cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Murõlipuu
Lätteq
Katõgooria:Viläpuuq
Urbõkuu 2009
2009. aastaga urbõkuu aigraamat.
12. urbõkuu päiv
Katõgooria:2009 Katõgooria:Urbõkuu
Ameeriga vabahussõda
250px|thumb|Ameeriga vabahussõda
Ameeriga vabahussõda (1775–1783; inglüse keelen American Revolutionary War vai American War of Independence) oll' sõda, miä alost' Suurbritannia kuningriigi ja timä kolmõtõist Põh'a-Ameeriga koloonia vaihõl nink minkast tull' suurõmb sõda mitmidõ Õuruupa suurriike vaihõl. Sõa lõpos tunnistõdi Ameeriga Ütisriike sõltumatust Suurbritanniast.
Katõgooria:Aolugu
Jõõdaskülä
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Murru vangimaja
Asukotus	 Rummu allõv, Harjumaa Asutadu	                1938 Vangimaja tüüp’	        kinnine ütikvangimaja üten avavangimajaosakunnaga Vangiq	                süüdimõistetü meheq Vanglakotusside arv	 614 (sh 48 avavangimaja kotust)
Murru vangimaja asutõdi 1. vahtsõaastakuu pääväl 1938 ku kivitüüstüs, kon oll' võimalik tüüle pandaq kuni 400 süüdümõistõtut. Nõukogudõ okupatsiooni ao aastil 1961–1991 ja ka pääle iseseisvuse taastamist aastil 1991–2000 oll’ prõlladsõ Murru vangimajaga liidetü Rummu vangimaja umaette vangimaja. 2004. aastal sai seost Murru vangimaja avavangimaja osakund. 2007. aastal arvati Murru vangimaja manoq Ämäri vangimaja.
Tüüd and AS Eesti Vanglatööstus, Murru vangimaja maa-alal tegotsõs neli firmat. Murrun tüütäs u 280–290 vangi, vangimajast välänpuul 20–30 vangi. Pääle keskkoolituse saava vangiq oppi tisleris, aidnigus, keevitäjäs vai umblõjas.
2008. aastagal sai valmis Murru vangimaja vahtsõnõ kutsõkoolitushoonõq, kon ommaq seo ilma aolidsõq opmisõ nõudmisõq 120 vangilõ. Sisustadu om puutriklass, tegotsõs kats’ raamadukoko.
Välislink
Katõgooria:Eesti vangimajaq
Jantra
Jantra om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Orava valda Põlva maakunnan.
Küläst juusk läbi Madala uja.
Karksi-Nuia
Karksi-Nuia om vallasisene liin Villändi maakunnan Mulgi vallan. Karksi-Nuia sai alõviõigusõq 1945. ja liinaõigusõq 1993. aastagul.
Karksi-Nuiast lätt läbi Karksi põlinõ org, mink perve pääl om Karksi ordoliinakands ja naidõ kesken esiqeräline viltudsõ torniga Karksi Peetri kerik.
Nuia Elokotus tekkü 19. aastagasaa tõõsõl poolõl Karksi mõisa Nuia kõrdsi mano tiiristi pääle, kohe ümbrekunna käsi- ja põllutüüliseq ehitiväq majjo, puutõ ni kon peeti suvõ- ja sügüselaatõ. 20. aastagsaa algusõn kasvi elonikkõ hulk kipõlt, ehitedi vahtsit huunit ni Nuia külä muutu terve ümbrekunna majanduslidsõ ja vaimoelo kesküses. 1920.–1930. elli külän ligi 600 elonikku. 1987. aastagal nimmati allõv ümbre Karksi-Nuias.
Lätteq
katõgooria:Eesti liinaq
Sung Jae-ki
Sung Jae-ki (Korea: 성재기;成在基, 11. süküskuu päiv 1967 Daegu, Lõunõ-Korea - 26. hainakuu päiv 2013 Seoul, Lõunõ-Korea ) oll' Korea ütiskunnategeläne, kiä saisõ miihi õiguisi iist ja oll' antifeminist. Tä oll' Korea Miihiseldsi (Association of Korean male/남성연대 男性連帶) alostaja.
Lätteq
Katõgooria:Lõunõ-Korea inemiseq
Kilingi-Nõmmõ
Kilingi-Nõmmõ om vallasisene liin Pärno maakunnan Saardõ vallan. Kilingi-Nõmme sai alõviõigusõq 1919. ja liinaõigusõq 1938. aastagul.
Kilingi-Nõmmõ elokotus tekkü Kilingi mõisa Nõmmõ Kõrdsi mano 19. aastagasaa tõõsõl poolõl. Aastagasaa lõpun elli Kilingi-Nõmmõl ligi 500 inemist. 1896. aastagal ehitedi Kilingi-Nõmmõst läbi Pärno–Valga raudtii, miä tüüt’ väikuide saisahuistõga kooniq raudtii kinniqpandmisõni 2000. aastagal.
Kilingi-Nõmmõ lähkün peeti 1941. aastaga 4. hainakuul kuulsa Liivamäe lahing mõtsavelji ja häötüsepataljoni vaihõl.
Lätteq
katõgooria:Eesti liinaq
Briti impeerium
250px|thumb|Maaq, miä kunagi Briti impeeriumi ala ommaq kuulunuvaq
Biti impeerium oll' riik 16. aastagasaast 20. aastagasaani, midä valitsõdi Ütiskuningriigi puult nink kohe kuuluvaq dominjooniq, kolooniaq, protektoraadiq, mandaadiq, ja tõsõq territooriumiq. Tuu tekkü, ku Inglüsmaa sai hindäle 16. aastagasaa lõpon ja 17. aastagasaa alostusõn kolooniaq ja kauplõmispostiq. Uma tippaigsõ suurusõ poolõst om tä kõgõ suurõmb impeerium, miä aoluun ülepää olnuq om. Inämb ku sada aastakka oll' tä maailma kõgõ suurõmb riik. Impeeriumi aig sai otsa 1997. a., ku Hong Kong annõti üle Hiina Rahvavabariigile.
Katõgooria:Aolugu
Munamägi
Munamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kongo Demokraatlik Vabariik
Kongo Demokraatlinõ Vabariik (lühkolt Kongo DV) om Kesk-Afriga riik. 1908–1960 kand' riik nimme Belgiä Kongo, 1971–1997 Sair (Zaire). Kongo DV piiririigiq ommaq Kongo Vabariik, Kesk-Afriga Vabariik, Lõunõ-Sudaan, Uganda, Rwanda, Burundi, Tansaania, Sambia ja Angola.
