cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kikkasiin
Korjaminõ
Inämbüisi korjasõq inemiseq kikkasiini hindäle söögis ja sissetegemises, a kikkasiini korjaminõ ja müümine om küländ pall'odõlõ inemiisile ka tähtsä suvinõ-sügüsene lisatüü ja -sissetulõk. Eestin kor'atas esiqeränis pall'o kikkasiini müügis Võro- ja Setomaal. Üte inemise, kiä tiid hüvvi kikkaseenekotussit, pääväsaak või mõnikõrd ollaq esiki mitukümmend killo.
Soomõn om opit kikkasiini mõtsast üles löüdmä ka pinne abiga.
Söögis pruukminõ
Kuiki teedüssit kikkasiini süümisest om jo 1500ndist aastagist, saiq kikkaseeneq laembalt tunnistõdus delikatessis prantsusõ köögi mõo kasumisõga 1700ndil aastagil, ku naaq ilmuq korgõmba rahva küükehe. Seo ilma aigo om kikkasiini söögis pruukminõ harilik üle Õuruupa ja Põh'a-Ameeriga.
Kikkasiini hariligult küdsetäs, naist tetäs koorõga hämmähüst vai suppi. Tuuralt naid süvvä-äiq, a naid võidas külh kuivadaq ja kuivatult jauhkõq jahus, midä pandas suppõ ja hämmähüisi sisse. Kikkasiini võidas ka külmetäq, kuiki vanõmbaq kikkaseeneq võivaq ollaq päält ülessulatamist vähä kipõ maigugaq.
Söögiainõq
Kikkaseene seen om vett (91–93 % kaalust), valkõ (2,5 %; inimine siit noist ärq 70–80 %), hüdsivesäsnikke glükogiini ja trehhaluusi (paar protsenti), rasvo (0,4 %), kiudainit, beeta-karotiini, D- ja B-vitamiini (päämädselt B1, B3). Energiät om 100 g kikkaseenin 30 kcal.
Välislingiq
Katõgooria:seeneq
Haavistu (Rõugõ)
Haavistu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga umavalitsuisi ümbretegemist oll' Haavistu külä Haani vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Mittetulosaamisütisüs
Mittetulosaamisütisüs (lühendüs MTÜ) om vabatahtlinõ ütisüs, mink tsiht vai päätegemine olõ-õi majandustegemiisi läbi tulo saaminõ.
Mittetulosaamisütisüse võivaq alostaq vähämbält kats kihhä. Nuuq võivaq ollaq füüsilidseq ja juriidilidsõq kihäq.
Välislingiq
Katõgooria:Organisats'ooniq
Kruutusõ
Kruutusõ om külä Kõllõstõ vallan Kanepi kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kõllõstõ vald
Pesti maakund
Maakunna keskus om Budapest.
Katõgooria:Ungari maakunnaq
Vaivara kihlkund
Vaivara kihlkund om kihlkund Viromaal. Tä om Viromaa kõgõ hummogupoolitsõmb kihlkund nink küünüs Narva lahõst Peipsi järveni.
Eesti Piirkundliidsi ja Veidembüskiili Ütisüs
Eesti Piirkundliidsi ja Veidembüskiili Ütisüs (EPVÜ, eesti keelen Eesti Regionaal- ja Vähemuskeelte Liit) om mittetulosaamisütisüs, miä sais Eesti põlitsidõ piirkundliidsi ja veidembüskiili iist. Keeleq, mink iiist EPVÜ sais, ommaq veidembüskeeleq jiidis, mustlaskiil, roodsi kiil, s'aksa kiil, soomõ kiil, tatari kiil ja vinne kiil ni piirkundlidsõq keeleq seto kiil ja võro kiil. ERVL-i liikmis ommaq keelekogokundõ organisatsiooniq, ku juriidilidsõq kihäq.
EPVÜ alostusaastak om 2004. Timä inglüskeeline nimitüs om Estonian Bureau of Lesser Used Languages (EstBLUL). EPVÜ om üle-Õuruupalidsõ ütisüse, Õuruupa Keelevõrdsusõ Võrgostik (European Language Equality Network - ELEN), asotajaliigõq ni om tuu Eesti liikmõorganisatsiuun.
EPVÜ tsiht om tutvustaq ja edendäq Eesti põlitsit piirkunna- ja veidembüskiili ni avitaq alalõ hoitaq Õuruupa Liido keele- ja kultuurikirivüst.
1840
1840. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10053. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1840
Mustuja (Vahtsõliina)
Mustuja om uja Vahtsõliina kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Piusa jõkkõ.
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Pikendüsjuheq
pisi Pikendüsjuheq om sääne juheq, miä om mõtõld juhtmõ pikendüses.
Kahrila järv
Kahrila järv om järv Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan. Tä om Rõugõ ürgoron, häste pikk ja kitsas.
Vesi vaihtus ärq 6,3 kõrda aastagan. Järve põhi om inämbüisi ruusanõ, kotussidõ om muta.
Viieläjäq ja -kasvoq
Päämädseq kalaq ommaq särg, ahhun ja haug.
Kaeq viil
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Somogyi maakund
Somogyi maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin.
Maakunna keskus om Kaposvári liin.
Katõgooria:Ungari maakunnaq
Ala-Haan'kasõ
Ala-Haan'kasõ oll' külä Vahtsõliina kihlkunnan.
1977. aastagal panti külä kokko Mäe-Haan'kasõ külägaq.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna vanaq küläq
Alžiir
Alžiir om Alžeeriä pääliin. Liin om Vaihõmere veeren.
Liina kotsil oll' kunagi foiniiklaisi elokotus, a täämbädse päävä liina alost' 944. aastagal Buluggin ibn Ziri.
Liinan eläs 2 030 000 inemist, üten edeliinoga 5 723 000 inemist.
Välislingiq
Katõgooria:Alžeeriä Katõgooria:Pääliinaq Katõgooria:Afriga riike pääliinaq
Ravva Eno
Ravva Eno (Eno Raud; sündünüq 15. radokuu pääväl 1928 Tarton, koolnuq 9. hainakuu pääväl 1996 Haapsalun) om eesti latsikiränik.
Luudu
Tä tull' kirändüste 1930. aastagal aokirän Latsi Rõõm (Laste Rõõm) tä hellänimi om Eno Sammalhabe. Tä tunnõduq teosõq ommaq "Sipsik" ja "Naksitralliq".
Katõgooria:Eesti kiräniguq
Aprikuus
thumb|Aprikoosid ommaq [[aprikoosipuu viläq]] thumb|Terveq ja poolõslõigat aprikuus
Aprikuus vai karvapluum om aprikoosipuu vili. Taa om luuvili, miä om virsigu muudu, a hulga vähämb.
katõgooria:puuviläq
Kääbäs
Kääbas om üts kalmõvorm, kohn koolnuq om matõt liiva- vai mullakuh'a sisse vai alaq. Kääbäs om sakõstõ tsõõrikanõ vai pikliganõ. Kääpä seen või ollaq puuvärke vai kiviehitüst. Koolnuilõ panti koolnukihä- ja palotusmatussin ütehn havvapannussit. Kääpit naati tegemä illatsõn neoliitikumin (noorõmbal kiviaol). pisi|338x338px|Sutte kääpäq Väegaq pall'o kääbäskalmit om peri pronksi- ja ravvaaost. Rahvidõrändämise aol tulliq kääbäskalmõq, tsõõriguq ja pikligadsõq palotuspuhtõq hummogu ja esiqerälidselt lõunõhummogu Eestin. 11.–12. aastagasaal levisiq Põh'ahummogu- ja Lõunõhummogu-Eestin koolnupuhtidõga tsõõriguq kääpäq, nuuq ommaq vad'alaisi muudu havvaannussidõga. Viil 14.–15. aastagasaal võidi inemiisi mattaq tsõõrkihe kääpihe (näütüses Jõuga). pisi|345x345px|Loosi ja Puutli külä kääpäq Pall'oq kääbihe pantuq havvapannusõq ommaq sakõstõ tähendüsegaq ja juppõ viisi (katski vai sulanuq). Kääpäq ommaq vana tii veerehn ni lääväq tiiviirt piten pikält edesi. pisi|352x352px|Jõuga kääbaskalmiq
Apõlsiin
thumb|Apõlsiiniq ja apõlsiinimahl|261x261px pisi|231x231px|Apõlsiin Apõlsiin (vai apõlsin) om apõlsiinipuu vili.
