cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Osola
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Lätteq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Häitsvä kalmus
pisi|Kõllatsidõ häiermidega häitsvä kalmusHäitsvä kalmus vai tatõrsälg vai võhomõõk vai iiris (Iris L.) om kasvõ perekund võhomõõgaliidsi sugukunnast.
Ei toheq segi aiaq peris kalmussõgaq (Acorus calamus).
Häitsväq kalmussõq ommaq katõjaolidsõq, sinitside ja kõllatsidõ häelmidegaq, kasusõq aian ja jõõ veeren.
Eesti liigiq ja naidõ nimeq
Eestin kasus seost perekunnast kats liiki:
Kalmussidõ nimmiga om võro ja seto keelen väega segäne lugu. Eesti kiräkeelen kutstas sinitside häiermidega kalmust siberi võhumõõk ja kõllatsidõ häiermidega kollane võhumõõk. Võhumõõga sõna esiq om rahva pruugist hoobis ärq kaonuq. Tuu asõmõl om naatuq taad (häitsväs) kalmussõs kutsma. Tuud ei toheq segi aiaq hariligu kalmussõga (Acorus calamus), miä häitses väega armõtuhe – õnnõ üts tsillokõnõ tõlvik tulõ külge. Sõna kalmus om tulnuq võro kiilde üle s'aksa keele, a s'aksa kiilde om taa umakõrda lainat ladina keelest – calamus.
Eratosthenes
Eratosthenes Küreenest (vanakreeka keelen: Ἐρατοσθένης, IPA: [eratostʰénɛːs]; u. 276 i.m.a. – 194 i.m.a.) oll' vanakreeka maatiidläne, tähetiidläne, matõmaatik, muusigateoreetik, luulõtaja ja spordimiis.
Häitsvä kalmus
Eesti liigiq ja naidõ nimeq
Viil om häitsvä kalmussõ kotsilõ üteld tatõrsälg, arvadaq tatarlaisi mõõga perrä. Aq tatõrsälä sõnna om hariligu kalmussõ kotsilõ niisamatõ pruugit. Vai ollaq omgi tatarsälg edimält olnuq s'eto sõna hariligu kalmussõ kotsilõ ja sis om tuu sõna võhumõõgalõ edesi lännüq.
Eratosthenes
Tä sündü Küreenen (s'oo ilma aigo Liibüän), oppõ Aleksandrian ja tüüt' Aleksandria raamadukogon.
Häitsvä kalmus
Eesti liigiq ja naidõ nimeq
Kõgõ vahtsõmban võro keelen üteldäs eesti keele muudu ka iiris.
Avarua
Avarua om Cooki saari pääliin. Avarua om Rarotonga saarõ põh'aveeren.
Häitsvä kalmus
Eesti liigiq ja naidõ nimeq
Kasvoq esiq ommaq Eestin küländ vahtsõq tulijaq, arvadaq ommaq mungaq naaq siiäqmailõ toonuq ja tää om siin esiq edesi lännüq viiviiri piten kasoma. Keskol olliq kalmussõq väega kuulsa rohitsuskasvoq.
Eratosthenes
Eratosthenes lõi maatiidüse (geograafia) ku tiidüsharo ja oll' edimäne, kiä tarvit' tuu kotsilõ sõnna "geograafia". Tä võtt' tarvitusõlõ lakjus- ja pikkuskraatõ süstemi.
Avarua
2006. aasta rahvalugõmisõ perrä elli Avaruan 5445 inemist.
Katõgooria:Cooki saarõq Katõgooria:Pääliinaq
Eratosthenes
Eratosthenes oll' edimäne inemine, kiä rehkend' vällä Maa ümbremõõdo, ja tä tekk' tuud imespantava täpsüsega. Niisama oll' tä edimäne, kiä rehkend' vällä nuka Maa püürdlemistele ja timä orbiidi tasapinna ristjoonõ vaihõl. Võimalik, et tä rehkend' õigõhe vällä ka Maa kavvusõ Pääväst. Viil võtt' tä tarvitusõlõ liigpäävä ja joonist' maailma kaardi noidõ tiidmiisi põh'al, miä tuus aos maailma kotsilõ olõman olliq. Eratosthenes oll' ka tiidüslidse kronoloogia luuja; tä suut' paika pandaq tähtsämbide aoluu- ja poliitigasündmüisi toimumisõ aoq alatõn Trooja vallutamisõst.
10. aastagasaast perit entsüklopeediä Suda perrä kutsiq tõsõq Eratosthenest hõigunimega beeta, miä om kreeka tähistü tõnõ täht, tuuperäst, et piaaigu egal alal oll' tä maailman parõmbusõ poolõst tõnõ.
Häitsvä kalmus
Eesti liigiq ja naidõ nimeq
Eesti kõgõ tuntumb häitsvä kalmussõ sort om helle tsirelililla Punkar Villu, miä om saanuq nime punkari Tammõ Villu perrä. Sordi luujaq ommaq Lepigu Heino ni Lepigu Laine. Katõgooria:Võhomõõgalidsõq
Eratosthenes
Elokäük
Eratosthenes sündü Küreene liinan Põh'a-Afrikan, miä s'oo ilma aigo jääs Liibüähe. Tä oppõ Aleksandrian, Ptolemaiosõ-aigsõ Egüptüse pääliinan, ja ollõv mõnõ aastaga opnuq ka Ateenan.
Aastagal 236 i.m.a. määräs' Egüptüse valitsõja Ptolemaios III Euergetes timä Aleksandria raamadukogo juhatajas. Aleksandria raamadukogo oll' antiikmaailman väega tähtsä tiidüskeskus.
Eratosthenes oll' Archimedese hää sõbõr. Umbõs aastagal 255 i.m.a. märke tä vällä armillaarsfääri (taiva mudõli). Umbõs aastagal 240 i.m.a. rehkend' tä vällä Maa ümbremõõdo. 300px|thumb|Eratosthenese maailma kaardi 19. aastagasaast perit rekontsrukts'uun
Eratosthenes kritisiirse Aristotelest tuu iist, et Aristotelese arvatõn jagonõsiq inemiseq kreeklaisis ja barbaridõs ja et kreeklasõq olõs pidänüq hinnäst rassilidsõlt puhtaq hoitma. Eratosthenese meelest oll' häid ja halbo inemiisi ega rahva hulgan.
Katõgooria:Vanakreeka maatiidläseq Katõgooria:Vanakreeka tähetiidläseq Katõgooria:Vanakreeka matõmaatiguq Katõgooria:Vanakreeka luulõtajaq Katõgooria:Vanakreeka sportlasõq
Kiss
thumb|Kissi logo
Kiss (sagõhõhe stiliseeritült kirotõt ku KIϟϟ) om Ameeriga Ütisriike rokkansambli, miä luudi 1973.
Albomiq
Katõgooria:Rokkansambliq
Valgõ
100px|thumb|Valgõ
Valgõ om värm, midä inemise silm näge, ku sinnäq joud valgus, miä stimuliir kõiki kolmõ tüüpi valgustundlikkõ rakkõ (kolvikõisi) inämbvähämb ütepall'o nink miä om väega herre.
Katõgooria:Värmiq
Ütenkäänüs
Ütenkäänüs vai ütenütlejä vai komitatiiv om käänüs, mink päämäne mõtõq om näüdädäq minkagiq kuun olõmist ja vastas küsümüsele ''kinkaq? minkaq?: mehegaq, kodogaq, inemisegaq''.
Jaan
Vanna kesksuvõpühhä jaanipäivä köüt kerik Ristjä-Johannessõga. 1684. aastagal Rõugõ kihlkunnan oll´ Jaan sagõhusõlt edimäne talo peremehe edenimi (6,8 %).