Kongo Demokraatlidsõ Vabariigi pääliin om Kinshasa.
Valitsõmisjaotus
Vahtsõ põhisäädüse perrä jagonõs Kongo DV alatõn 1. radokuu pääväst 2009 25 provintsis ja pääliina-alas:
Rahvastik
Kongo DV-s eläs üle 200 rahva ja hõimo. Noist suurõmbaq ommaq lubaq 18%, kongoq 16,1%, mongoq 13,5%, ruandaq 10,3%, asandõq 6,1%, bangiq ja ngalõq 5,8%.
94% elänikest ommaq ristiusko, päämädselt katoliiklasõq (55%).
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
Naha (Räpinä)
Naha om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Lesotho
Lesotho, ammõtlidsõlt Lesotho Kuningriik, om Lõunõ-Afriga riik. Lesotho pääliin om Maseru.
Must surm
250px|thumb|Pilt Toggenburgi piiblist (1411), miä kujotas musta surma
Must surm oll' üts kõgõ suurõmb kadsoepideemiä maailma aoluun. Õuruupan oll' timä tippaig 1348-1350.
Arvatas, et tuu katsk tapp' umbõs 75 miljonit inemist, muuhulgan 30-60% Õuruupa inemiisist.
Katõgooria:Aolugu
ペスト
Nulga
Nulga om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Mustimägi
Mustimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kataloonia
200px|thumb|Kon Kataloonia Hispaanian om. Kataloonia om autonuumnõ piirkund Põh'ahummogu-Hispaanian Vaihhõmere veeren. Piirkunna suurus om 32 114 kruutkilomiitret (veitse vähämb ku Eesti) ja sääl eläs umbõs 7,6 mill'onat inemist.
Baueri John
John Bauer (1882-1918) oll' Roodsi kunstnik.
Pilte
Bauer Bauer
Kataloonia
Kataloonia põlisrahvas ommaq katalaaniq.
Katõgooria:Õuruupa maaq Katõgooria:Hispaania
Tal’na vangimaja
Välislink
Katõgooria:Eesti vangimajaq
Vastareformats'uun
Vastareformats'uun vai katoliiklik reformats'uun oll' katoligu kerko akts'uun protõstantligu reformats'ooni vasta, minga püvveti takistaq kerkolahkõ tekkümist. Tuu kest' umbõs 1545-1648.
Kaeq viil
Katõgooria:Aolugu
Sangastõ keelepruuk
Sangastõ keelepruuk (ehk Sangastõ murrak) om Sangastõ kihlkunna esiqmuudu keelekujo, miä om täämbädsel pääval ohon. Sangastõ keelepruuk käü kokko Lõunõ-Tarto (Otõmpää; Sangastõ; Rõngu) keelepruugigaq.
Ubina Juhan
pisi|Ubina Juhan 2022 Ubina Juhan (Juhan-Henrik Uppin, sündünüq 28. märtekuu pääväl 1984) om Teppo lõõdsa ja tõisi rahvapille (karmoška, väikukandlõ, kromaatilidsõ kandlõ, rahvakannõl, mõhnaravvakandlõ, kitra, mandoliini, tinavile) mängjä. Toimõndas ütsindä ja üten ansambligaq (ansambliq Tuulelõõtsutajad ja Rüüt). Oll' Tal'na Televisiooni popi saatõ "Rahvalõõts" saatõjuht.
Sangastõ keelepruuk
Tarto kiil olõ-õi inämb lõunõeesti standardiseerit kiräkiil (midä tä oll' inne 20. aastagasata) ja keele kõnõlõjit om veidüq perrä jäänüq.
Ubina Juhan
Uppin mäng paigapäälitside pillimeistride pille pääl, tihtsäle Teppo Augusti ja Sarniti Kalju lõõtso pääl. Viil mõist tä mängiq terven maailman esiqerälist Tähnase Aksli mõhnaravvakannõld.
Uppin om Tal'na Lõõdsaklubi asotaja, lõõdsaoppaja, laulu- ja tandsupido man olõva Rahvamuusigapido iistvitäi. Ubina Juhan uur doktoriopmiisiga traditsioonilist mängoviit. Varrampa uur' tä ummi magistriopmiisiga Kikka Karli loomingut.
Piigastõ mõisa
Vana-Piigastõ ehk Piigastõ mõisa (sks. k. Alt-Pigast) om perismõisa Kanepi kihlkunnan, Võromaal. Edimäne tiidüs mõisa kotsilõ om 1510. aastagast. Mõisahuunõq jääseq Piigastõ küllä, Janokjärve viirde. Täämbä om mõisahuunõn Piigastõ pansionaat.
Sangastõ keelepruuk
Tarto keele umaperäq:
Muu tarto keelega ütidseq ommaq Sangastõ keelepruugi järgmädseq umaperäq:
Piigastõ mõisa
Inemiseq
Pikkä aigu oll' mõisa kuulsidõ Rennenkampffõ perrekunna käen. 1884 sai mõisa perämädses umanigus Pfeifferide perrekund. Mõisidõ reduktsiooni käügin läts' mõisa 1919. aastagal tagasi riigile.
Huunõq
Katõkõrdnõ kivihärbän om perit 18. aastagasaa lõpust, a om 20. aastagasaal kõvastõ ümbre eihtet. Päähoonõq om ilostõt liseenega. Kõrvalhuunist om 19. aastagasaast alalõ ait, tall, puukuur ja kõrts. Kõrvalhuunõq ommaq ümbre eihtedüq vai kehvän saison. Mõisahuunõ kõrval om illos mõisapark.
Välisligiq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna mõisaq
Sangastõ keelepruuk
Tarto keele umaperäq:
(nt suvve ~ `suvve, tsikule ~ tsikkule, jäänü ~ `jäänü) ''üü--> üi eu--> öü --> öi'' hää--> ää Kaeq jako: http://www.eki.ee/murded/kiiker/murded/T.html
Sangaste umaperäq:
saami - saame tahatti - tahate kirjuttati - kirjutate tiip - teeb sais - seisab kuuldse - kuulis
Mõnõq põhisõnaq (Sangastõ-eesti)
* mõnõq sõnaq võivaq ollaq samaq kaq tõisin lõunõeesti keelin.