Õuruuplasõq näiq apõlsiinõ edimäst kõrda umbõs aastagal 100, ku Lõunõ-Indiast tuuduq eksootilidsõq viläq ilmuq rikkidõ ruumlaisi söögilavvalõ.
Katõgooria:Puuviläq
Eesti vapp
pisi|Suur riigivapp pisi|Väiku riigivapp Eesti riigivapil om kats kujjo: suur riigivapp ni väiku riigivapp. Suurõ riigivapi pääl ommaq kuldsõl kilbil kolm sinist lõvvi, vapi ümbre om kats kuldsõt tammõossa. Väiku vapp om samasugunõ, aq õnnõ ilma tammõossõldaq.
Riigivapi kujo om paika pant riigivapi säädüsega. Vappi pruukvaq riigiammõdiq ummi petsätide ni paprõ pääl.
Suurõ riigivapi kujjo pruugitas Eesti Vabariigi säädüisil ni Vabariigi Presidendi säädlüisil.
Välälingiq
Riigivapi säädüs (eesti keelen) Katõgooria:Eesti sümboliq Katõgooria:Eesti
Gorbatšovi Mihhail
pisi|Gorbatšovi Mihhail Gorbatšovi Mihhail (vinne keelen Михаил Сергеевич Горбачёв Mihhail Sergejevitš Gorbatšov; sündünüq 2. urbõkuu pääväl 1931 Privolnojen Põh'a-Kaukaasia krain (parhilla Stavropoli krai) Nõvvokogoliidon – koolnuq 30. põimukuu pääväl 2022) oll' Nõvvokogoliido ja Vinnemaa poliitik ja ütiskunnategeläne, viimäne Nõvvokogoliido riigipää. Gorbatšov oll' 1980–1991 NLKP KK Poliitbüroo liigõq, 1985–1991 NLKP KK pääsekretär, 1988–1990 NSV Liidu Ülembnõvvokogo edemiis ja 1990–1991 Nõvvokogoliido president.
Tegemiseq NLKP Keskkomitee pääsekretärin
Päält NLKP KK pääsekretäri Tšernenko Konstantini kuulmist valiti Gorbatšov 11. urbõkuu pääväl 1985. aastagal vahtsõs parteijuhis. Tä oll' õnnõ 54 aastakka vana ja edimäne Nõvvokogoliido juht, kiä oll' sündünüq Nõvvokogoliidon. Tä saiõ arvo, et vaia om tõsitsit vahtsõnduisi, selle et minevide juhtõ valitsõmisõ aol oll' riigi majandusarõng saisma jäänüq, korruptsiuun süvvünüq.
Rehvormi nimes saiõ perestroika (vinne keelen perestroika, 'vahtsõndus, ümbreeihtüs'). Tä alost' korruptsiooni- ja alkoholismi vastast võitlust. Gorbatšov mõista-as arvadaq, et nuuq rehvormiq võivaq jovvugaq luudu ja hoiõdu impeeriümi ärq häötäq. Tä pand' käümä liberaaldsõq vahtsõndusõq (sh glasnost, 'avalikkus') ni pand' ette tetäq mitmõ eräkunnagaq demokraatia.
Ildampa om Gorbatšov ütelnüq, et ku Nõvvokogoliit olõssi 1989. aastagal Berliinin tahtmisõ näütäjide vasta sõaväega lännüq, olõssi tuust võinuq tullaq kolmas ilmasõda. Tä taht' tuud ärq hoitaq. Katõgooria:Nõvvokogo Liido riigipääq
Hargi
Hargi om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan.
Helsingi
Helsingi om Soomõ pääliin. Taa om Lõunõ-Soomõn Soomõ lahe veeren. Helsingi om Soomõ kultuuri, valitsusõ, poliitiga ja äriilma keskus.
Hargi
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Helsingi
Liina rahvaarv om umbõs 614 000 ja Helsingi liinaala rahvaarv om umbõs 1 177 000. Ta om sis rahvaarvo poolõst Soomõ kõgõ suurõmb ja Põh'amaiõ kolmandas suurõmb vald ja liinaala. Helsingi ja tä naabrivallaq ommaq kokko piaaigo 1,4 mill'ona eläniguga Helsingi piir'kunna metropoliala.
Helsingi aolugu
Kuning Kustaa Vaasa asot' Helsingi Vantaa jõõ viirde Forsby vai Koskela keskao külä kotusõ pääle 12. piimäkuu 1550. Liina tsihis oll' võidõldaq majandusõn Tallinnaga, ja kuning käske Porvoo, Tammisaari, Rauma ja Ulvila liina eläniguq elämä Helsingihe.
1640 and' krahv' Pietari Brahe käsü tetäq vahtsõnõ liin mereviirde Vironniemele, kon seo ilma aigu om näütüses Senaatintori. Helsingi tähtsüs nakas' kasuma 1748, ku liina viirde ehitedi Suomenlinna kants. Helsingist sai Soomõ suurvürst'kunna pääliin 1812 ja hindäperi Soomõ pääliin 1917.
Tõõsõ ilmasõa aigo Helsingi päädü mitmõhe Nõvvokogoliido suur'pommitustõ. 1952 peeti Helsingi olümpiamängoq ja 1975 Euruupa turvalisus- ja ütentüükonvõrendsi (ETÜK) tippkokkosaaminõ. Aastaga oll' 2000 Helsingi üts' Euruupa kultuuripääliinost ja 2012 Design-pääliin.
Liin
Liina maaalast om mõtsa 37,2 km², parkõ 9,9 km² ja nurmõ vai niitü umbõs 8 km². Helsingi maaala maatiidüslik keskkotus om Viikin. Kõgõ korgõmb kotus Helsingin om Jakomäenkallio, mink korgus om 59,5 miitrit mere pinnast. Helsingi keskliin om maanõna pääl. Säält põh'an om Vanhankaupunginlahti, kohe Vantaa jõgi juusk. Kokko om Helsingin 317 saart.
Helsingi arhitektuurin kõgo tähelepandavambaq stiilisuunaq ommaq vahtsõnõklassitsism, jugend ja funktionalism. Kõgo suurõmb osa Helsingi majost om ehitet päält aastaga 1808 tulõkahh'o. Helsingi rahvaarv (30.4.2014) om 616 042, kost soomõkeelitsit om 83,7 %, roodsikeelitsit 6,0 % ja muukeelitsit 10,2 %.
Kultuur'
Helsingi üts' kõgõ tundsambist kultuurisündmüsist om suvõ lõpun algnõv Helsingi Pidonädäliq, mink kõgõ populaarsõmb sündmüs om Kunstõ üü, mink aigo keskliinan om mitmõn kotussõn avaligult kunstiteossit tiatrikunstist ja etendüisist maalikuntsiteossiniq pääväst ööniq.
