiisil. Kõmrimaal om kõmri kiil inglüse keele kõrval ammõtlinõ ja koolikiil.