Tegosõnaq
kirsma - karjuma
kõnelema - kõnelema
kaeme - kaema
mõistma - oskama
süvvä - süüa
saisma - seisma
ka - kae
tei - tegin
Ubina Juhan
Eräelo
Ubina Juhani esä om ärimiis Ubina Jüri. Juhani sõsar om tantsja ja koreograaf Ubina-Sarvõ Maria.
Sangastõ keelepruuk
Tegosõnaq
ütlet - (sa) ütled
Ubina Juhan
Lätteq
Katõgooria:Eesti muusiguq Katõgooria:Võromaa inemiseq
Sangastõ keelepruuk
Tegosõnaq
tiiap - (ta) teab
nii ei saa iks - nii ei saa ikka
pedi - pidi
Pihlõmägi
Pihlõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Sangastõ keelepruuk
Tegosõnaq
läits - läks
ollive - olid
võõti - võeti
tets - tehti
Perisnimisõnaq
eestlaisi - eestlasi
nättäl - nädal
miis - mees
kortin - korter
lavvakese - lauakese
kõtt - kõht
ubini - õunad
taivas - taevas
jõke - jõge
veli - vend, sõber
sõsar - õde
laits - laps
aig - aeg
Määrsõnaq
siin - siin
säält - sealt
sis - siis
jälede - koledasti
alvaste - halvasti
ommen - homme
Uhmahussõnaq
süä - sügav
aige - haige
suur - suur
ää - hea
säkkäsi - segamini
eissugune - isesugune
sääne - selline
lämmi - palav
pisu - natuke
Asõsõnaq
sinä - sina
kellekile - kellelegiT
Ede-tagasõnaq
pääle - peale
poole - poole
Helüoppus
Võro muudu pehmendüs. Sangastõ sõnõvara kuuldminõ(EKI)
Lätteq
Keem, H. 1970: Tartu murde tekstid. Eesti murded III. Tallinn. Kirjastus Valgus
katõgooria:Tarto kiil
Veeremaastuminõ
Veeremaastuminõ tähendäs Eestin saiso, kon piirkunna eloniguq saa-ai inämb küländ egäpääväelos tarviliidsi teenüssit tarvitaq ni tuuperäst nakas kahanõma rahva hulk, ettevõttõq ja kasus tüüpuudus.
Rebäsemägi
Rebäsemägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Ameeriga härgkunn
pisi|300px|Härgkunn
Ameeriga härgkunn, vai ka lihtsähe härgkunn (ladina keelen Lithobates catesbeianus) om liik kunlaisi suguseldsist.
Elopaigaq
Timä elopaigaq ommaq päämidselt Põh'a-Ameerikan, a täämbätsel aol või tä elläq ka Euruupan vai Lõunõ-Ameerikan. Mõnõn paigan peetäs tedä sissetükjäs liigis. Nä eläseq päämidselt suun, lumbin vai järven.
Umahusõq
Härgkunn om ütś suurõmbit kunlaisi, 9-15 cm pikk ja nii 500 grammi rassõ. Mõnikõrd või tä ka ollaq 20 cm pikkunõ ja kaaluq 800 grammi. Härgkunn või elläq 8-10 aastakka. Kõgõ pikemb eloigä om olnuq pääaigo 16 aastakka. Härgkunnaq ommaq territoriaalsõq ja esädseq võivaq ütstõsõ vasta agressiivsõq ollaq. Härgkunnaq jõudvaq hüpädäq 10 kõrda kavvõmbahe ku näide pikkus om.
Härgkunna kruuksminõ või ollaq väega kõva ja kõllaq tsipa ku härä mäürämine. Tuuperäst omgi härgkunnal sääne nimi. Oho kõrral tege tä kõvva rüükmist, miä kõlas tsipa ku kassi ŕaugminõ. Niimuudu and tä tõisilõ härgkunnõlõ hädäohost teedäq ja hiidütäs umma ründäjät.
Midä sööväq
Härgkunnaq sööväq kõiki vähämbit eläjit, kinkast joud üle käü. Näide kõtõst om löüt jüräjit, vähämbit sisalikka ja siugõ, tõisi kunnõ, vähki, vähämbit tsirkõ ja nahkhiiri.
Kuis pruugitas
Härgkunnõ ja näide poigõ sööväq nii suurõmbaq tsirguq ku ruumajaq. Mõnõn maanulgan sööväq inemiseq härgkunna jalgo. Ameeriga Ütisriigen pruugitas näid sakõst bioloogia tunnin lahkamisõs. Mõnikõrd pidäväq inemiseq näid ku kodoeläjit.
katõgooria:katõpaigaeläjäq
Põh'anaba
250px|thumb|Põh'anaba om must täpp s'oo joonissõ keskel. Põh'anaba vai põh'apoolus om punkt põh'apuulkeräl, kon Maa püürlemistelg lõikas Maa pinda. Tä om kõgõ põh'apoolitsõmb kotus Maa pääl, keset Põh'a-Iämerd, õkva lõunõnaba vastan.
250px|thumb|Maastik põh'anabal
Katõgooria:Maatiidüs
Ristisõda
200px|thumb|Ristisõdijaq piirdväq Antiookiat edimädse ristisõa aigu
Katõgooria:Aolugu
Orava-Rõsna
Orava-Rõsna om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Võhma
Võhma om liin Villändi maakunnan Põh’a-Sakala vallan. Võhma sai alõviõigusõq 1945. ja liinaõigusõq 1993. aastagul.
Võhma liina tekkümine om köüdet Villändi–Talliina raudtii asotamisõga 1901. aastagal, ku Võhma raudtiijaama ümbre nakas' tegünemä vahtsõnõ alõvik. Liina edengile avit' üten 1928. aastagal luud vällävidämisetapamaja. Lihatüüstüsest sai Võhman valitsõv tüüstüsharo kooniq piaaigo 20. aastagasaani, ku 1996. aastagal Võhma lihakombinaat läts' pankrotti, miä tõi liina suurõ tüüpuudusõ.
Lätteq
katõgooria:Eesti liinaq
Libeeriä
Libeeriä, ammõtlidsõlt Libeeriä Vabariik, om Õdagu-Afriga riik. Libeeriä pääliin om Monrovia.
Erdösi Paul
Erdösi Paul (ungari keelen: Erdős Pál [erdööš paal]; 1913 – 1996) oll' ungari matõmaatik.