Egä aastak lehekuun kõrraldõdas Kaisaniemi pargin tõõsõsugutsit kultuurõ tundsas tekev massuldaq sündmüs Maailm külän. Tuska-festivaal hainakuun om metallimuusiga kõgõ suurõmb sündmüs Põh'amaiõn.
Helsingin om mitmit Soomõ tähtsit kultuuriasotuisi niguq riigi kunstimuusõum' Ateneum, seo ao kunsti muusõum' Kiasma, Soomõ Rahvusoopõr', Rahvusarhiiv ni mitmit tiatriid niguq Rahvustiatri, Helsingi liinatiatri ja Roodsi tiatri.
Lätteq
http://fi.wikipedia.org/wiki/Helsinki
Katõgooria:Soomõ liinaq Katõgooria:Õuruupa pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Kaivandu järv
Kaivandu järv om järv Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Panso Voldemar
Panso Voldemar (Voldemar Panso) oll' Talliina Lavakooli asotaja, näütlejä ja lavastaja. Tä om sündünüq 1920 ja koolnuq 1977. Tä om opnuq Moskvan tiatrikoolin Gitisen.
katõgooria:Eesti inemiseq katõgooria:Eesti tiatritegeläseq
Kõllõstõ
Kõllõstõ om külä Kõllõstõ vallan Kanepi kihlkunnan.
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kõllõstõ vald
Wu (Hani dünastia keisri)
Katõgooria:Hiina inemiseq Katõgooria:Hiina keisriq
Hanija
Hanija om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Edirne
Edirne, om Türgü liin.
Hanija
Inne 2017. aastaga umavalitsuisi ümbretegemist oll' Hanija Haani vallan.
Edirne
Välislingiq
Katõgooria:Türgü liinaq
Hanija
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Mäesilla uja
Mäesilla uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Lačplēsis
pisi|Kahrutapja Lačplēsis (Kahrutapja) om läti eepos, mink luuja om läti luulõtaja Andrejs Pumpurs. Teos om läti rahvaseepos.
Andrejs Pumpurs kirot' eeposõ aastagal 1872–1887 umahindä ettekujotamisõst. Teos tull' vällä aastagal 1888. Eepos kujotas lätläisi võtlust s'aksa ristisõan.
Teosõ päätegeläseq ommaq läti kangõlanõ Kahrutapja ja eesti kangõlanõ Kalõvipoig.
Szabolcs-Szatmár-Beregi maakund
Szabolcs-Szatmár-Beregi maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin.
Katõgooria:Ungari maakunnaq
Härjassaare mägi
Härjassaare mägi om Sakala kõrgomaa ni Villändi maakunna kõgõ korgõmb kotus.
Härjassaare mägi om 147 miitret korgõ. 2 miitret korgõmb kuq Rutu mägi.
katõgooria:Eesti mäeq
Viru-Jaagupi kihlkund
Viru-Jaagupi kihlkund om kihlkund Viromaal. Kihlkunna keskus om Viru-Jaagupi.
Välislink
Katõgooria:Viru-Jaagupi kihlkund Katõgooria:Viromaa kihlkunnaq Katõgooria:Viromaa
Hindi
Hindi oll' külä Vahtsõliina kihlkunnan.
1977. aastagal panti külä kokko Loosi külägaq.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna vanaq küläq
Jaapani kiil
Jaapani kiil (jaapani keelen 日本語 (nihongo) om Jaapani ammõtlik kiil ja põhilinõ läbikäümiskiil. Üle ilma kõnõlõs taad 127 mill'onat inemist.
Jaapani keelen kirotamisõs pruugitas kombineeritült neljä esiqsugumast viit – hiina kirä perrä kujondõdut kanji 't (漢字), silpkirjo hiraganat (ひらがな) ja katakanat (カタカナ) ni mõnikõrd ka ladina kirjä.
Jaapani keelen olõ-õi hellü l, mink asõmal om nii kõnnõn ku kirän inämbüisi r (nt balto olnuq jaapani keele ladina ümbrekirotusõn baruto).
Jaapani kiilt om mõnikõrd arvatu altai keeli hulka.
Välislingiq
Jaapanikeeline Vikipeediä
Katõgooria:Jaapani kiil
Tsibipudina'
Tsibipudina' om rühm Talliina näütelejit, kiä laulvaq võrokeelitsit laulõ, lugõvaq võrokeelitsit luulõtuisi ja kõnõlõsõq võrokeelitsit juttõ. Muuhulgan ommaq nääq üles astnuq Kaika suvõülikoolin ja näide laulõ om latsilauluplaadi "Mina lätsi Siidile" pääl.
1972
1972. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10185. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1972
Tsibipudina'
Kaeq viil
Katõgooria:Võrokeelitsit laulõ laulnuq artistiq
Orava (Kõllõstõ)
Orava om külä Kõllõstõ vallan Kanepi kihlkunnan.
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kõllõstõ vald
Kallastõ (Mõnistõ)
Kallastõ om külä Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Karijärv
Karijärv om järv Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Kallastõ (Mõnistõ)
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Mõnistõ vallan.
Karijärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Huulõ
Huulõ oll' külä Vahtsõliina kihlkunnan Orava vallan.
1977. aastagal panti külä kokko Rebäsmäe külägaq Räpinä kihlkunna lõunõpiiri pääl.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna vanaq küläq
Vahtsõst hindäperi saamisõ päiv
pisi|Vahtsõst hindäperi saamisõ päävä tühüstämine Vabahussõa mälehtüsmärgi iin Tarton 20. põimukuu pääväl 2012. Vahtsõst hindäperi saamisõ päiv om Eesti Vabariigi riigipühä, minka egä aastaga 20. p õimukuu pääväl tähüstedäs Eesti Vabariigi de facto tagasitegemist Eesti Vabariigi Ülembnõvvokogo otsussõga Eesti riikligust esiqsaismisõst, miä võeti Eesti Komiteega läbikõnõldult vasta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu istungil 20. põimukuu pääväl 1991 kell 23:03.
Välislingiq
katõgooria:tähtpääväq
Virsik
pisi|Virsiguq ommaq [[virsigupuu viläq]] pisi|Virsiguq
Virsik ehk persik om virsigupuu vili. Taa om luuvili, miä om aprikoosi muudu, a hulga suurõmb. Virsik om 5–10 cm pikk ja kaald keskmädselt 70–75 g.
katõgooria:puuviläq
Sarisõ
Sarisõ om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda.
Külä piire sisse jääs osalidsõlt Sarisõ järv ja osalidsõlt Tsilgutaja järv. Küläst vuulas läbi Soodi uja, miä juusk Tsilgutaja järve.
Tan ommaq Haavamägi, Kerigumägi ja Kõivõmägi.
Sarisõ küläst lätt läbi Luutsniku–Ruusmäe tii. pisi|250x250px|Saarisõ järveviirne
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Harjukülä
Harjukülä om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Varstu vallan.
Zala maakund
Zala maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin.
Maakunna keskus om Zalaegerszegi liin.
Katõgooria:Ungari maakunnaq
Paaluja
Paaluja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Imaru
Imaru oll' külä Vahtsõliina kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna vanaq küläq
Osasco
thumb|left|200px|
Katõgooria:Brasiilia liinaq
Horatius
Horatius (Quintus Horatius Flaccus, 65 i.m.a. – 8 i.m.a.) oll' Vana-Rooma luulõtaja.