Haabsilla
Haabsilla om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Ütenkäänüs
Ütenkäänüs võro keelen
Ütenkäänüsse lõpp om võro keelen -gaq, miä pandas mano umakäänüssele: kuldsõgaq, saapagaq, keelegaq.
Jaan
Vastussit tõisin keelin:
Lätteq
Katõgooria:Edenimeq
Ütenkäänüs
Lätteq
Iva, Sulev 2007. Võro kirjakeele sõnamuutmissüsteem. Dissertationes Philologiae Estonicae Universitatis Tartuensis, 20. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. Katõgooria:Käänüsseq
Vändra kihlkund
Vändra kihlkund om kihlkund Pärnomaal. Kihlkunna keskus om Vändra.
Välislink
Katõgooria:Vändra kihlkund Katõgooria:Pärnomaa kihlkunnaq Katõgooria:Pärnomaa
Tsilgutaja
Tsilgutaja (varrampa ka Mauri) om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Haani valda.
Külä keskelt lätt läbi Luutsniku–Ruusmäe tii.
Külä põh'aosan om kolm järve: Paavõlka järv, Tsilgutaja Väikejärv ja Tsilgutaja järv.
Varsauja
Varsauja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
1954
1954. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10167. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1954
Vana-Nursi tangipolk
Vana-Nursi tangipolgu algusõs või pitäq 24. piimäkuu päivä 1945. Ammõtlik nimi oll' tuul 4. Minski Tangipolk (s/o 35670). Polk käve 2. kaardiväe Tatšinskaja tangidiviisi alaq (s/o 43055), mink staap panti suvõl Võrolõ Taara kasarmilõ. Diviis säeti suvõl kokko sõaaigsõst 2. kaardiväe tangikorpusõst (2-й гвардейский танковый Тацинский Краснознамённый ордена Суворова корпус). Diviisin oll' viil 7 polku – Tarton, Elvän ja mujjal. Diviis käve Leningradi sõaväe ringkonna alaq.
Urbõkuun 1948 kooniq urbõkuuniq 1949 oll' diviisikomandöris kindral-major Ivan Jakubovski. Tuust sai peräst marssal ja NSVL kaitsõministri asõtäütjä.
Eestiaigsõ linnuvälä põhjaviirde ehitedi polgu ohvitsiire jaos 20 majja. Sääl oll' puut, kon paigapäälseq inemiseq saivaq kaq ostaq. Rahvas kutsõ noid majju - "Moskva".
Tangi harjutiva sõitmist Nursi-Liivakupalu-Rasva-Kasaritsa-Käätsu-Nursi tii pääl. Tuud tiid naati kutsma Tangitiis.
1956. aasta vahtsõaastakuun arvati Eesti Balti sõaväeringkonda ja 2. tangidiviis viidi Leningradi oblastilõ.
Lätteq
https://www.moypolk.ru/soldier/maksimov-ivan-afinogenovich Katõgooria:Sõandus
Pritsi
Pritsi om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Bhutan
Bhutan vai Bhutani Kuningriik om riik Lõunõ-Aasian, Tiibedi ja India vaihõl. Bhutan om üts maailma konsõrvatiivsõmbit riike, kon om tsihis säet budistligu elokõrraldusõ ja traditsiuunõ hoitminõ.
Rahvastik
Koolõn om kõigilõ kodanigõlõ kohustuslik dzongkha ja inglüse keele opminõ. Ossa ainit opetas inglüse keelen.
Tahevamõisa (külä)
Tahevamõisa om külä Taheva vallan Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Taheva vald
Pudru
Pudru om külä Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Kaeq viil
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Sõmmõrpalo vald
Tsolli (Haani)
Tsolli om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Wikimedia Eesti
pisi|MTÜ logo MTÜ Wikimedia Eesti om eesti- ja võrokeelidse Vikipeediä ni eestikeelidse Vikisõnaraamadu, Vikiopiraamatidõ, Vikitekste ja Vikitsitaatõ arõngu tugõmisõ ni näide tutvustamisõga tegelejä mittetullosaamisütisüs.
Tegemist om Vikimeediä Tsihtsäädüngi (ingl. k. Wikimedia Foundation) paigapäälidse haroasotusõga (ingl. k. chapter), miä luudi 2010. aastaga hainakuun ja registreeriti 6. rehekuu pääväl samal aastagal.
Välislingiq
Katõgooria:Vikipeediä Katõgooria:Eesti mittetullosaamisütisüseq
Kiribati
Kiribati, ammõtlidsõlt Kiribati Vabariik, om saarõriik Okõaanian. Kiribati pääliin om Tarawa South.
Välislingiq
Katõgooria:Okõaania riigiq Katõgooria:Okõaania maaq
Väikjärv
Väikjärv om järv Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan Kurgjärve külä man. Väikjärvest mõnisada miitret õdagu puul om Kurgjärv.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Indus
Indus om suur jõgi Lõunõ-Aasian. Tä nakkas pääle Tiibetist ja juusk Araabia merde. Suurõmb jago timäst (93%) om Pakistanin.
Katõgooria: Pakistani jõõq Katõgooria: India jõõq Katõgooria: Hiina jõõq
Tammõkülä
Tammõkülä om külä Taheva vallan Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Taheva vald
Rohilinõ
100px|thumb|Rohilinõ
Rohilinõ vai rohilanõ vai hal'as om värm, midä inemise silm näge, ku sinnäq joud valgus lainõpikkusõga 520–570 nanomiitret.
Katõgooria:Värmiq
Kõllanõ
100px|thumb|Kõllanõ
Kõllanõ om värm, midä inemise silm näge, ku sinnäq joud valgus lainõpikkusõga 570–580 nanomiitret.
Katõgooria:Värmiq
Juhan
Juhan om mehe edenimi. Taa om lühendüs algnimest Johannes, üts pall'odõst. Alostõn 17. aastasaast om taad kirotõt Johan, Juhhan ja viil mitund muudu. 1684. aastagal Rõugõ kihlkunnan oll´ Juhan (Johan) sagõdusõlt 15.−19. talo peremehe edenimi.
Vastussit tõisin kiilin:
Lätteq
Katõgooria:Edenimeq
Filipiiniq
Välislingiq
Katõgooria:Filipiiniq Katõgooria:Aasia maaq Katõgooria:Aasia riigiq
Savvuritsik
Katõgooria:Eelektririistaq
Villapaiu uja
Villapaiu uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Tsirgumäe
Tsirgumäe om külä Taheva vallan Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Taheva vald
Bakuu
Bakuu om Asõrbaids'aani pääliin. Bakuu (asõrbaids'aani keelen: Bakı) om Kaspia mere õdaguveeren Abşeroni puulsaarõ lõunõveeren.
Edimäst kõrda nimmati Bakuud kir'on aastagal 885.
Katõgooria:Pääliinaq Katõgooria:Asõrbaids'aan
Alajärv (Vahtsõ-Saalussõ)
Alajärv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan Vahtsõ-Saalussõ külän. Õkvalt Alajärve kõrval (lõunaõdagu puul) om timäst suurõmb Kavadi järv.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Johannese Kuul Rosmal
pisi|Valdorhvkooli klassiruum' Johannese Kuul Rosmal om üledse haridusõ kuul, mink man tegotsõs kaq latsiaid. Taalõ valdorhvkooli alossäädüisi perrä toimõndajalõ koolilõ panniq alosõ latsivanõbaq 1989. aastagal, kuq luudi Käisi Johhannese Kuul ja Latsiaid. 1990. aastaga sügüse tüüd alostanuq kuul kasvi 1999. aastagast põhikoolist. 2012/13 opiaastagal opp' koolih 54 opilast 11 umaval'tsusõst (Põlva-, Võro-, Valga- ja Tarto maakunnast) ni tüütäs 15 oppajat. Koolih op'minõ om massulinõ. Kuuli pidä MTÜ Rosma Haridusselts', mink liikmist ommaq kaq latsivanõbaq. Rosma Haridusseldsi opikava om riikligult tunnustõt.