Katõgooria:Ungari matõmaatiguq
Rebäsmägi
Rebäsmägi om mitmõ mäe nimi:
Palokülä
Palokülä om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Krimm
Krimm om hindävolinõ vabariik Ukrainan, miä om päämidselt Krimmi puulsaarõl Musta mere põh'aosan. Krimmi lõunaõdagunukan ollõv Sevastopol om vabariikligu alluvusõga liin ja tuu ei kuuluq ütte Krimmiga. 2014. aastagast om Krimm Vinnemaa Föderatsiooni puult õigusvastatsõlt okupeerit ja annõkteerit Ukraina ala.
Krimm om tunnõt suvituspiirkund. Krimmi tunnõtumbaq suvitusliinaq ommaq Jalta, Simferopol, Kerts, Alupka, Alusta, Bahtsisarai ja Sudak.
Aolugu
Krimm oll' asustõt joba paleoliitikumin. Varatsõmbaq asukaq olli mäkin elänüq tauriq, kink perrä om puulsaart nimetet ka Taurias. Madalambidõ stepiallo edimädseq asukaq olliq kimmõrlasõq jaq sküüdiq. Kreeka kolonistiq asutivaq parhilladsõ Kertsi kottalõ  säitsmendäl aastagasaal inne Kristust Pantikapaioni liina. 6-5 aastagasaal inne Kristust tull' kreeka koloonijit viil manu, nuuq hiitseväq piagi ütte Bosporusõ riigis. Edimädsest aastagasaast inne Kristust kooniq kolmanda aastagasaani kuulu Krimmi hummoguosa ni lõunaviir Roomalõ, tuuperäst tungsõvaq sinnäq goodiq ja hunniq. Kuvvõndal aastagasaal haardsõ ülembä võimu Bütsants, kink päämine tugiala oll' Hersonesos, a ka Kerts ja Sudak. 1239. aastagal tungsõvaq Stepi Krimmi mongoliq, ni maa panti kokko Kuldhordiga, kooniq 1443. aastagal tekkü umaette Krimmi khaaniriik. 1475 aastagal vallut' Krimmi puulsaarõ kolmõssaas aastagas Osmannõ riik. Aastagast 1475 oll' Krimmi khaaniriik vasallisõltuvusõn Osmannõ riigist. Ao joosul (1502) allut' Krimmi khaan ka Kuldhordi viimädseq jäänüseq, Suurhordi alaq tsentrumiga Sarain.
Aastagal 1853 – 1856 peetün Krimmi sõan, mink põhjusõs olliq tuu ao kristlaisi õigusõq Osmanidõ riigile kuulunul Pühäl maal, toet' Prantsusmaa katoliiklaisi, Vinnemaa keisririik õigõusklikkõ. Suurõmb osa sõa tapõluisist peetiq Mustal merel ja Krimmi puulsaarõl, a vähämbit tapõluisi oll' ka Õdagumerel (Briti laivastigu blokaad), Anatoolian, Kaukaasian, Valgõl merel ja Vaiksõl ilmamerel. 1853. aastagal alostivaq Vinnemaa ja Türgü sõta Vinnemaa ku õigõusklikõ iistkostja rolli peräst ni Vinnemaa purust' Sinopen Türgi laivastigu. Aastagal 1854 astsõvaq sõtta Prantsusmaa tõõnõ keisririik ja Suurbritannia ja Iirimaa Ütiskuningriik, püüden piätäq Vinnemaa keisririigi pääletungi. Vinne sõaliin Sevastoopol saiõ piirdmisele vasta inämb kuq aasta. Perän Sevastoopoli sadamist naksivaq rahukõnõlõmisõq ni rahu lepüti kokko urbõkuul, 1856. aastagal Pariisin.
18. rehekuu pääväl 1921. aastagal luudi Autonuumnõ Krimmi Sotsialistlik Vabariik Vinnemaa SFNV kuunsaisun (1929. aastaga Krimmi Autonuumnõ Sotsialistlik Vabariik Vinne NFSV kuunsaisun). Krimmitatarlasõq saivaq  autonuumia ni krimmitatari kiil sai Krimmin vinne keele kõrval ammõtligu staatusõ.
katõgooria:Õuruupa maaq katõgooria:Ukraina
Laxi Peter
Laxi Peter (Peter Lax, 1926 – ) om ungari matõmaatik.
Katõgooria:Ungari matõmaatiguq
Loiri Vesa-Matti
pisi|Vesa-Matti Loiri, 2009 Loiri Vesa-Matti (Vesa-Matti Loiri, sündünüq 4. vahtsõaastakuu pääväl 1945 Helsingin, koolnuq 10. põimukuu pääväl 2022 Helsingin) oll' soomõ näütelejä, laulja ja nall'atekij.
Tä om üles astnuq 61 filmin ja mitmin telesar'on ja -saatin. Timä kõgõ popimb filmiroll om Turhapuro Uuno, kedä tä om mängnüq 20 filmin. Tõisi tunnõtuisi rollõ siän olliq Nasse-setä, Jean-Pierre Kusela ja Tyyne.
2010. aastagal saiõ Loiri PÖFFi elotüüpreemiä.
Katõgooria:Soomõ inemiseq
Palopää
Palopää om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Rebästemägi
Rebästemägi om mitmõ mäe nimi:
Lõunõnaba
250px|thumb|Lõunõnaba om punkt s'oo joonissõ keskel. Lõunõnaba vai lõunõpoolus om punkt lõunõpuulkeräl, kon Maa püürlemistelg lõikas Maa pinda. Tä om kõgõ lõunõpoolitsõmb kotus Maa pääl, keset Antarktiga maisõmaad, õkva põh'anaba vastan.
250px|thumb|Lõunõnaba
Hollandi mäss
Katõgooria:Aolugu
Inemiseõigusõ kuulutus
200px|thumb|Roosevelti Eleanor Inemiseõigusõ kuulutusõ hispaaniakeelidse tekstiga
Inemiseõigusõ kuulutus om dokoment, minka võtt' 10. joulukuu pääväl 1948 Pariisin vasta Ütitside Riike Pääassamblee. Tä om ümbre pant inämb ku 300 kiilde, tuuga om tä üts inämbtõlgut dokoment maailman. Kuulutusõ vastavõtmisõs and' toukõ õkvalt läbi saanuq Tõnõ ilmasõda ja tuu om edimäne üleilmalinõ kokkolepeq, määntseq ommaq nuuq õigusõq, miä kuulussõq kõigilõ ilma inemiisile.