Horatius, Ovidius ja Vergilius ommaq tuntuq ku kolm kõgõ tähtsämbät Vana-Rooma luulõtajat, kiäq ladina keelen kirotivaq.
1839
1839. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10052. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1839
Konnukülä
Konnukülä om külä Mõnistõ vallan Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Mõnistõ vald
Heeska
Heeska om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Lätteq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Savimäe (Misso)
Savimäe om külä Võro maakunnan Setomaal Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Miss'o valda.
Külä tekkü Luhamaa nulga hajovallaq tallõst XX aastagasaa algusõn. Kerik käve Pankjavitsa kogohusõ alaq, kuikiq inämbüidi olliq tan lutõrlaisist eestläseq.
Lätteq
Katõgooria:Setomaa küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Catullus
Catullus (Gaius Valerius Catullus, arvadaq 86 vai 84 i.m.a. – arvadaq 54 i.m.a.) oll' Vana-Rooma luulõtaja.
Addis Abeba
Addis Abeba (amhara keelen አዲስ ፡ አበባ 'vahtsõnõ häierm') om Etioopia pääliin ja kõgõ suurõmb liin. Liin om Entoto mäe all 2200 kooniq 3000 miitre korgusõn.
Välislingiq
Katõgooria:Etioopia Katõgooria:Pääliinaq Katõgooria:Afriga riike pääliinaq
Eesti Muusiga- ja Tiatriakadeemiä Lavakunstikuul
Eesti Muusiga- ja Tiatriakadeemiä Lavakunstikuul, rahvaperälidselt tunnõt ku lavakas, om Eesti Muusiga- ja Tiatriakadeemiä ütsüs, miä pakk tiatrioppust. 1938. aastagal Talliina Muusigaülikooli mano luud Talliina Muusigaülikooli Riiklik Lavakunstikuul saa-as Nõvvokogo ja Śaksa okupatsiooni ni sõa peräst kavva tüütäq. Tuu lõpõt' 1941. aastagal õnnõ üts lind näütlejit, kink siän Panso Voldemar.
Panso Voldemari iistvidämisel alost' 1957. aastagal Tuumpääl Toom-Kooli 4 asuva huunõ hää siiva ülemädse kõrra pääl tüüd Talliina Riikligu Muusigaülikooli lavakunstikatiidri. Panso juhat' lavakunstikatiidrit kooniq kuulmisõni 1977. aastagal.
Hindriku
Hindriku vai Hindrigu om külä Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Kaeq viil
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Sõmmõrpalo vald
Putin
Putin om määntsegi objekti osa, minkall ommaq viil alalõ tuu objekti umahusõq.
Aadomisäsü
Aadomisäsü om aadomi väega väikene ja tihhe keskosa, kon ommaq nukleoniq (proodoniq ja neutroniq). Proodoniq ja neutroniq andvaq lõviosa aadomi massist, elektronõ mass om tuuga võrrõldõn väega väikene.
Putin
Näütüses värmiputin om värmilahussõn olõva pigmendi tükükene. Keemiän om ollusõ kõgõ vähämb putin tuu ollussõ molõkul. Keemilidse elemendi putin om tuu elemendi aadom. Pudinas või nimitäq ka aadomisässü.
Aadomisäsü
Katõgooria:Füüsiga
Putin
Tsibiputin om putin, miä om vähämb ku aadomisäsü.
Katõgooria:Füüsiga
Palutaja külä
Palutaja om külä Kõllõstõ vallan Kanepi kihlkunnan.
Iraak
Iraak (araabia keelen: العراق Al-ʾIrāq) vai Iraagi Vabariik om  Aasia riik. Iraagi pääliin om Bagdad.
Välislingiq
Katõgooria:Iraak Katõgooria:Aasia riigiq
Tolna maakund
Tolna maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin.
Maakunna keskus om Szekszárdi liin.
Katõgooria:Ungari maakunnaq
Gentrifikatsioon
Gentrifikatsioon (inglüse sõnast gentry 'alambaadli') om liinakeskkunna vahtsõnõminõ ja ülesehitämine, miä sünnüs, ku rikkambaq keskklassi eläniguq kolisõq allakäünüihe piirkundõhe ja presväq säält vällä noidõ piirkundõ alambklassi elänikke.
katõgooria:maatiidüs
Partsuja
Partsuja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Nukleon
Nukleon om ütine nimi katõ barüoni - proodoni ja neutroni - jaos.
Katõgooria:Füüsiga
Konnuvere
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Mõnistõ vald
1971
1971. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10184. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1971
Koorti Erkki
pisi|Koorti Erkki Koorti Erkki (Erkki Koort; sündünüq 15. põimukuu pääväl 1975) om kirämiis ja julgõolõgi-as'atundja.
Koorti Erkki om tunnustõt julgõolõgi-as'atundja, kiä om tüün olnuq ka Kaitsõpolitsein ni siseministeeriümin.
Katõgooria:Eesti inemiseq
Molohk
Molohk, ka murahk vai murak (Rubus chamaemorus L.) om ruushäitsmeliidsi sugukunda molohka perrekunda kuuluv mitmõaastaganõ kasv. Molohkas kutsutas ka taa kasvo süüdävät ja makõhapnõ maiguga marja. Mar'aq ommaq tuuralt vereväq, kütselt kõlladsõq vai pihlõdsõq.
Joora
Joora oll' külä Vahtsõliina kihlkunnan.
Molohk
Kasumiskotusõq
Molohk kasus põh'apuulkeräl kooniq soiõ lõunõpiirini.
Joora
1977. aastagal panti Joora külä kokko Saarta külägaq.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna vanaq küläq
Molohk
Kasumiskotusõq
Molohk kannahtas külmä inämb ku –40 °C, a taht likõt ja päävälist kotust. Eestin kasusõq molohkaq suun vai suumõtsan, hariligult üten pedäjä ja turbasamblõga. pisi|Molohkaq
Katõgooria:Mar'aq Katõgooria:Kasvoq
EURO 2020
pisi|327x327px|Jalgpalli Õuruupa meistrevõistluisi tunnus Jalgpalli Õuruupa meistrevõistlusõq 2020 (inglüse keelen UEFA Euro 2020) ommaq 16. jalgpalli miihi Õuruupa meistrevõistlusõq. Võistlusõq pidi olõma 11 eri Õuruupa maan 2020. aastaga suvõl, aq UEFA touksi naaq koroonaviirusõ peräst 2021. aastaga suvõ pääle.
Meistrevõistlusõq võidi Itaalia jalgpallikogondus, kiä päält lisaaiga oll' penaltilüümisel 3:2 Inglüsmaast parõmb.
Mängukotussõq
Amsterdam (Matalmaaq), Bakuu (Asõrbaidžaań), Budapest (Ungari), Bukarest (Rumeeniä), Glasgow (Skotimaa), Kopõnhaagõn (Taani), London (Inglüsmaa), München (S'aksamaa), Peterburg (Vinnemaa), Rooma (Itaalia), Sevilla (Hispaania).
Finaal peeti Londonin, Wembley staadioni pääl, kohe mahtu 90 000 päältkaejat. Katõgooria:Jalgpall
Hino (Rõugõ)
Hino om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Miss'o vallan.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Kaussjärv
Kaussjärv om järv Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan Rõugõn.
Kaeq viil
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Aiva
Aiva ehk küdoonia om hariligu küdoonia (Cydonia oblonga) vili.
Vili tulõtas vällänägemise poolõst miilde pirni ni muutus, ku saa kütses, rohilidsõst kõllatsõs. Vilälihal om tukõv hüä hõng, a viläliha seen om hulga pektiini ja tanniini, tuuperäst saa-ai viljä värskist pääst süvväq.