Kaq muial maailmah ommaq valdorhvkooliq tekkünüq hariligult kodanigualgatusõ kõrrah ja tõimõndasõq kuq eräkooliq.
1953
1953. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10166. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1953
Johannese Kuul Rosmal
Koolimaja aolugu
1965. aastagal panti Rosma koolimajalõ mälehtüstahvli, aq kümme aastakka ildapa istudiq innidse Võro Oppajidõ Seminäri kasvandiguq ja Põlva Keskkooli iistolõjaq mälehtüstammistigu Päkämäe nõlvu pääle, koh oll' Käisi Johannese edimäne mängomaa. Rosma külä koolitarõ sais täämbädse pääväni Päkämäe hummogupoolidsõ nõlva all lajah ja sügüväh ürgoroh juuskja Peri uja ja Orajõõ lähkoh.
Aoluulinõ koolimaja kuulus Põlva vallalõ, kinkagaq om sõlm't vara massuldaq tarvitamisõst andmisõ pikäaolinõ lepeh. Taa hoonõh om muinsuskaitsõ all.
1992. aastagal panniq latsõvanõbaq alosõ vahtsõ koolihuunõ eh'tämisõlõ, mink oll' hüätegevüsliguh kõrrah projektiir'nüq kooli latsõvanõb arhitekt Saksi (Saks) Marika.
Kombõst om, õt valdorhvkooli hoonõh eh'tedäs õks kodonõ puinõ - tetä-äiq kirb'tsist vai petoon'st.
Kooli umaperä
Johannese Kuul Rosmal olõ-õi harilik kuul'. Tego om valdorhvkooligaq, päälegiq üte vanõba ja Eesti kõkõ lõunõpoolidsõba valdorhvkooligaq. Kukkiq Tartost om kuul kolqveeränd'tunni massinasõidu tii kaugusõl.
Tunniq koolih alostasõq kell 9 hummogu. Kuul' om altõrnatiivsõ opikavagaq. Tiidmisõq olõ-õi tsiht' erälde, naaq ommaq abist inemisõst kasumisõl ja maailma mõistmisõl. Koolih om võet tsihist tervikligu harmoonilidsõ isiksusõ arõndaminõ, õt avitaq panõhtudaq ütsikerästel, kiä ommaq kuuhkõlah uma vaimu-, tundõ- ja lust'uselogaq. Kaq puutrigaq saa tetäq huvitavat kunstitüüd.
Valdorhvkuul om umanäolinõ tõist rööbildõst kasvatustiidelist mõtlõmist edüstäjä opiasotus.
Lätteq
Katõgooria:Põlva kihlkunna kooliq
Tukums
pisi|Durbe mõisa pisi|Riigigümnaasium Tukums om liin Lätin. Liin om Slocene jõõ veeren.
Tukumsi edimäne nimmaminõ om peri aastagast 1253. Tukums sai liinaõigusõq 1795. aastagul.
Tapa
Tapa liinan om Eesti kaitsõväe Tapa sõaväeliinak.
Tapa raudtiijaam om tähtsä raudtiisõlm.
Tukums
Liinast lätt läbi Ventspils–Riia raudtii ja suurtii, Tukums–Jelgava–Krustpils raudtii, Tukums–Jelgava ja Tukums-Kolka suurtii.
Kalda Kristina
Kalda Kristina (Kristina Kallas, sündünüq 29. vahtsõaastakuu pääväl 1976 Kiviõlin) om Eesti poliitik, 17. mahlakuu pääväst 2023 om tä haridusministri Kalda Kaja kolmandan valitsusõn. Tä oll' aastil 2018–2022 eräkunna Eesti 200 esimiis.
Tukums
Rahvastik
2022. aastagal elli Tukumsin 16 528 elänikku, 13 881 (84,0%) lätläisi, 1532 (9,3%) vindläisi, 305 (1,8%) valgõvindläisi, 210 (1,3%) ukrainlaisi, 132 (0,8%) leedulaisi ja 111 (0,7%) poolakõisi.
Tapa
Katõgooria:Eesti liinaq Katõgooria:Wikidata pindala kasutavad artiklid
Kalda Kristina
Tä om üts Eesti 200 asotajit ja juhtfiguuri ja oll' aastil 2018–2022 tuu eräkunna edimäne esimiis. Kandidiir' 2019. aastaga Riigikogo valimiisil valimisringkunnan nr 2, kor'as' 2306 hellü ja es saaq valitus. 2021. aastaga sügüse valiti tä Tarto liinavolikogo liikmõs, liikmõsolõminõ lõppi 17. mahlakuu pääväl 2023 Vabariigi Valitsusõ liikmõs kinnütämisega.
Tukums
Sõbraliinaq
Tukums om põrõld 12 sõbraliina:
Kalda Kristina
Tä kandidiir' 2023. aastaga valimiisil Riigikokko, kor'as' valimisringkunnan nr 10 (Tarto liin) 4288 hellü ja sai valitus. Timä Riigikogo liikmõs olõminõ lõppi 17. mahlakuu pääväl 2023 tuuga, ku tä sai haridusministris.
Katõgooria:Eesti poliitiguq
Tukums
Lätteq
Katõgooria:Läti liinaq
Bandar Seri Begawan
Bandar Seri Begawan om Brunei pääliin ja kõgõ suurõmb liin.
Katõgooria:Brunei Katõgooria:Pääliinaq
Johannes
Taa om Johannes s'aksa keelen ja Ioannes ladina keelen, võet sinnäq üle kreeka keele (Ἰωάννης Iōannēs), heebreä keele mehenimest Jochanan ( יֹוחָנָן jôḥānān), tähendüsega 'jummal (Jehoova) om armulinõ'.
Vahtsõn testamendin ommaq Ristjä-Johannes ja apostli Johannes, viimäst pidä traditsioon Johannõssõ evangeeliumi ja Johannõssõ ilmutusõ kirotajas.
Vahtsõ testamendi ümbrepandmisõl tarto kiilde pruugiti rahvaumast nimekujjo Jaan (ristja Jaan, Jani Ewangelium, Jani awwaldamine). Täüspiibli ümbrepandmisõ aigo eesti kiilde (1739) pruugiti nimekujjo Joannes, ildamba Johannes, miä om ristiusu as'ost kõnõldõn noq ka võro keelen tavalinõ.
Sinine
100px|thumb|Sinine
Sinine om värm, midä inemise silm näge, ku sinnäq joud valgus lainõpikkusõga 440–490 nanomiitret.
Pulli (Võro)
Pulli om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan.
Hageri kihlkund
Hageri kihlkund om kihlkund Lõunõ-Harjomaal. Kihlkunna keskus om Hageri.
Pulli (Võro)
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Lätteq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Hageri kihlkund
Välislink
Katõgooria:Hageri kihlkund Katõgooria:Harjomaa kihlkunnaq Katõgooria:Harjomaa
Tõrvasõ
Tõrvasõ om külä Taheva vallan Harglõ kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Taheva vald
Tool
=Tool=
Tool om Ameeriga Ütisriike metalansambli, miä tull' kokko 1990 aastal Los Angelese osariigin. Ansambli on tunnõt tuu poolõst, et pandvaq umavaihõl kokko nättävät kunsti ja pikki ja kiirdliidsi laulõ. Ansambli om võitnuq 3 grammy avvohinda ja om vällä andnuq viis albomit.
Albomiq
katõgooria:Ameeriga Ütisriike ansamliq
Vinnora
Vinnora vai Pari uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan. Tä nakkas pääle Pahijärvest nink juusk hää käe puult Pedejä jõkkõ.