Kaeq viil
Katõgooria:Õigustiidüs Katõgooria:Inemiseõigusõq
Esä
Esä om miissuust latsõvanõmb. Seo tähendäs miis, kiä üten imägaq om osalinõ latsõ sündümise man. Imä ja esä üten üteldäs latsõvanõmbaq.
Rebästmägi
Rebästmägi om mitmõ mäe nimi:
Esä
Esä üts kohus om üten imägaq latsõ üleskasvataminõ kooniq latsõ täüskasunus saamisõni.
Liiva
Liiva om mitmõ külä nimi.
Esä
Kaeq viil
katõgooria:pereq
Pall
200px|thumb|[[Jalgpalli pall]]
Pall om (hariligult) keräkujolinõ asi, minga mängitäs: visatas-püvvetäs vai lüvväs (käe, jala, rekedi vai muuga).
Katõgooria:Mängoas'aq
Liibüä
Liibüä, ammõtlidsõlt Suur Liibüä Araabia Sotsialistlik Rahvadžamahirija, om Põh'a-Afriga riik. Liibüä pääliin om Tripoli.
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
Inglüse kodosõda
Inglüse kodosõda (1641–1651) oll' rida sõaliidsi konfliktõ ja poliitiliidsi mahhinats'uunõ parlamendipuuldajidõ ja kuningameelitside vaihõl.
Katõgooria:Aolugu
Vanemuine (tiatri)
Vanemuine om tiatri Tarton. Vanemuisõ mängoplaanin om nii näütemängõ, muusiga etteastit, ku ka balletti. Tiatri juht om Alliksaare Kristiina. Vanemuisõl om kolm hoonõt.
Kaika suvõülikuul 2022 Rõugõn
2022. aastaga Kaika suvõülikooli matkapäiv peeti Rõugõ kihlkunna süämen Rõugõn 30. hainakuu pääväl ja oll' järekõrran 34. Kaika suvõülikuul.
Suvõülikooli rektri oll' kiränik ja kultuuritegeläne Kauksi Ülle. Suvõülikooli tegemiseq olliq päämädselt Rõugõ kunstikuurin.
2022. aastaga Kaika suvõülikoolist võtt' ossa kokko umbõs 50 inemist.
Kava
10.00 Matkapäävä pidolinõ alostus Rõugõ kunstikuurin. 2021. aastaga matkapäävä rektri Koorti Erkki and' ammõdi ja ammõdiraha üle vahtsõlõ rektrile Kauksi Üllele.
10.10 Allasõ Tiia loeng Võro kiränige maastigu kujotamisõst.
Päält loengut tekkü arotus Rõugõ kerigu kellist ja tuust, kas Jaigi Juhan om ka bussisõidost midä kirotanuq.
10.45 Tootseni Toivo loeng vanõmbast ja vahtsõmbast Rõugõ aoluust.
11.30 Kauksi Ülle loeng Eesti vaimust Rõugõn ja tuust, kuimuudu tä Rõugõt umin näütemängen ja raamatin om kujotanuq.
12.00 Matk Rõugõ pääl. Matka vidi Kauksi Ülle, võeti ärq mõlõmbaq Rõugõ mäeq.
16.00 Kontsõrt Rõugõ kunstikuurin. Üles astu Baaba ja Ka (Riitsaarõ Evari ja Kauksi Ülle ansambli). Kõnõldi ka Pulga Jaani CD-d "Litsmõtsa tango"
Lätteq
Katõgooria:Kaika suvõülikooliq
Suur kerkolaheq
200px|thumb|Tõõnõ oikumeeniline nõvvokogo Konstantinoopolin
Suur kerkolaheq vai Suur skisma oll' krõstligu kerko lahenõminõ õigõuso ja katoligu kerkos aastagal 1054, ku Rooma paavst ja Konstantinoopoli oikumeeniline patriarh ütsütte vastatsikku kerkovandõ ala panniq.
Katõgooria:Aolugu Katõgooria:Ristiusk
Palo-Pääsnä
Palo-Pääsnä om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Juba
Juba om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
1993. aastagal tetti Juppa Kaitsõväe har'otusala, miä kand nimme Tsiatsungõlmaa.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Tolkieni John Ronald Reuel
Tolkieni John Ronald Reuel (inglüse keelen John Ronald Reuel Tolkien, J. R. R. Tolkien, 3. vahtsõaastagakuu päiv 1892 – 2. süküskuu päiv 1973) oll' inglüse kiränik, kiä om päämiselt tunnõt ku raamatidõ "Kääbik" ja "Sõrmusside esänd" autor.
Kae kaq
Katõgooria:Inglüsmaa kiräniguq
Halmosi Paul
Halmosi Paul (Paul Halmos, 1916 – 2006) oll' matõmaatik, kiä sündü Ungarin, a suurõmba jao elost oll' USAn.
Katõgooria:Ungari matõmaatiguq Katõgooria:Ameeriga Ütisriike matõmaatiguq
UNICEF
UNICEF (inglüse keelen The United Nations Children's Fund) om fond, minka lõi Ütitside Riike Pääassamblee 11. joulukuu pääväl 1946, et andaq Tõsõn ilmasõan kannahtaq saanuisi maiõ latsilõ hätätarvilist söögi- ja meditsiiniapi. Täämbädsel pääväl and UNICEF pikäaolist humanitaarapi arõngumaiõ latsilõ ja näide immile.
Kolga-Jaani
Kolga-Jaani om alõvik Villändi maakunnan Villändi vallan. Alõvik tekkü Villändi-Põltsamaa maantii ja muiõ paigapäälitsidõ teiei risti 19. aastagasaa lõpun. Elokotus kasvi sääl tiiristin joba varõmb olnu Jaani kerigu lähkühe. Kerik esiq ehitedi edimäst kõrda arvadaq 14. aastagasaa algusõn.
UNICEF
Katõgooria:Riikevaihõlidsõq organisats'ooniq
Kolga-Jaani
Lätteq
Katõgooria:Eesti alõviguq
Parma
Parma oll' külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Kähr
Kähr (Meles meles) om lasidsaliisi sugukunda kuuluv murdja mõtselläi.
Kährile miildüs elläq kuivan var'olidsõn mõtsan, kohe tä kaib umaq oosõq. Timä kaibõtuist oosist või löüdäq elämäst ka tõisi eläjit, näütüses kährikit ja rebäsit.
Välislingiq
katõgooria:mõtsaeläjäq Katõgooria:Imetäjäq
Kosõ (Võro vald)
Kosõ (rahvakeelen innembi ka Kosõpäälne) om alõvik Rõugõ kihlkunnan Võro vallan. Kosõ jääs Võrost lõunahummokuhe.