Juurõ Mart
Juurõ Mart (Mart Juur, sündünüq 29. süküskuu pääväl 1964) om eesti nall'atekij, aokiränik ja muusigaarvostaja.
Aiva
Viljä pruugitas sahvtõ, marmõlaatõ, kompottõ, tsiiropidõ ja veini tegemises. Viljä tundas inämb Lähkül- Hummogumaal ja Põh'a-Aafrikan.
Katõgooria:Puuviläq Katõgooria:Puuq
Juurõ Mart
Om aolehe Postimiis (Postimees) aokiränik.
Tege tõõsõpäivilde Raadio 2-n raadiosaadõt "Rahva uma kaidsõq" ("Rahva oma kaitse") üten uma sõbra Kivirähä Andrusõga.
Elokäük
Käve kolm klassi Vahtsõ-Otõpää algkoolin, pääle tuud käve kats aastakka Kanepi keskkoolin ni viiendäst klassist opsõ Otõmpääl 16-aastagasõlt läts' Tarto Ülikuuli aokirändüse pääle, lõpõt' 1986. aastagal.
1988–1999 oll' tä aokirjä Nelli Teataja päätoimõndaja.
Tekk' üten Oja Peetriga saadõt "Ärapanija", põrõld ommaq nuuq saatõq õnnõ vana-aastagaõdagidõ.
Om olnuq kultuurisaatõ "Kirändüsministeeriüm" saatõjuht.
Egä tõõsõpäävä õdagu tege tä Kivirähä Andrusõga üten raadiosaadõt "Rahva uma kaidsõq" joq 1995. aastagast pääle.
Lingiq
Katõgooria:Eesti inemiseq Katõgooria:Eesti nal'ategijäq Katõgooria:Eesti aokiräniguq Katõgooria:Eesti kultuuriinemiseq Katõgooria:Otõmpää inemiseq Katõgooria:Tartomaa inemiseq
Piigastõ
Piigastõ om külä Kõllõstõ vallan Kanepi kihlkunnan.
Pinne kõnõlus
katõgooria:Hispaania kirändüs
Viru-Nigula kihlkund
Viru-Nigula kihlkund om kihlkund Viromaal Soomõ lahõ veeren. Kihlkunna keskus om Viru-Nigula.
Välislink
Katõgooria:Viru-Nigula kihlkund Katõgooria:Viromaa kihlkunnaq Katõgooria:Viromaa
Menandros
pisi|Menandros Menandros (kreeka keelen Μένανδρος, 342 vai 341 i.m.a – 291 vai 290 i.m.a) oll' Vana-Kreeka näütekiränik, kiä kirot' komöödijit. Tä om Atika vahtsõ komöödia kõgõ tuntumb luuja ja umal eloaol ausa kõgõ Kreeka pääl. Täämbädseniq om üten tükün alalõ püsünüq ütśainukõnõ timä näütemäng, "Dyskolos" ("Turśa"). Timä perrä ommaq umaq näütemängoq kirotanuq Rooma näütekiräniguq Plautus ja Terentius.
Katõgooria:Vanakreeka näütekiräniguq
Kamõrun
Kamõrun, ammõtlidsõlt Kamõruni Vabariik, om Õdagu-Afriga riik. Kamõruni pääliin om Yaoundé.
Välislingiq
Katõgooria:Kamõrun Katõgooria:Afriga maaq Katõgooria:Afriga riigiq
Prints Philip, Edinburghi hertsok
Prints Philip, Edinburghi hertsok (1921–1947 Taani ja Kreeka prints Philip; ildampa Philip Mountbatten; sündünüq 10. piimäkuu pääväl 1921 Mon Reposi villan Korfun, koolnuq 9. mahlakuu pääväl 2021 Windsori lossin Berkshire'in) oll' kuningaimändä Elizabeth II abikaas.
Katõgooria:Inglüsmaa inemiseq
Lauavabriku
Lauavabriku külä om külä Mõnistõ vallan Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Mõnistõ vald
Holdi (Rõugõ)
Holdi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Proodon
Proodon om tsibiputin, miä sais kuun kvargõst. Proodon om positiivsõ laenguga ja asus aadomisäsün.
Katõgooria:Füüsiga
Horma (Sõmmõrpalo)
Horma om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan.
Vasi maakund
Vasi maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin.
Maakunna keskus om Szombathely liin.
Horma (Sõmmõrpalo)
Seo kandi inemiseq ütleseq Horma kotsilõ ka Mõisa.
Lätteq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Veszprémi maakund
Veszprémi maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin.
Maakunna keskus om Veszprémi liin.
Katõgooria:Ungari maakunnaq
Viländi Jaani kerik
pisi|Viländi Jaani kerik (2010) Viländi Jaani kerik om lutõri kerik Viländi kihlkunnan Viländi liinan. Kerik om mõtõld liina ni kihlkunna inemiisile.
Taa om EELK Viländi Jaani kogohusõ kerik Pikäl uulitsan (maja nr 6).
Aolugu
Viländi Jaani kerik ehitedi 15. aastagasaa kesken Pühä Franciscusõ vai frantsisklaisi ordo kluustrikerigu väiku kerigu vai kabõli asõmõlõ. Frantsisklaisi ordo ideaaliq olli kasinus ja lihtsüs, tuuperäast oll' kerik lihtsä, ilma võlvildaq ja ilostuisildaq. Kerik oll' põh'asainaga kokko ehitet kluustriga.
Frantsiklasõq lätsi ärq reformatsi´uuni aigu. Vinne-Liivi sõa aigu võtiq Vinne väeq liina ja Viländi ordoliina ärq. 1582 Jam Zapolski vaihõrahu aigu läts' liin katoliiklaisIst poolakõisi kätte. 1600–1624 Poola-Roodsi sõa aol jäiq liinast perrä varõmõq. Liin kattoq maakaardi päält ärq. Perän sõta ollõv liinakogohus nakanuq kerikut üles ehitämä. Kerik om pühitset ristja Johannõssõlõ. Põh'asõan sai kerik kannahtaq. Keisririigi aol tetti taa jälq kõrda. 18. aastagsaa tõõsõl poolõl sai kerik korgõ, vaihõgallõriiga baroksõ tornikiivri, miä palli 1811 maaha nink päält tuud tetti parhillanõ illadsõ baroki stiilih tornikiivri. pisi|Viländi Jaani kerigu seen
1952 panti kerik kinniq nõvvukogo võimu puult ni tetti kaubalaos. Õigõl aol jouti ärq pästäq kerigu vara ja tarõkraam, Nuuq jaediq ärq tõsi Eesti kerikidõ vaihõl.
1980. aastaga algusõn vahtsõndõdi keriguhoonõq kontsõrdisaalis.
1991 joulupühipuulpäävä aol sündü imeq, perän 40 aastagat vaihõaigo peeti jälq jumalateenistüs.
Katõgooria:Viländimaa keriguq Katõgooria:Viländi
Liivaku
Liivaku om külä Mõnistõ vallan Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Mõnistõ vald
Laari Mart
Laari Mart (Mart Laar; sündünüq 22. mahlakuu pääväl 1960 Viländin) om Eesti poliitik ja inneskine pääministri.
Antananarivo
Antananarivo (1975. aastagani Tananarive [tananar'iiv] malagassikeelidse variandi perrä) om Madagaskari pääliin. Liin om põh'a-lõunõtsihin Madagaskari saarõ kesken ni 145 km saarõ hummoguveerest.