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
A. H. Tammsaare
thumb|150px|A. H. Tammsaare
A. H. Tammsaare (perisnimi Anton Hansen; 1878–1940) oll’ eesti kiränik.
Tä sündü 30. vahtsõaastakuu pääväl 1878 ja oll’ perit Järva-Madise kihlkunna Albu vallast.
Sámi soga lávlla
Sámi soga lávlla ehk Saami suu laul om Isak Saba kirotõt luulõtus, miä ilmu aolehen Saǥai Muittalægje aastagal 1906. Saami kongressil aastagal 1986 otsustõdi valliq luulõtus saami hümnis. Arne Sørli kirot' luulõtusõlõ viie. Laulu tekst om ümbre pant kõikihe saami kiilihe.
A. H. Tammsaare
A. H. Tammsaare oppõ Hugo Treffneri gümnaasiumin ja säädüseoppust Tarto ülikoolin. Tä läts' paari Käthe Veltmanigaq 1920. aastagal. Tütär Riita sündü 1921. aastagal ja poig Eerik 1928. aastagal. A. H. Tammsaare kuuli 1. urbõkuu pääväl 1940 Talliinan.
Sámi soga lávlla
Hümni sõnaq soomõ keelen (Otto Mannisõ ümbre pantuq)
Katõgooria:Saamiq Katõgooria:Hümniq
A. H. Tammsaare
A. H. Tammsaare om kirotanuq pall'o raamatit ja tä om saanuq pall'o kirändusavvohindo.
Timä pääteos om “Tõtõ ja õigus”, miä ilmu 1926–1933.
Timä sündümise avvos peetäs egä aastak 30. vahtsõaastakuu pääväl eesti kirändüse päivä.
Tõõsõq teosõq
katõgooria:Eesti kiräniguq
Thiomargarita namibiensis
thumb|T. namibiensis Thiomargarita namibiensis (Namiibia viivlihelm) om maailma kõgõ suurõmb pisiläne, läbimõõt kooniq 0,75 mm. Tää om keräkujolinõ gramnegatiivnõ pisiläne, kiä tege hahilit. Tedä saa uma silmägaq kaiaq.
Katõgooria:Pisiläseq
Põh'asaami kiil
Põh'asaami kiil om soomõ-ugri kiilkunna saami rühmä kiil, midä kõnõlõs 15 000–25 000 inemist Lapimaal (Norran, Soomõn ja Roodsin).
Kõnõlõjidõ arvo perrä on põh'asaami kiil kõgõ suurõmb saami kiil.
Egä aripäävä õdagu või Norran, Soomõn ja Roodsin kaiaq riigitelevisioonist uudissit põh'asaami keelen. Kolm kõrda nädälin ilmus põh'asaamikeeline aoleht Ávvir, mink toimõndus om jaet Guovdageaidnu ja Kárášjohka alõvi vaihõl.
Välislingiq
Katõgooria:Saami keeleq Katõgooria:Lapimaa
Alasjärv
Alasjärv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Tummõlka
Tummõlka vai Tumõlka om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Marshalli Saarõq
Marshalli Saarõq, ammõtlidsõlt Marshalli Saari Vabariik, om saarõriik Okõaanian. Marshalli Saari pääliin om Majuro.
Välislingiq
Katõgooria:Okõaania riigiq Katõgooria:Okõaania maaq
1952
1952. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10165. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1952
Ylipulli Tuomo
Ylipulli Tuomo (Tuomo Sakari Ylipulli, sündünüq 3. urbõkuu pääväl 1965 Rovaniemel, kooluq 23. hainakuu pääväl 2021) oll' soomõ suusahüppäjä ja olümpiävõitja.
Hummogu-Timor
Hummogu-Timor vai Timor-Leste Demokraatlinõ Vabariik om riik Aasian Malai saarõstigun Timori saarõ hummogujaon.
Vallikülä
Vallikülä om külä Taheva vallan Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Taheva vald
Puskaru
Puskaru vai Puskaro om külä Põlva vallan Kanepi kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Põlva vald
Hainjärv
Hainjärv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Silla Ants
Silla Ants (Ants Sild, sündünüq 29. süküskuu pääväl 1943) om aokiränik, seltsielo kõrraldaja. Timä suguvõsa om peri Mõnistõst. Esä kasvi vaesõlt, visadusõ läbi jõud 40-aastagadsõlt uma maja ehitämiseni, sai Valga Kutsõkoolist mööblitisleri haridusõ. 1930. aastil läts esä Tallinna Lutõri vabrikulõ tüüle. Tallinnan sündü Ants. Peräst Tallinna pommitamist 1944 tulti Mõnistõlõ tagasi.
Ants om lõpõtanu Mõnistõ 7-klassilidsõ kooli 1957. aastagal ja Varstu Keskkooli 1961. aastagal. Lõpõt Tartu Ülikoolin aokirändüse osakonna 1968. a.
Kultuur ja Elu.
Pioneer
Põhjanael.
Timä om kirotanu aokirändõsõ ja poliitika vahekõrrast.
Timä om Võro Keele ja Kultuuri Fondi asutajaliigõ. Nisama om asutajaliigõ(?) sändsil seldsel:
Tallinna Võrokõisi Selts.
Eesti Rahvuslik Elujõud.
Merivälja Kaunistamise Selts.
Timä om kokku pandnu raamadu "Põuane maa. Murdevihik". Avita 1994. 31 lk.
Lätteq
Katõgooria:Eesti aokiräniguq
Hiina
300px|thumb
Hiina vai Hiinamaa (hiina keelen 中國 (Zhōngguó)) om maa Hummogu-Aasian. Pääle perämäst Hiina kodosõta (mink suurõmbaq tapõlusõq lõppiq 1949. a.) tekkü Hiinan kats riiki:
Harju-Jaani kihlkund
Harju-Jaani kihlkund om kihlkund Harjomaal.
Välislink
Katõgooria:Harju-Jaani kihlkund Katõgooria:Harjomaa kihlkunnaq Katõgooria:Harjomaa
FGM-148 Javelin
pisi|Javelini rakett lätt lindu Javelin (inglüse keelen 'oda') om ameerikläisi tett tangihäötämise süsteem, miä om mõtõld päämädselt vainlaisi soomukidõ ni tankõ häötämises.
Kuimuudu tüütäs
Javelini tüüpõhimõtõq om "lasõq-ni-unõhtaq". Tuu tähenäs, et tangihäötämise süsteem pand hindä inne pauku tähetüse pääle lukku ja lindäs sinnäq autopiloodi pääl. Rakett lähünes tähetüisile pistüliselt üleväst alaq (soomussidõga tähetüisi pihta) või viiloodin (huunidõ jm pihta). Raketiga saa helikoptrit kah laskõq. Päältrünnägugaq või rakett 150 meetri pääle üles minnäq ja õkvarünnägugaq 60 meetri pääle. Raketi juhtimissüsteem mõist tähetüst hindäperi kaiaq. Raketil om tandemlahkõpää. pisi|Javelini paugukomplekt pisi|Javelini tähedipilt pisi|USA armee sõamiis lask FGM-148 Javelinist oppusõ Saber Strike aol Kaitsõväe keskpolügooni pääl (piimäkuu 2016)
Aolugu
Süsteem tetti Ameerikan, et vällä vaihtaq vanõmb tangihäötämise süsteem M47 Dragon. Katõgooria:Sõariistaq
1825
1825. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10038. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1825
Bangui
Bangui om Kesk-Afriga Vabariigi pääliin. Liin om Oubangui jõõ hüä poolõ pääl. Bangui om Kesk-Afriga Vabariigi kõgõ suurõmb liin.
1970. aastagal alostõt Bangui ülikuul om riigi ainugõnõ ülikuul.
Tuuka
Tuuka om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Haani valda.