Alõvigun ommaq Pappjärv ja Valgjärv.
Tardo vangimaja
pisi|Tardo vangimaja Asukotus	 Tarto Asutadu	                2000 Vangimaja tüüp’	        kinnine kammõrvangimaja Vangiq 	                vahistadu täüskasunu meheq ja naasõq, süüdimõistetü täüskasunu meheq Vangimaja kotusside arv	 938
Tarto vangimaja võtt' edimädseq vangiq vasta 16. rehekuu pääväl 2002. aastagal. Seoga tähistedi Eesti vanglateenistüse üleminekit ütisvangimajjolt kammõrvangimajjolõ. Niisamatõ luudi Tardo vangimaja rajamisega piirkundlik vanglateenistüs.
Tarto vangimaja asus ligi 94 000 kruutmiitre suurudsõl alal Imäjõe lammil. Vangimaja üldpind om 23 000 kruutu, tan ommaq haldushuunõq, vastavõtmisõ ruumiq, puhkõ- ja spordiruumiq, opiklassiq, tuutmispinnaq metali, puu- ja tekstiilitüüss, usutalitusõ kõrraldamisõ ja abiruumiq. Vangimajan om 479 kammõrt, üts kambri om u 10 kruudu suurunõ.
Vangimajal hoitvaq silmä pääl pildikaamõraq, tüütäjil kallalõtungi-häiresüstem ja erilidseq perräkaemisesüstemiq umbõs kilomiitrepikkudsõ välispiirde kaitsmisõs.
2004. aastal teiväq justiitsministeeriumi vangimajjo osakund ja politseiasutuseq ütenkuun saatmisosakunna, miä om erälde osakund Tarto vangimaja seen. Saatmisosakund kõrraldas vange vidämist relvastadu valvõ all vangimajjo ja arestimajjo vaihõl egäl puul Eestin.
2005. aastagast pääle and Tarto vangimaja meditsiiniosakund kohapääl ka psühhiaatrilist api (sääl asus vangimajjo psühhiaatriaosakund). 2007. aastagal luudi Tarto vangimajan hoimastivaba keskus.
Vange oppamist kõrraldas Tarto täüskasunuisi gümnaasium ja Tarto kutsõkoolituskeskus.
Tardo vangimajan saa majandustöid tetäq ka u 80 vangi, vangimajast välänpuul tüütäs ligi 20 vangi.
Välislink
Katõgooria:Eesti vangimajaq
Leksikoloogia
Leksikoloogia vai sõnavaraoppus om keeletiidüse haro, miä uur sõnavarra. Ülene sõnavaraoppus uur esiqsugumaidsi kiili ületsit säädüisi, püüd löüdäq sõnavara universaalõ ja sääd sõnavara uurmisõ päämidseq alossäädüseq.
Aoluulinõ leksikoloogia vai periolõmisoppus uur sõnavara aoluku ja sõnno peritollo. Kognitiivnõ sõnavaraoppus seletäs sõnno köütmist ja hoitmist ajon.
Aoluulinõ sõnavaraoppus kaes keele sõnavara kujonõmist pikembä ao joosul. Eesti keele sõnavarra om põh'aligumbalt uurit aoluulisõ küle päält. Tähtsä om olnuq võrdõlõja-aoluulidsõ uurmismoodu mõjo. Tuu moodu tõi Eestihe Veske Mihkel.
Samaaolinõ sõnavaraoppus tegeles uurmisõ aigo keelen olõman olõvidõ sõnno lahksamisõga ja om tuuperäst piiret lühkümbä aojaoga. Uuritas sõnavara kuunsaisu, vahtsit lainsõnno ja sõnno tähendüisi.
Leksikoloogia alltiidüsharoq
Sõnno kokkosäädmine tegeles sõnatulõtamisõ ja sõnno kokkopandmisõga.
Leksikaalnõ tähendüsoppus tegeles leksiime tähendüisi uurmisõga. Seo jagonõs ummakõrda lausõ tähendüsoppusõs ja teksti tähendüsoppusõs.
Ütelüsoppus ehk fraseoloogia tegeles keele piltlikkõ püsükogohuisiga.
Ristimägi
Ristimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Savikukont
Savikukont om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Leksikoloogia
Leksikoloogia alltiidüsharoq
katõgooria:keeletiidüs
Viro vangimaja
pisi|Viro vangimaja Asukotus	 Jõhvi, Ida-Viromaa Asutadu	                2006 Vangimaja tüüp’	        kinnine kammõrvangimaja üten avavangimaja osakunnaga Vangiq	                täüskasunu vahistadu meheq, täüskasunu ja alaiälidse süüdimõistetu meheq, täüskasunu vahistadu naasõq Vanglakotusside arv	 1075 (sh 75 avavangimaja kotust)
Viro vangimaja sai valmis 2008. aastal. Edimädseq vangiq tuudi Viro vangimajja 2008. aasta mahlakuu alul. Vangimaja kõgõ ümbritsevä alaga võtt hindä ala 16 ha ja taad valvas päämidselt elektroonilinõ valvõq, miä asus vanglapiirete pääl.
Viro vangimaja om edimäne vangimaja, kon turvalisusõ suurõndamisõs ühendäseq kõiki huunit umavaihõl kinnidseq ühendüstiiq. Viro vangimajan ommaq kuun vangimaja ja arestimaja. Vangele om kuni 2-kotusõlidsin kammõrdõn kokko 1000 kotust, pääle tuu 75 kotust avavanglan ja 150 kotust arestimajan. Vangimajan ommaq ka elotarõq 300 vahistadu jaos. Vangimaja man ommaq viil kuul, spordisaal, sotsiaaltüü ruumiq, kapõl ja tüükoaq.
Edimäst kõrda kogo vanglasüstemi aoluun tetti Viro vangimajja kimmästädü perräkaemisõga osakund. Vangimajan om ka 250-kotussõlinõ osakund noorilõ, sinnä paigutõdas kõik alaiälidseq süüdümõistõtuq ja vahistaduq ni kõik noorõq süüdümõistõtuq.
Vange oppasõq Jõhvi gümnaasium ja Ida-Viromaa kutsõhariduskeskus, tüüd and AS Eesti Vanglatööstus.
Välislink
Katõgooria:Eesti vangimajaq
Karba
Karba om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Vabahus
Vabahus om võimalus tetäq asjo uma tahtmisõ perrä. Näütüses vaba inemine saa vasta võttaq otsussit ja tetäq valikit nii kuis esiq taht, vaba riik piä-iq tõsõ riigi valitsusõ sõnna kullõma.