Antananarivo om Madagaskari kõgõ suurõmb liin ni valitsõmis-, kommunikatsiooni- ja majanduskeskus. Liinan om Madagaskari valitsusõ ja parlamendi residents.
Liina nimi tähendäs 'tuhandõ inemise maa'.
Rahvas
Elänikkõ arv om (2001. aastaga Madagaskari rahvaloendusõ perrä) 1 403 449.
Elanikkõ arvo muutuminõ:
Üten edeliinoga om Antananarivon 1,69 mill'onit inemist.
Rooba
Rooba om külä Kõllõstõ vallan Kanepi kihlkunnan.
Õlavüü
Õlavüü (ladina keelen cingulum membri superioris (inemisel) ja cingulum membri thoracici (eläjil); hariligun keelen olaq), mink küllen ommaq olavarrõq.
Tahaq kuulusõq lihassõq, luuq ni jakuq.
Luuq
Katõgooria:Bioloogia
1970
1970. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10183. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1970
Vurr
pisi|Muudsa vurr
Vurr om mängoasi, miä pöörelden tege vurisõvat hellü. Vurr om tunnõt terven Euruupan. Lihtsäq vurriq saisvaq kuun puukettäst, mink kesken om terräv pulk. Eesti rahvakultuurin om tunnõt tsiakundist tett vurr, midä pruugiti lihahiitepääväl.
Lätteq
katõgooria:mängoas'aq
1838
1838. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10051. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1838
Kogrõ järv
Kogrõ järv om järv Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Avokaado
pisi|Avokaado vili USA-st ja tuu läbilõigõq pisi|Avokaado vili Indoneesiäst ja tuu läbilõigõq pisi|Avokaadoq [[Réunionil puu otsan]]
Avokaado om ameeriga pirnloorbõri (Persea americana) vili. Avokaados võidas nimetäq ka ameeriga pirnloorbõrit hinnäst.
Avokaadoq ommaq pirni kujoga, 7–20 cm pikäq ja kaaldvaq 0,1–1 kg. Vilä seen om suur kõva seemeq, miä om 5–6½ cm pikk.
Neutron
Katõgooria:Füüsiga
Savioja (Rõugõ)
Savioja om ka külä Võro vallan. Kaeq Savioja (Võro).
Savioja om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Miss'o valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Kalda Kaja kolmas valitsus
Kalda Kaja kolmas valitsus om Eesti Vabariigi 53. valitsus. Koalitsiooni tegeväq Eesti Rehvormieräkund, Eesti 200 ni Sotsiaaldemokraadiq.
Horoski
Horoski om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Jaapan
Jaapan (jaapani keelen: Nippon vai Nihon) om saarõriik Hummogu-Aasian. Jaapani pääliin om Tokio.
Välislingiq
Katõgooria:Jaapan Katõgooria:Aasia riigiq
Hutt'a
Hutt'a (eesti kiräkeelen ka Hutita vai Utita) om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Lätteq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Korni kiil
Korni kiil (Kernowek) om kõmri ja bretooni keelele lähkü keldi kiil, midä kõnõldas Cornwalli krahvkunnan Lõunõõdagu-Inglüsmaal.
Cornwallin kõnõld kiil kuuli 18. aastagasaa lõpun vällä, a elostõdi vahtsõst 20. aastagasaal.
Välislingiq
Katõgooria:Keeleq Katõgooria:Ütiskuningriik
Tiksi
Tiksi om külä Kõllõstõ vallan Kanepi kihlkunnan.
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kõllõstõ vald
Väike-Maarja kihlkund
Väike-Maarja kihlkund om kihlkund Viromaal. Kihlkunna keskus om Väike-Maarja.
Välislink
Katõgooria:Väike-Maarja kihlkund Katõgooria:Viromaa kihlkunnaq Katõgooria:Viromaa
Apia
Apia om Samoa pääliin.
Apia om Samoa suurusõlt tõõsõ saarõ Upolu põh'aveeren. Apia om riigi päämäne satam ja ainugõnõ suur liin (päält 10 000 elänigu). 2005. aastaga saisoga elli liinan 40 400 inemist, üten edeliinoga (tunnõt nime all City of Apia) 58 800 inemist (2001. a).
Katõgooria:Samoa Katõgooria:Pääliinaq
Elektron
Elektron om negatiivsõ eelektrilaenguga tsibiputin. Elektronõst ja nukleonõst (proodonidõst ja neutronidõst) saisvaq kuun aadomiq.
Luhtu
Luhtu om külä Mõnistõ vallan Harglõ kihlkunnan.
Elektron
Katõgooria:Füüsiga
Luhtu
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Mõnistõ vald
Horosuu
Horosuu (varrampa ka Horosaq) om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Kolga järv
Kolga järv om järv Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Aabra
Aabra om külä Võru maakunnan, Rõugõ vallan, aoluulidsõn Rõugõ kihlkunnan.
Külän om Aabra järv.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Pedejä jõgi
Pedejä jõgi vai Pedetsi jõgi (läti keelen Pededze) om jõgi Võromaal (Vahtsõliina kihlkunnan) ja Lätin. Tä nakkas pääle Kerigumäe järvest nink juusk Hummogu-Lätin Lubāna nõon hää käe puult Aviekste jõkkõ.
Pedejä jõõ pikkus om 159 km, tuust edimädseq 26 km ommaq Eestin. Jõgikunna suurus om 1960 km², minkast Eesti jääs 119 km²
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq Katõgooria:Läti jõõq
Aadomiteooria
Aadomiteooria om teooria füüsikan ja keemiän, mink perrä mateeriä sais kuun diskriitsist tükükeisist, midä kutsutas aadomidõs.
Asmara
Asmara om Eritrea pääliin ja kõgõ suurõmb liin.
Aolugu
1880. aastini oll' Asmara väiku külä, sis viidi sinnäq üle Etioopia Hamaseni provindsi valitsus. 1889. aastagal võtiq liina ärq Itaalia väeq ja teiq tuust 1897 Itaalia koloonia Eritrea pääliina. 1993. aastagal sai Asmarast umaette Eritrea riigi pääliin.
Mehka
Mehka om külä Mõnistõ vallan Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Mõnistõ vald
Russiini kiil
Russiini kiil om hummoguslaavi kiili hulka kuuluv kiil, midä kõnõldas Ukraina Taga-Karpaatian ni tuu lähkün Slovakkian, Poolan, Ungarin ni Horvaatia Vojvodina piirkunnan.
Küsüsõnaq
што "miä", ко, хто "kiä", як "kuis", де "kon", кідь, кедь, коли "kuna", якый "määne", котрый "kumb".
katõgooria:keeleq
Rügä
pisi|Rügä
Rügä om terävili. Timäst tetäs jauhõ.
Katõgooria:Teräviläq
Augli
Augli om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Külä põh'apiiri piten juusk Rõugõ–Rebäse–Haani tii.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Hänike
Hänike om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Lätteq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Kummakivi
pisi|282x282px|Kummakivi sais kumõra kivi pääl, tuust huulmaldaq kivi liigu-uiq. Kummakivi om säidse miitret pikk kivimüräk Soomõn Ruokolahel Haukonsalon. Kivimüräk esiq sais kumõra kivi pääl – kokkopuutõkotus om küländ väiku. Tuust huulmaldaq kivi liigu-uiq. Katõgooria:Soomõ luudus
Ts'ombo
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kõllõstõ vald
Beatbox
Beatbox, ka human beatbox, om suu abiga pilli- ja muiõ helle perrätegemine. Kõgõ sagõhõmpa tetäs perrä elektrooniliidsi pillega luudut rütmimuusikat (beat – inglüse k 'lüük'), esiqeränis trummi- ja bassirütme.