Eksta Viivi
Eksta Viivi (Viivi Eksta, sündünüq 19. radokuu pääväl 1933 Ruusmäe vallan, Võromaal) om eesti oppaja ja psükoluug.
Tiidüstüü
Eksta Viivi om uur'nuq eesti kooliõpilaisi ja midä nä tähtsäs pidäväq, om opjidõga tennüq mitmit uuringit.
Tä om vällä andnuq päält 600 artikli. Katõgooria:Eesti aokiräniguq Katõgooria:Eesti oppajaq
Kuuda
Kuuda om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Punakülä
Punakülä om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Lätteq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Paasilinna Arto
Paasilinna Arto Tapio (Arto Tapio Paasilinna, sündünüq 20. mahlakuu pääväl 1942 Soomõ Saamimaal Kittilä vallan) om soomõ kiränik.
Paasilinna sündü perren, kon oll' viis poiga ja kats tütärd. 1950. aastagal kuuli tä esä ärq ja imä jäi säitsme latsõga ütsindä.
Paasilinna Arto edimäne raamat "Karhunkaataja Ikä-Alpi" ilmu 1964. aastagal. Timä raamatit om ümbre pant 45 kiilde.
Verrev
100px|thumb|Verrev
Verrev om värm, midä inemise silm näge, ku sinnäq joud valgus lainõpikkusõga 630–740 nanomiitret. Tuu om kõgõ pikembä lainõpikkusõga valgus, midä inemine viil näge. Viil pikembä lainõpikkusõga valgust kutsutas pümmevereväs ja tuud inemine näe-iq.
Inemise veri om verrev.
Katõgooria:Värmiq
Hetero
Hetero om 1980. aastagal Võrol luud Eesti hard roki ja heavy metali ansambli.
Hetero iinkäüjä oll' ansambli Eleegia aastil 1976–1978. Hetero nime all om ansambli kuun olnuq aastagil 1980–1994 ni aastagast 1998. 1980. aastil oll' Hetero üts Eesti tunnõtumpi rock-bände. 1987. aastagal keeleti ansambli ülesastminõ ärq, a Hetero tuuperäst viil lakja es lääq.
2015. aastagal ilmu ansambli edimäne CD-plaat nimega "Hetero", mink pääl om 2010. aastagal ant kontsõrt.
Kuunsaisoq
Hetero (ja Eleegia) kuunsaisoq:
Välislingiq
Katõgooria:Eesti ansambliq Katõgooria:Rokkansambliq
Hauka
Hauka om külä Valgjärve vallan Kanepi kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Valgjärve vald
Rauskapalu
Rauskapalu om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Lätteq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Hanija järv
Hanija järv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Mikroneesiä Liidoriigiq
Mikroneesiä Liidoriigiq om saarõriik Okõaanian. Mikroneesiä Liidoriike pääliin om Palikir.
Välislingiq
Katõgooria:Okõaania riigiq Katõgooria:Okõaania maaq
Hoboala
Hoboala külä vai Alakülä om külä Valgjärve vallan Kanepi kihlkunnan.
Hindsikä
Hindsikä om külä Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Varstu vallan.
Tõnkova
Tõnkova om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Haani valda.
Harju-Madise kihlkund
Harju-Madise kihlkund om kihlkund Harjomaal Õdagumere veeren.
Välislink
Katõgooria:Harju-Madise kihlkund Katõgooria:Harjomaa kihlkunnaq Katõgooria:Harjomaa
Eesti haiku
Eesti haiku om luulõvorm, miä om haikust lühkümb. Hariligun haikun om tsilpe arv 5 + 7 + 5, a eesti haikun om kolmõ ria pääl kokko õnnõ 4 + 6 + 4 tsilpi.
Eesti haiku luulõvormi vällämärkjä om Künnabi Asko. Edimäne eesti haikudõ kogo ilmu aastagal 2010 ‒ Künnabi Asko, Rooste Jürgeni ja Sinijärve Karl Martini „Eesti haiku”. Taa edesõnan kirot' Rooste Jürgen: „Eesti haiku kuustus kolmõst värsist tsilpe arvoga 4, 6, 4, kokko 14 tsilbist, ja taan kujotõdas põhilidsõlt eestläsele, Eesti elolõ, ololõ ja luudulõ umast täpsän lühkün sõnastusõn. Eesti haikusit kirotõdas 21. aastagasaa tõõsõl kümnendil ja edespiten, kooniq miiq kirotõdu keeleruumi lõpuni.”¹
Eesti haikudõ edimäne ümbrepant kogo „Aika sattuu. Vironhaikuja” ilmu Soomõn 2011. aastagal. Soomõkeelidse teosõ jaos märke ümbrepandja Oittisõ Hannu vällä sanri nime soomõ vastussõs vironhaiku.
Valituid eesti haikusit om ilmutanuq Eesti Kiränikke Liido aokiri „Looming”.
Vällä antuq eesti haiku kogomiguq
Eesti haiku. Autoriq Asko Künnap, Jürgen Rooste, Karl Martin Sinijärv. Edesõna kirotanuq Jürgen Rooste. Näo Kirik, Tallinn, 2010. ISBN 978-9949-21-073-2.
Aika sattuu. Vironhaikuja. Autoriq Asko Künnap, Jürgen Rooste, Karl Martin Sinijärv. Kujundanuq Asko Künnap. Soomõ kiilde pandnuq ja edesõna kirotanuq Hannu Oittinen. Palladium Kirjat, 2011. ISBN 978-952-9893-67-6.
Assamallan asemalla. Vironhaikuja. Autor Hannu Oittinen. Kujondaja Asko Künnap. Külälisluulõtuisi autoriq: Asko Künnap, Mari-Liis Roos, Jürgen Rooste, Karl Martin Sinijärv. Näo Kirik, Hellinna, 2012. ISBN 978-9949-9172-6-6.
Lätteq
1. Eesti haiku, lk. 17.
Välislingiq
Katõgooria:Eesti kirändüs
Pihlõnõ
100px|thumb|Pihlõnõ
Pihlõnõ vai orants om värm, midä inemise silm näge, ku sinnäq joud valgus lainõpikkusõga 585–620 nanomiitret. Pihlõnõ om nättävän spektrin verevä ja kõlladsõ vaihõl.
Katõgooria:Värmiq
Priinimmi andminõ Võromaal
Ülene priinimmi andminõ sündü Lõunõ-Eestin (Liivimaa kubõrmangon) aastagil 1822-1826. Katõn kihlkunnan Liivimaa Eesti alal anti priinimmi innembi: Kanepi kihlkunnan 1809, Vahtsõliina kihlkunnan 1820 [1]. Üttekokko anti Võromaal talopoelõ 6349 priinimme [2].
Esiqsugumaidsi priinimmi anti Võromaal 4488, kõgõ inämb nimmi Lepp ja Johanson (mõlõmbit 20 mõisan), edesi tulliq Kõiv (18), Tamm (17), Kikas (17), Peterson (15), Mõtus (14), Jakobson (14), Sikk (14), Kuus (13), Liiv (13), Kroon (12), Ilves (12), Toom (12). 3661 nimme anti õnnõ üten mõisan [2].
Tõisist Eesti piirkunnõst lätt Võromaa lahko tuu poolõst, et mitmõn kihlkunnan (Kanepi, Põlva, Rõugõ, Räpinä, Vahtsõliina) pandsõq keriguopõtajaq priinimmi. Välähnpuul Võromaad sündü tuu tiidmise perrä õnnõ Võnnu kihlkunnan, miä oll' Võromaaga keele ja kombidõ peräst tihtsähe köüdet, ja Muhu kihlkund [1].
Võromaa priinimmi puhul om eräline ka tuu, et mitmõn kihlkunnan (Räpinä, veidemb Vahtsõliinan ja Põlvan) olliq joba inne ülest priinimmi andmist peril peritseväq sugukunnanimmeq, miä püssüq ka tõistõ tallo minekil.