Katõgooria:Filosoofia
Lõunõ-Afriga Vabariik
Lõunõ-Afriga Vabariik om Afriga riik. Lõunõ-Afriga Vabariigi pääliin om Pretoria.
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
Valgustusaig
Valgustusaig (prantsusõ keelen siècle des lumières, s'aksa keelen Zeitalter der Aufklärung, inglüse keelen Age of Enlightenment, vinne keelen Просвещение) oll' aig 18. aastagasaa Õuruupan, ku usk kerkohe ja saisuisihe kahasi ja inämb naati väärtüstämä ratsionaalsõt mõtlõmist, demokraatiat, inemiseõiguisi ja tiidüst.
Valgustusao nimi om perit Voltaire'ilt ja Herderi Johann Gottfriedilt nink sai esiqeränis tunnõtus Kanti Immanueli artikliga "Miä om valgustus?"
Katõgooria:Aolugu
Priitholmi
Priitholmi vai Rahumäe om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Soemägi
Soemägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Pindi (Räpinä)
Pindi om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Kivipuravik
Kivipuravik (Boletus) om puravigutaoliidsi seldsi puraviguliidsi sugukunnast peri siini pereq.
Vällänägemine
Kübärä läbimõõt või ollaq kooniq 30 cm. Alakülel om svammi muudu torokõisi kiht, mil või ollaq valgõ, kõllanõ vai esikiq verrev värv. Seeneliha lätt lõikõpinnal rohikas vai sinikas.
Kasumiskotusõq
Mitund liiki kivipuraviguq moodustasõq mükoriisa (siini ja kasvõ ütiselo) lajaleheliidsi puiõgaq (esiqeränis tammõga) ja tahtvaq lubjast maad. Tuuperäst ommaq nä inämb levinüq Põh'a-ja Õdagu-Eestih ni saari pääl. Neli liiki ommaq tõsõ katõgooria riikligu kaitsõ all, nuuq ommaq Fechtneri, mõro, kõllanõ ja verrevjalg-kivipuravik. Eesti verevähe raamatuhe ommaq kantuq viil ka mõhk-, saadana- ja kuld-kivipuravik. Verevähe raamatuhe kantuisi liike viläkihhi korjaminõ om halv, a kaitsõalotsidõ lihtõ korjaminõ olõ-õi ülepää lubat.
Eestih kasus kokko 18 liiki kivipuravikkõ. Maailmah lövvüs kivipuravikkõ sadakund liiki.
Süümine
Pall'oq kivipuraviguq ommaq süüdäväq ja hää maiguga. Tuu poolõst om kõgõ tundsamb harilik kivipuravik, a ka näütüses Boletus badius ja Boletus aereus. A lövvüs ka sääntsit liike, miä ommaq viha maiguga ja ei kõlbaq süvväq, näutüses mõhk-kivipuravik. Ütsiguq puraviguliigiq ommaq kogoniq kihvtidseq. Saadana-kivipuravikku om kavva peet kihvtitses, a kiäki olõ-õi viil tuu süümise kätte ärq koolnuq. Siskiq om parõmb tedä mitte süvväq. Mõni kokaraamat soovitas mitte süvväq sääntsit kivipuravikkõ, miä ommaq kübärä alt verevide väikeisi mulkõga, a ummõhtõgiq lövvüs sääntsidegiq siäh liike, näütüses tammõ- ja verrevjalg-kivipuravik, miä peräst kupatamist süvväq kõlbasõq.
katõgooria:seeneq
Kurgupeethelü
thumb|300px|right|Kurgupeethelü om mitmusõ tunnus (üts: kala - mitu: kalaq). Võro mitmusõ tunnus q vastas eesti tunnussõlõ d ja om tuuga graafilidsõlt küländ ütte muudu - õnnõ ütel om hand ülespoolõ ja tõõsõl allapoolõ: kalaq - kalad.
Kurgupeethelü vai kakkõhelü om täüspeethelü (klusiil) miä tetäs, sammamuudu ku tõõsõq täüspeetelüq (k, p, t), õhu tävveligu kinniqpidämisega, õnnõgi õhu kinniqpidämises pruugitas kurgupeethelül mitte kiilt vai huuli, a kurku.
Pedäjä Karla
Pedäjä Karla (Karl Aleksander Pettai, sündünüq 1. märtekuu pääväl 1929 Hurda külän, Savimäe talon, koolnuq 21. märtekuu pääväl 2008 Viimsin) oll' oppaja ja kodoluulanõ.
Kurgupeethelü
Kurgupeethelü võro keelen
Kurgupeethelü om võro keele tähtsä tunnus ja tedä lövvüs tan väega pall'o. Võro keelen om kurgupeethelü pia alasi õnnõ sõna lõpun. Kurgupeethellü kirotõdas võro keelen tähega q vai mõnikõrd ka ülemädse komaga (välläjätmismärgiga) '. Küländ sagõhõhe, nt aolehen Uma Leht, olõ-õi kurgupeethellü kirän sukugi märgit.
Pedäjä Karla
Pereq
Esä Eduard (1898–1975), imä Elfriide (Schmeimann) (1909–1967).
Kurgupeethelü
Kurgupeethelü võro keelen
Kakkõhelü om võro keelen nimisõna mitmusõ, nt maaq, piniq (vrd ütsüs maa, pini), tegosõna käskjä kõnnõviie, nt tiiq, võtaq ja pall'odõ muiõ keeleoppusliidsi katõgoorijidõ tunnus (kaeq kakkõhelü ettetulõmisõ nimekirjä).
Pedäjä Karla
Pereq
Karl oll' edimäne lats, täl oll' üts sõsar ja veli.
Haridus
Sännä algkuul 1938–1942
Kurgupeethelü
Muin keelin
Sammamuudu ku võro keelen, tulõ kakkõhelü ette ka seto keelen, kon või tedä ollaq välläütlemisen esiki inämb ku võro keelen.
Pedäjä Karla
Haridus
Rõugõ mittetävvelik keskkuul (1942–45)
Kurgupeethelü
Muin keelin
Päält võro ja seto keele om kurgupeethellü ka pall'odõn tõisin maailma keelin, nt araabia, malta ja mitmin indiaani keelin, a ka soomõ keele välläütlemisen (nt anna olla [annaq olla]) ja inglüse, esiqeränis briti inglüse kõnnõkeelen (nt a little bit [ə liql biq]). S'aksa keele välläütlemisen või kakkõhellü kuuldaq sõna alostusõn vabahelü iin, nt eins [qains].