Beatbox sai algusõ 1980. aastatil. Sagõhõhe nimmatas beatbox ' i hiphopi viiendäs elemendis, a täämbätses pääväs om seo stiil ületänüq kõiki muusikasanrõ piiriq ja küünüs tandsumuusikast tsässini.
Beatbox Eestin
Eesti kõgõ kuulsamb täämbädse päävä beatbox 'i iinkäüjä oll' 1930. aastist pääle Boba – Sapožnini Vladimir.
Edimädseq täämbädse päävä beatbox ' i tegijäq oliliq Chalice, Luiks, Dynamical Tongues crew (MC Busta ja Letrap) ja 615 crew (CuBa, Kraff, Kose).
Katõgooria:Muusiga
1837
1837. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10050. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1837
Uganda
Välislingiq
Katõgooria:Uganda Katõgooria:Afriga maaq Katõgooria:Afriga riigiq
Palu Jaan
Palu Jaan oll’ Kihnu viiolimängjä. Peri Linaküläst, sündünüq 1882. aastagal. Talvitsõl aol oll’ tä kängsepp ja suvõl meremiis kivilaiva pääl. Viiolit naas’ tä mängmä, ku oll’ 10-12-aastaganõ. Algusõh täl uma pilli es olõq. Unol oll’ viiol olõmah külq, a tuud Jaanil puttuq es lastaq. Nii naas’ Jaan hindäle esiq uno pilli perrä viiolit tegemä. Päämine tüüriist oll’ tuu jaos luitsaväits.
Jaani viiol sai kuusõ- ja saarõpuinõ. Edimätseq luuq oppõ tä unolt ni tõisilt vanolt mängjilt. Kõgõ parõmb pillimiis oll’ sõs Ull Peeter, kiä mänge viiolit rusikkinnastõh. Peetre käest oppõ Jaan kõgõ inämp lukõ. Esiq mõtõl’ Jaan hindäl vast 50 luku ollõv – labajalavalsiq, polkaq, reinlendriq, krakovjak jt. Hindä tet lugu om „Ranna reinlender“.
Palu Jaan oll’ tunt pulmapillimiis. Tuu iist tä rahha es võtaq. Koolih käve pillimiis õnnõ kats’ kuud, a mõist’ iks kirotaq ni rehkendäq. A. Pulst kirot’ timä kotsilõ nii: „Pillimiis om keskmist kasvo, sälg sirgõ, nägo ümärik, näoilmõq vaiknõ, pehmeq, mõtlik, tasanõ. Hiussõq valsjadsõq ja puul päälakõ pal’as. Habõnidõ asõmõl ommaq nõna all piinüq vurruq. Liikmisõh om viioldaja pikäline, a viiolimängoh välle. Mängeh kaes uur’vahe kullõjalõ vasta.“
Palu Jaani luuq, miä 1937. aastagal üles võetiq:
1.	Kalamiis (eritands)
2.	Nelläpaari (eritands)
3.	Ratas (eritands)
4.	Sõrmõlugu (eritands)
5.	Kingu valts (labajalavalss’)
6.	Tibojalg (labajalavalss’)
7.	Seli kõrdsi Jüri (labajalavalss’)
8.	Laasi poiss (labajalavalss’)
9.	Puusaluu (labajalavalss’)
10.	Susi aia takah (labajalavalss’)
11.	Kotlepa polka
12.	Lõolugu (labajalavalss’)
13.	Oh, sedä pito ja põlvõ (labajalavalss’)
14.	Liivä Manni (labajalavalss’)
Peräniidü uja
Peräniidü uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Ukrainlasõq
Ukrainlasõq (umakeeline nimi ukraintsõ) om hummoguslaavi rahvas, Ukraina põhirahvas. Ukrainlasõq kujosiq umaette rahvas 14.-16. aastagasaal vanavinne rahva lõunõpoolitsõst harost, kink iinkäüjis ollivaq drevljaaniq, poljaaniq, severjaaniq jms. hummoguslaavi hõimoq. 15.-19. aastagasaal kutsuti ukrainlaisi ka väikeisis vindläisis. Ukrainlaisi etnograafilidsõq rühmäq ommaq hutsuuliq ja boikiq (vai verhoviinlasõq), kiä elässeq Karpaadõn, lemkiq, kiä ommaq elänüq Beskiiden a täämpädses pääväs om inämbüs näist Ukrainahe ümbre asonu, ja polissjalasõq (polesjelasõq), kiä elässeq Põh'aõdagu-Ukrainah Polissjan.
Nukis
thumb|300px|Nukis
Nukis (ka nuginõ vai nuk'us, ladina keelen Martes martes) om lasidsaliisi sugukunda nugisõ perrekunda kuuluv väiku murdja mõtselläi.
Kon eläs
Nugisõ luuduslinõ elomaa om pia terveq Euruupa üten Briti saariga. Teda olõ-õi õnnõ Skandinaavia põh'aotsan ja Hispaanian. Tä eläs viil Kaukaasian ja Euruupast hummogu poolõ kooniq Obi jõõni.
Eestin eläs nugissit nii suurõ maa ku saari pääl ja näid arvatas ollõv kongi 4000 ümbre.
Ukrainlasõq
Ukrainlaisi arv
Ukrainlaisi om 44-45 mill'onat, noist Eestin oll' 2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä 22 573 ukrainlast.
Nukis
Vällänägemine
Suurusõ poolõst om tä lähkü kassilõ. Timä kihä pikkus om 36–56 cm, hannal 17–28 cm.
Välälingiq
Katõgooria:Imetäjäq
Ukrainlasõq
Kiil
Pall'oq kunagidsõ NSVL-i alal elänüq ukrainlasõq ommaq üle lännüq vinne keelele, muuhulgan Ukrainan 27 %, Eestin 56 % ja Kasastanin 63 %.
Antropoloogia
Antropoloogilidsõlt kuulussõq ukrainlasõq keskõuruupa rassi. Kõgõ harilikumb om näide hulgan keskukraina tüüp, valdai tüüpi om Põh'a-Ukrainan. Vindläisiga võrrõldõn ommaq ukrainlasil tummõmbaq silmäq, tummõmbaq hiussõq, lühemb pää ja lajemb nägo.
Ukrainlasõq Eestin
Eestin eläväq ukrainlasõq ommaq loonuvaq uma organisats'ooni, mink nimi om Ukraina Kaasmaalaskund Eestin.
Katõgooria:Rahvaq Katõgooria:Ukraina
Hul'aku
Hul'aku om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Palu Jaan
15.	Koego valss’ (labajalavalss’)
16.	Hiir’ karas’ (eritands)
17.	Kulli elo (polka)
18.	Aado polka
Lätteq
(Eesti Teatri- ja Muusikamuuseum, August Pulst, Fond nr. M 234:1, „Mälestusi muusika alalt“, säilitusühik nr. 25, lk. 792 – 793).
Ümbre pant kogost „Pärnumaa viiuldajad Teine“, lk. 7.
Katõgooria:Kihnlasõq Katõgooria:Eesti küläpillimeheq
1969
1969. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10182. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1969
Õuruupa kiilipäiv
Õuruupa kiilipääväl kõrraldõdas üle Õuruupa mitmõsugutsit ettevõtmiisi kiili opmisõ ja Õuruupa keelekirivüse tugõmisõs.
Katõgooria:Tähtpääväq
Kunnjärv
Kunnjärv om järv Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Audru kihlkund
Audru kihlkund om kihlkund Pärnomaal. Kihlkunna keskus om Audru.
Kunnjärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Audru kihlkund
Välislink
Katõgooria:Audru kihlkund Katõgooria:Pärnomaa kihlkunnaq Katõgooria:Pärnomaa
Jakapi
Jakapi om külä Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Pudinidõ füüsiga
Pudinidõ füüsiga om füüsiga haro, miä uur mateeriä ja kirgämise kõgõ vähämbit osakõisi - tsibipudinit - ja tuud kuis nääq ütsütte mõotasõq.
Jakapi
Kaeq viil
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Sõmmõrpalo vald
Pudinidõ füüsiga
Katõgooria:Füüsiga
Ilves
pisi|Ilves Ilves vai ilvessusi (Lynx lynx) om murdja mõtselläi. Ilves kuulus kaslaisi sugukunda, tä om kassi sugulanõ.
Nimi
Ilves om õgadumeresoomõ-saami tüvegaq vana umasõna, miä om samasugunõ ka näütüses soomõ ja isuri keelen.
Mõnikõrd om ilvesse kotsilõ pruugit ka sõnna ilvessusi. Om arvat, et susi om olnuq laemba tähendüsega ja tähüstänüq määnestki kiskjat vai mõtseläjät. pisi|Kon ilves eläs Katõgooria:Mõtsaeläjäq Katõgooria:Imetäjäq
Tuulõmäe
Tuulõmäe om külä Kõllõstõ vallan Kanepi kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kõllõstõ vald
Ševtšenko Tarass
Ševtšenko Tarass (ukraina keeles Тарас Григорович Шевченко; sündünüq 9. urbõkuu pääväl 1814 (vanna kallendri perrä 25. radokuu pääväl) Morõntsin, Kiievi kubermangun (seo ilma aigu Tšerkassõ oblastin), koolnuq 10. urbõkuu pääväl 1861 Peterburin) oll' ukraina kiränik ja kunstnik, seo ilma ao ukraina kirändüse päätegijit. Katõgooria:Ukraina inemiseq Katõgooria:Kiräniguq Katõgooria:Kunstniguq
Astana
Astana (kasahhi keelen 'pääliin') om Kasahstani pääliin aastagast 1997 pääle. Inne tuud oll' pääliin Almatõ.
Välislink
Katõgooria:Kasastan Katõgooria:Pääliinaq Katõgooria:Aasia riike pääliinaq
Kirgämine
Kirgämine vai radiats'uun om energiä levimine kirgi, lainidõ vai pudinidõ vuu kujol.
Kaeq viil
Katõgooria:Füüsiga
Indoneesiä
Indoneesiä (indoneesiä eelen:  Republik Indonesia) om riik Lõunõhummogu-Aasian. Indoneesiä pääliin om Jakarta.
Välislingiq
Katõgooria:Indoneesiä Katõgooria:Aasia riigiq
Piiriuja (Vahtsõliina)
Piiriuja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Kusi
pisi|Esäne [[susi kusõga umma alla märkmän]] Kusi (ladina keelen urina, eesti keelen tiidüsligult ka uriin) om vedelik, midä sälgroodsulidsõq ajavaq. Kust tuutvaq neeroq. Kusi kogonõs kussõrmahe ni tulõ vällä kusitist.
Inemine
Päävän aja inemine vällä 1–1,5 liitret kust. Edimäst vai primaarsõt kust tekkü päävän umbõs 100 kõrd rohkõmb – umbõs 170 liitret, selle et kusi tegünes verest ja kogo inemise veri (ca 5–6 liitret) lätt läbi neere umbõs 300 kõrda päävän.
Rasõhõdsõl naasõl om verd piä poolõ rohkõmb ku muidoq. Katõgooria:Bioloogia
Mehhigo
Mehhigo, ammõtlidsõlt Mehhigo Ütisriigiq, om riik Põh'a-Ameerikan, mil om piir põh'a puul Ameeriga Ütisriikega ni lõunõhummogun Guatemala ja Belizega. Mehhikost õdakuhe jääs Vaiknõ suurmeri ja hummoguhe Mehhigo laht ja Kariibi meri. Mehhigo om kõgõ põh'apoolitsõmb ni suurusõ poolõst kolmas Ladina-Ameeriga riik. Mehhiko pääliin om México.
Valitsõmisjaotus
Mehhigo jagonõs 31 osariigis.
Välislingiq
Katõgooria:Mehhigo katõgooria:Põh'a-Ameeriga maaq
Hämkoti
Hämkoti om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Narva tank
Postamendi pääl oll' kiri katõn keelen: "25.–26. juulil 1944. a. forsseerisid Leningradi rinde väed selles rajoonis Narva jõe, murdsid fašistliku-Saksamaa vägede kaitse ja vabastasid Narva linna. В этом районе воиска Ленинградского фронта 25–26 июля 1944 года форсировали реку, прорвали оборону немецко–фашистских войск и освободили город Нарву."
Monument tetti valla inemiisile kaiaq 9. lehekuu pääväl 1970.
Mink
thumb|400px|Mink
Mink ehk ameeriga narits (Neovison vison) om lasidsaliisi sugukunda kuuluv väiku murdja mõtselläi.
Narva tank
Tangist ja tõisist Nõvvokogoliido mälehtüsmärgest naatiq jälq rohkõmb kõnõlõma 2022. aastagal, ku Vinnemaa läts' sõaga Ukrainahe. Põimukuun lepüti kokko, et tank viiäs minemä.
Mink
Kon eläs
Luudusligult ommaq mingiq väega laja elomaaga Põh'a-Ameerikan. Euruupahe tuudi mink algusõn naha peräst kahueläjide kasvanduisihe, a mitmõl puul lasti ka luudustõ. Parhilla eläs minke lajalt üle terve Euruupa. Timä peräst om ohto sattunuq euruupa narits. Minke eläs üle terve Eesti pia egäl puul.
Narva tank
16. põimukuu pääväl 2022. viidi tank Narvast ärq Viimsihe, Eesti Sõamuusõummi. Maaha võeti ka postament, mink pääl tank oll'.
Mink
Vällänägemine
Mink om ütelidselt tummõpruuni värmi ja tümbä hannaga. Kihä om 35–45 cm ja hand 15–25 cm pikk. Mink om väega Euruupa naridsa muudu. Naritsal ommaq õnnõgi valgõq ni lõug ku mokaq, a mingil õnnõ lõug.
Narva tank
Vinnemaa Jaaniliina piirkunna juht Karpenko Viktor ütel', et Narva-Jaaniliina piiripunkti Vinnemaa poolõ pääle pandas Narva tangi koopia, miä plaanitas pidoga inemiisile kaemisõs valmis saiaq 11. süküskuu pääväs 2022.
Lätteq
Katõgooria:Narva
Mink
Välälingiq
Katõgooria:Imetäjäq
Bahama
Bahama, ammõtlidsõlt Bahama Ütisüs, om saarõriik Atlandi suurõnmeren Florida lähkon. Bahama pääliin om Nassau.
Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmine
pisi|Eesti umavalitsusõq inne tallituspüürdmist pisi|Eesti umavalitsusõq pääle 2017. aastaga tallituspüürdmist. Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmine oll' umavalitsuisi valitsõmisõ ümbrekõrraldaminõ 2017. aastagal, minka sündüq paigapäälitside umavalitsuisi priitahtliguq ja pääle sunniduq kokkominemiseq, külänimmi ja maakunnapiire muutmisõq. Niimuudu jäi 213 Eesti umavalitsusõst alalõ 79, minkast 15 ommaq liinaq ja 64 vallaq.