Lätteq
[1] Puss, Fred. Perekonnanimede uurimise piirkondlikke eripärasid. Oma Keel, 2016, nr 1. http://www.emakeeleselts.ee/omakeel/2016_1/04.pdf, lk 34-35. [2] Must, Aadu. Eesti ajalooline onomastika. CD-ROM. Tartu, 1995. Fred Pussi täiendustega. Välislingiq
katõgooria:nimetiidüs katõgooria:Võromaa
Keskmaa
Keskmaa (parhilladsõn inglüse keelen Middle-Earth, vanainglüse keelen middengeard, vanapõh'a keelen Miðgarðr) um vällämärgütet maa-ilm ja maisõmaa J. R. R. Tolkieni teossist "Sõrmussidõ esänd", "Kääbik", "Silmarillion" jt. Keskmaa sai näüdüsses inglüse kultuuriruumi ulmõkirändüse maa-ilma-luumisõ pruugõlõ ni pand' alosõ sääntsile ulmõsanrõlõ nigu LARP (Live Action Role Play, perüs-tekev-osamäng) ja fantasy tabletop roleplaying game (ulmõ-lavvaosamäng), midä tallitõdas ka Eestin ja mink lätteainõq ummaq sakõstõ Keskmaa perrä.
Rummi
Rummi om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan.
Keskmaa
Sise-aolugu
Edimält oll' Eru Ilúvatar, kiä lõi laulu ja suurõq vaimoq valaq ja maiaq. Valaq ja maiaq kuuliq tuud laulu ja näiäq maa-ilma Ardat ja tuu miildü näile. Nä lauliq üten, a kõgõ vägevämb vala Melkor pruuvõ laulu uma himo perrä tõõsõs tetäq. Sõs käkiti laul näide iist ärq ja nä jäieq segähüsen pümehüste. A Eru Ilúvatar ütel' valadõlõ ja maiadõlõ, et nä lääsiq ja loosiq esiq maa-ilma. Ja suurõq valaq ja näide abilisõq maiaq teiq maa-ilma valmis. A Melkor taht' kõik ummamuudu tetäq ja tuust tull' pall'o tüllü ja sõta.
Rummi
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Keskmaa
Sise-aolugu
Pääle maa-ilma luumist heräsi Arda edimäne mudsugaq rahvas: haldjaq. Ku nä heräsiq, oll' ilm viil pümme ja es olõq es kuud es päivä. Melkor rüüve nuuq haldjaq ärq ja vaivas' näid, ni muut' nääq umas rahvas, vadilaisis ehk orgõs. Pia heräsiq ka maalisõq, kink tegijäs oll' sepp-vala Aule, kiä tahtsõ hindäle latsi.
Rummi
Lätteq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Keskmaa
Sise-aolugu
Valaq lõivaq kats lampi, miä hiilassivaq ku kuu ja päiv, a Melkor tull' sõagaq ja häöteli nuuq. Tuu pääle võtiq valaq Melkori vangi, a tä mänge kahitsõmist ja tä lasti priis. Valaq teiq vahtsõq lambiq puiõ muudu ja, löüdnüq haldjaq, kutsiq nä hindä mano Valinorri, ni mõnõq lätsiq.
Nuuq haldjaq elliq Valinorin, ja suur haldjasepp Feanor noldoridõ hõimost tekk' ilosaq kalliq-kiviq silmariliq, midä Melkor himost'. Melkor sosist' tälle kõrva ja tõhut' tedä valadõ vasta. Sis rünnäs' Melkor jälq Valinori ja häöteli lambipuuq ni varast' ärq silmariliq. Kukki Feanori keeleti ärq minnäq, rünnäs' tä uma hõimogaq Valinori sadamit ja tapp' tõisi haldjit, et saiaq Melkori takanajamisõs laivo.
Sis läts' Feanor uma hõimogaq Valinorist ärq, ja valaq panniq päävä ja kuu taivan käümä, ni Keskmaal heräsiväq Eru Ilúvatari tõõsõq latsõq, inemiseq, ja nakas' Keskmaa edimäne aig.
Edimädsel aol võidõlivaq haldjaq ja alguperälidseq inemiseq Melkori vasta, kedä kutsuti noq Morgothis ("Maailma Mustas Vainlasõs"). Kuiki Morgoth valits' ao edeotsan inämbüst Keskmaad, võidiq haldjaq, inemiseq ja valaq tedä lõpus ni tä visati maa-ilmast vällä.
Tõõsõl aol ehitiväq inemiseq suurõ liina Númenori, miist sai väkev kuningariiḱ. A Morgothi inneskine käsiläne maia Sauron kudi salanõvvo ja tõhut' inemiisigiq valadõ vasta. Sis häötiväq valaq Númenori ja Valinor eräldedi maa-ilmast ni inemiseq es saaq sinnäq inämb minnäq. A inemiseq teiväq Keskmaal vahtsõq kuningariigiq ja ku Sauron pruuvõ Keskmaad ärq võttaq, hiidiq inemiseq ja haldjaq tä üten alaq.
Agaq inemiseq ja haldjaq ei jovvaq Sauronit tappaq, ja ao joosul inemiisi ja haldjidõ joud vähäsi ja Sauron toibu, ja võideti viil kolmanda ao lõpun "Kääbigu" ja "Sõrmussidõ esändä" aol.
Rahvaq
Haldjaq - Ilúvatari edimädseq latsõq, haldjaq ummaq ilosaq, targaq, ja vägeväq. Haldjaq ummaq kuulmaldaq, ni ei mõistaq sakõst surmlikkõ rahvidõ murrit. Haldjil um kats päämäst kiilt: kvenja kiil, midä pruukvaq nuuq, kink hõim um peri Valinorist, ja sindari kiil, midä pruuksõq maahajäänüq.
Kääbiguq - inemiisi tõug, kiä eläseq Kihlkunnas kutsutul maal Põh'a-Keskmaal. Nä ummaq latsõpikkudsõq ja pidäväq luku rahulidsõst ja hääst elost.
Maalisõq - sepp Aule rahvas, kel Eru Ilúvatar lubasi elläq. Nä ummaq sepäq ja mäekaibjaq, hoitvaq kulda ja kallitkive, ni pidäväq avvost ja vanavanõmbist. Maalisõq ummaq lühükeseq ja karvatõduq, mõnõ meelest esikiq jälleq. Näil um uma kiil, kusduli kiil, a tuud kõnõlõsõq nä inne hindävaihõl, muido kõnõlõsõq tõisi rahvidõ kiili.
Vadilasõq - vadilasõq e orkiq ummaq uma-aolidsõq haldjaq, kiä ummaq vaivaduq Morgothi ja Sauroni teenistüste. Nä ummaq hirmsaq ja jõhikudsõq, eläseq maa all ja ummaq hääq sõariisto tegemä.
Võrtsjärv
Võrtsjärv (ka Virtsjärv, s'aksa keeli Wirzsee) om Eesti ja Baltimaiõ suurusõ poolõst tõnõ järv.
Järven om Tondisaar, kon suvõl peetäs pall'o pitõ. Võrtsjärve hummoguperve man, Vehendi külän om Võrtsjärve Limnoloogiajaam.
Võrtsjärve ümbre om kolm suurõmbat sadamat: Oiu, Valma ja Jõelähtme.
Vanast om lännüq läbi Võrtsjärve Pärno—Viländi—Tarto—Peipsi viitii.
Parhilladsõl aol om Võrtsjärve ümbre kolm suurt valda: Viländi, Elvä ja Tõrva vald, kon kokko eläs 21 000 inemist.
pisi|560x560px|Võrtsjärv keväjä alostusõn. Nätäq ijjä ja üleujotust. Pilt om tett 8. mahlakuu pääväl 2022. [1] Henriku Liivimaa kroonika (Heinrici chronicon Livoniae). Lad. k. tõlk. Kleis, Richard. Toim. Ja kom. Tarvel, Enn. Tallinn: Eesti Raamat, 1982, pt. XV 7, lk 128—129, XXIV 5, lk 218—219, XXIX 3, lk 256—257. Katõgooria:Eesti järveq
Nõglapai
thumb|500px|right|Nõglapaiu puhm Nõglapai (e. k. astelpaju) om kasvotiidelisõh mõttõh hõpõpuuliidsi sugukunda kuuluja puhm vai puu.
Ahtabah tähendüseh om tego hariligu nõglapaiugaq (ld. k. Hippophae rhamnoides), laebah tähendüseh nõglapaiu perregaq.
Nõglapaiu pereh
Päält hariligu nõglapaiu arvatas perrehe kuuluvat viil kuus' tõugu: Kõik perrehe kuulujaq omma puidsõq kasvoq.
Vällänägeminõ
150px|thumb|Nõglapaiu mar'aq Nõglapaiu puhmo korgus om 3–9 m. Ossaq ommaq nõklugaq. Leheq linõaalsõq, 0,5 tsendimiitrit lajaq ja 3–8 tsendimiitrit pikäq, hõbõhõdsõlt hahkjashaljaq.
Nõglapai om katõkualinõ kasv, imätseq ja esätseq häiermäq ommaq erälde kasvõl. Imätsil ja esätsil kasvõl om võimalik vahet tetäq ainuütsi häiermäurbõ perrä. Imätsel häiermäl olõ-õi kruun'lehti, nätäq ommaq õnnõ kõlladsõq imäkotõ suuq. Esätsidõ häiermidõ kruun'leheq ommaq pruunikadsõq, suumja kattõgaq.
Vil'ast om väikeise õlirikkidõ siimnidegaq lihalinõ luuvili. Värvüs tõõsõndõlõs kultuur'sordõl paatjadsõst pihlõdsõ ja verväniq. Vil'aq kimmütüseq tihtsähe ja kimmähe kasulõ, miä tege saagi kor'stamisõ keerolidsõst.
Kasumisõ ala
Luudusõh kasus nõglapai Õuruupast Tsiberi, Hiina ja Põh'a-Indianiq.
Tarbõndaminõ
Taa om mitmõkeskene maatüükultuur', mink kasvataminõ om ütlemäldäq keskkunnahoitlik ni suurõbat ossa kasvost saa eri viisõl tarbõndaq. Kodaiduh kasvatõdas nõglapaiu ku ehtepuud ja mar'apuhma. Õt tä om mullastigu suhtõh veid'oqnõudlik, om katsõtõt perätüide palajakivikaibõtustõ hal'astamist nõglapaiugaq. Nõglapaiu mar'aq ni siimnist tett õli ommaq tervüsliguq. Tarvitõdas mitmidõ paatskatuisi tegemisõst.
Katõgooria:Puuq Katõgooria:Viläpuuq Katõgooria:Mar'aq
Paulopriit Voolaine
Voolaine sai algharidusõ Räpinä Raadamaa Ministeeriümkoolin aastagil 1908–1913, edesi opsõ Räpinä Korgõmban Algkoolin aastagil 1913–1916. Peräst tuud evakueeriti tä Tartohe, kon oppõ 1916–1917 sinnäq üle viidün Riia Reaalkoolin ja 1917–1919 Tarto Kommertskooli reaalosakunnan. Voolaine võtt´ ossa aastil 1918–1919 ka Vabahussõast.
Päält sõta oppõ Voolaine Tarto ülikoolin mitmit valdkundõ, sh. aastagil 1919–1920 arstitiidüst ni aastagil 1920–1925 filosoofiatiidüst. Viimädse erialal oppõ tä eesti kiilt, rahvaluulõt ja õdagumeresoomõ kiili. 1922. aastagal võit´ Voolaine filosoofiaoppusõ I avvohinna uma tüüga „Liivi keele kvantiteedi suhted eksperimentaalfonoetika valgusõn“, mink profesri Kettusõ Lauri pidi magistritüüd avvohinnalisõs.
Voolaine and´ uma osa ka kirändüste. Näütüses toimõnd´ tä Ernst Puusepa seto kiilde ümbrepantut Vahtsõ Tõstamendi nellä evangeeliumi, miä trüküti ärq 1926. aastagal. Niisamatõ oll´ tä Seto lugõmigu kokkopandja ja kirot´ lugõmigu jaos regivärsilidse lugulaulu „Kuningas Seto“.
Üts Voolaine suurõmbit saavutuisi kirändüsmaailman oll´ seto eeposõ „Peko“ luuminõ. Mõttõ tuus and´ tälle timä 1927. aastagal sündünü tutvus Vabarna Annega. Voolaine visand´ eeposõ tegevüstigu, mink perrä rahvalaulik lõi seto eeposõ „Peko“.
Lisas kirändüsligõlõ saavutuisilõ oll´ Voolaine ka aktiivnõ keele- ja kultuuriuurja. Tä uursõ Koiva ja Lutsi maarahvast, liivi kiilt, Räpinä kandi rahvaluulõt ja eesti asundusõ rahvaluulõt. Voolaine koŕaś murdõnäütit ja etnograafilist matõrjaali Lätimaal, Pihkva oblastin, Velikije Lukin ja naabriallo pääl. Timä töid avaldõdi pall´o aokiŕon, luulõtuisin ja näütemängõn.
Paulopriit Voolaine kuuli 1985. aastagal autoõnnõtusõn.
Kunnasõ Leo
thumb|Leo Kunnas (2019) Kunnasõ Leo (Leo Kunnas, sündünüq 14. märtekuu pääväl 1967 Võromaal Kliima külän) om eesti kiränik ja sõaväeläne reservin (kolonelleitnänt).
Elokäük
Leo Kunnas lõpõt' põhikooli Vahtsõliina Keskkoolin.
Aastagal 1984 pruumõ ta Nõvvokogo Liidost ärq paedaq, a jäi piiri pääl vaihõlõ ja mõistõti vangi. Päält vabassaamist läts' tä vabatahtligult Nõvvokogo Liido sõaväkke.
Aastil 1989–1991 oppõ Leo Kunnas Eesti Humanitaarinstituudin ja Helsingi Ülikoolin aoluku ja filosoofiat, päält tuu Soomõ riigikaitsõ korgõnkoolin.
2011. aastaga Riigikogu valimiisil sai tä üksikkandidaadin 3269 hellü. Tuu oll' 3,7% 4. valimisringkunnan annõtuist helest. Tuust olõ-õs küländ Riigikokko päsemises.
Eräolost
Täl ommaq latsõq Grete Laura, Karl Rudolf ja Astrid Juulia.
Artikliq
2007 2008 2009 2010 2011
Välislingiq
Katõgooria:Võromaa inemiseq Katõgooria:Eesti sõaväeläseq Katõgooria:Eesti kiräniguq
Banjul
Banjul om Gambia pääliin ja suurusõ poolõst neläs liin. Banjuli liin om ehitet Gambia jõõ suun olõva St. Mary saarõ pääle.
Katõgooria:Gambia Katõgooria:Pääliinaq Katõgooria:Afriga riike pääliinaq
1951
1951. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10164. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1951
Kooli
Kooli külä om külä Valgjärve vallan Kanepi kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Valgjärve vald
Kokõ
Kokõ om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Võnnu kihlkunna jõõq
A H J K L M O P R S T U V
V
Katõgooria:Nimekiräq
Järvelilli Rein
Järvelilli Rein (sündünüq 1966. aastaga 16. mahlakuu pääväl) om seto ülembsootska ja poliitik.
Tä om käünüq koolih Meremäe Keskkoolih ni Nõo Keskkoolih, Eesti Põllumajandusõ Akadeemiäh ja Tarto Ülikoolih. Järvelilli Reinul om korgõmp mõtsanduslik haridus.
Järvelilli Rein om olnuq Verska ni Meremäe vallavanõmp ja päält tuud viil Riigikogo liigõh, rahandusministri ja Euroopa Parlamendi liikmõ Padari Ivari nõunik ni juhtnuq mitut eräettevõtõt. 2017. aastagast alatõh om tä Setomaa vallavolikogo edemiis' ja 2019. aastagast alatõh Setomaa ülembsootska.
2012. aastagast eläs Järvelilli Rein jalki Setomaal uma esäkotoh Uusvada küläh. Õgapäivi toimõndas tä ku Seto Infoseldsi juhataja. Taa seldsi hoitaq om setokaubamaja.ee, SetoMeedia, Seto Kiri, Seto Pank ni Kullamäe Productions. Tä laul Seto Miihi Summah meestelaulu, kirotas laulusõnnu ja mäng pilli Tuhkwizzah, Pääväpüürdjäh ni Uusvada Blues Allstarsih.
Järvelilli Reinu hindä sõnno perrä om timä süämeas'ast seto keele ni kultuuri edendämine, minkalõ tä om pühendänü "hüä suurõ osa uma tegemistõst ni elost". "Ülembsootskana andsõ Peko mullõ kats tiidäandmist. Edimält kutsuq seto rahvast ja õgaütte üles, õt õgaüts meist teesiq midägi uma keele ni kultuuri hüäst, kas või kõõ vähämpät. Tõõsõst käskse Peko seto rahva kokko tuvvaq ni pandaq rahva uma keele ja kultuuri iist saisma ni otsustama. Elägü sis tuu rahvas Siberih, Saarõh vai Tallinnah," ütles Järvelilli Rein eis.
Lätteq
Katõgooria:Setomaa inemiseq katõgooria:Setokeelidseq artikliq
Laurimäe
Laurimäe om külä Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aasta Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Varstu vallan.
Lätteq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Zapi Valtri
pisi|Zapi Valtri, 2000 Zapi Valtri (Walter Zapp, läti muudu Valters Caps; sündünüq 4. süküskuu pääväl (vkp 22. põimukuu päiv) 1905 Riian, koolnuq 17. hainakuu pääväl 2003 Binningen, Šveitsin) oll' baltis'aksa peritollo vällämõtlõja, fotokunsti tiirajajit, väiku fotoaparaadi Minox vällämõtlõja ja kokkosäädjä.
Zappi, kiä es lõpõtaq üttegiq kuuli, pidäväq a'satundjaq ütes pilditegemise suurist tiirajajist, üten Leitzi Ernsti, Zeissi Carli, Barnacki Oskari ja Kellneri Karliga.
Tsitaat
Katõgooria:Vällälöüdjäq
Algarv
Algarv om ütest suurõmb tüküarv, miä jagonõs õnnõ 1 ja esiqhindäga.
Edimädseq algarvoq ommaq 2,3,5,7,11,13,17,19,... . Algarvõ om lõpmalda pall'o.
Algarvoteorem
Katõgooria:Arvoteooria
1824
1824. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10037. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1824
Miim
Miim om mõtõq, kommõq, kujond vai muu sääne teedüskogo, miä inemiisi kultuuri keskkunnan inämbüisi perrätegemise tiil levines, sigines ja mutiirüs. Miim või-ollaq mõtõq, idee, teooria, harinõminõ, laul, tands vai muu. Hariligult tähendäs miim innekõkkõ Internetin jagatavit ja perätettävit nal'akat pilte vai videoid.
Mõistõ "miim" võtt' pruukmistõ Dawkinsi Richard 1976. aastaga ilmunun raamatun "Hinnästtäüs giin", kujotadõn ette, et miim oll' kultuurin säänesama põhiosa niguq giin bioloogilian. Mõni miim om kultuurilidsõn valimisõn tõisist inämb kõrdalännüq ja püsüs, tõõsõq häädüseq peris ruttu.
katõgooria:meediä
Palukülä (Varstu)
Palukülä om külä Varstu vallan Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Varstu vald
Horoski järv
Horoski järv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Mügrä
Mügrä om külä Valgjärve vallan Kanepi kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Valgjärve vald
ESTCube-1
thumb|300px|ESTCube-1 inne katsõtuisi
ESTCube-1 om Eesti tudõngidõ ja gümnaasiumiopilaisi abiga tett ja üles linnutõt Eesti edimäne Maa satõlliit. Satõlliit viidi Maa orbiidilõ 7. lehekuu pääväl 2013.
Välislingiq
Katõgooria:Tiidüs
Raatus
200px|thumb|[[Tarto raatus ]] Raatus (s'aksakeelitsest sõnast rathaus - raadimaja) oll' vanast (ja om mitmõn paigan s'oo ilma aigogi) maja, kon käve kuun liinavalitsus (raat).
Katõgooria:Huunõq
Peko Helü
Peko Helü om alates 2006. aastagast Obinitsan ilmuv setokeeline aokiri. Ilmus kõrra aastan.
Aokirä päätoimõndaja om Riitsaarõ Evar ja toimõdaja Kauksi Ülle.
Katõgooria:Eesti aokiräq Katõgooria:Setomaa
Sulbi (Võro)
Sulbi om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan.
Kängsepä
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Sulbi (Võro)
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Lätteq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Qaemshahr
paremal|pisi|Qaemshahr Qaemshahr (pärsiä keelen قائم‌شهر) om liin Iraanin Õdagu-Mazandaran provintsin.
Katõgooria:Iraani liinaq
Pikäjärve
Pikäjärve külä vai Kitsõmõisa om külä Valgjärve vallan Kanepi kihlkunnan.
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Valgjärve vald
Hiina Rahvavabariik
Aolugu
1949-1976 oll' riigijuhis Mao Zedong.
Kaeq viil
Katõgooria:Aasia riigiq
Nauru
Nauru, ammõtlidsõlt Nauru Vabariik, om saarõriik Okõaanian. Nauru pääliin om Yaren.
Välislingiq
Katõgooria:Okõaania riigiq Katõgooria:Okõaania maaq
1950
1950. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10163. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1950
Juuru kihlkund
Juuru kihlkund om kihlkund Lõunõ-Harjomaal. Kihlkunna keskus om Juuru.
Aolugu
Aastagal 1238 tetti Juuru kerigukihlkund lakja Hageri kihlkunnast.
Välislink
Katõgooria:Juuru kihlkund Katõgooria:Harjomaa kihlkunnaq Katõgooria:Harjomaa
Kõllamäe Mari
Kõllamäe Mari (Maria Kõllamägi, sündünüq 10. jürikuu pääväl 1931 Kundrusõh, koolnuq 18. märtekuu pääväl 2022) oll' seto laulja ja koorijuht.
Satserinna nulga rahvas mäletäs timmä ku pikäaigsõt Saatse Pühä Paraskeva kogodusõ liigõt, kerigukoori lauljat ja koorijuhti. Kundrusõ ni Saabolda küläh kostuq pall'o aastit õks Mari leelolauluq ni vanaq viieq.
Välälingiq
[https://www.eoc.ee/koster/kollamagi-maria/?v=a57b8491d1d8 Eesti Apostlik Õigõuso Kerik. Kõllamägi Maria.](eesti keelen) Katõgooria:Setomaa inemiseq
Sõmmõrpalo külä
Sõmmõrpalo külä om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan.
Lätteq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Lauri (Rõugõ)
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Pundsa
Pundsa om külä Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Varstu valda.
Lätteq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Härmäjärv
Härmäjärv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Vahtsõ-Saalussõ
Vahtsõ-Saalussõ vai Saalussõ vai Uue-Saaluse om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.