Or'apidämine
200px|thumb|Or'aturg, [[Gérôme'i Jean-Léoni maal, u. 1884]]
Kurgupeethelü
Muin keelin
q-tähega kirotõdas kakkõhellü päält võro ja seto keele ka malta keelen.
Pedäjä Karla
Haridus
Võro keskkuul (1945–1949)
Ingviir
Ingviir (vai ka ingerviir) om Lõunõ-Aasiast peri maitsõkasv, miä kuulus ingveerliidsi sugukunda ja midä parhilla kasutõdas näütüses Hiinan ja Indian. Eräldedäs kooritut ja kuurmalda ingviiri. Ingviiri pruugitas süüke ja juukõ maitsõstamisõs vai tetäs taast ravitiid. Kipõ meki andvaq kasvolõ risoomin löüdüväq terävä mekiga eederliguq õliq.
Pedäjä Karla
Haridus
Tarto Riiklik Ülikuul (1949–51)
Ingviir
Tasos tiidäq, et ingveeri kuivamisõga lätt kaoma suurõmb jago taa seen olõvist vitamiinõst.
Kurgupeethelü
Muin keelin
Rahvusvaihõliidsin keeletiidüse üleskirotuisin (IPA, soomõ-ugri kiili transkriptsiuun jm) märgitäs kakkõhellü hariligult esiqerälidse märgiga, miä tulõtas miilde ilma punktilda küsümismärki (ʔ).
Or'apidämine
Or'apidämine om tuu, ku inemine pidä tõisi inemiisi hindä umandis. Orjõ hoiõtas kinniq, ostõtas, müvväs vai kingitäs vasta näide tahtmist, näid sunnitas hindä hääs tüüle tuu iist tasso andmaldaq.
Kurgupeethelü
Välislingiq
Katõgooria:Keeletiidüs Katõgooria:Võro kiil
Or'apidämine
Katõgooria:Aolugu
Pedäjä Karla
Haridus
Eesti Põllumajandusõ Akadeemiä (1951–54) Lõpõt' mõtsatüüstüse osakunna, insener-tehnoloog.
Tüü
1954–57 Pärno Mõtsatüüstuskeskusõ Laiksaarõ mõtsapunkti tehniline juhataja
1957–59 Vaekülä põllumajandusõ Mehhanisiirmise tehnikumi oppaja
1959–99 Tihemõtsa tehnikumi oppaja
2000 pensionär, elli Viimsi vallan.
Avvutasoq
Eesti NSV teeneline oppaja (1971)
Lätteq
https://www.geni.com/people/Karl-Pettai/5594487091760074055
https://www.myheritage.ee/names/karl_pettai
Fragmentaarium kelladest ja kellamängust / Karl Pettai
Tihemetsa : K. Pettai, 1996
23 l. ; 30 cm
Hurda küla ajalugu : [Võru maakond] / Karl Pettai
Tihemetsa ; Hurda [Võrumaa] : [K. Pettai], 1995-1996
100, [1] l. : ill., kaart. ; 30 cm
Saarde kihelkond, Kilingi-Nõmme, Saarde vald / Karl Pettai
Tihemetsa : K. Pettai, 1998
102 l. ; 30 cm
Sänna Kool 1735-1970 : fragmentaarium / Karl Pettai ; [eessõna: Ene Mõttus]
Tihemetsa ; Sänna : [Sänna Kool], 1995 (Võru : Täht)
[31] lk. : ill., portr. ; 21 cm.
5
Tihemetsa tehnikum - 70 : 1925-1995 : [lühiülevaade tegevusest] / [Karl Pettai ; eessõna: Värdi Ernits]
[Tihemetsa] : [Tihemetsa Põllumajandustehnikum], 1995 (Pärnu : Trükk)
47, [1] lk. : ill., portr. ; 20 cm
http://arhmus.tlu.ee/cgi-bin/epam?oid=58722
http://arhmus.tlu.ee/cgi-bin/epam?oid=58723
http://arhmus.tlu.ee/cgi-bin/epam?oid=58724 Katõgooria:Võromaa inemiseq
Juraski
Juraski om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Külä lõunõpiir juusk Piusa jõkõ piten, põh'apiir Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantiid piten.
Külän ommaq Juraski lumbiq, naist kõgõ suurõmb om Kolmõpinijärv.
Tõsõl puul maantiid Küläoro külän om Juraski karjäär.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Trepimägi
Trepimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kahkva (Võro)
Seo artikli kõnõlõs Võro valla Kahkva küläst. Kahkva-nimeline külä om ka Setomaa vallan.
Kahkva on külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Küläst lätt läbi Niitsiku–Võmmorski tii.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Rieszi Frigyes
Rieszi Frigyes (ungari keelen: Riesz Frigyes [riiss fridješ]) oll' ungari matõmaatik, kiä elli aastil 1880-1956. Tedä peetäs ütes funkts'onaalanalüüsi klassikus.
Katõgooria:Ungari matõmaatiguq
Punni
Punni om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Puusta
Puusta vai Puusta kar'amõisa om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Parksepä
Parksepä om alõvik Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Parksepän eläs pia 700 inemist. Sääl om lastõaid, päält 500 opilasõga keskkuul, kats puuti ja Parksepä raamadukogo.
Välälingiq
Katõgooria:Eesti alõviguq Katõgooria:Võro valla alõviguq
Taks
pisi|Taks Taks om väikene pini jahi jaos. Taks om s'aksa pinitõug.
Tääl om pikk kihä ja lühükeseq jalaq. Taksipinil om pikk nõna, kõrvaq ja hand. Pini om hää kaitsja. Tää om kah lustilinõ sõbõr inemise jaos.
katõgooria:pinitõvvoq
Suur Prantsusõ riigipööreq
250px|thumb|Bastille' pääle minek, [[14. hainakuu päiv 1789]]
Suur Prantsusõ riigipööreq vai Prantsusõ kodanlinõ riigipööreq toimu 1789–1799 Prantsusmaal. Tuu käügin kukutõdiq Prantsusmaal kuningavõim ja kaotõdiq ärq feodaalkõrd.
Katõgooria:Prantsusmaa aolugu
Äänisjärv
Äänisjärv (vinne keelen Онежское озеро, Onežskoje ozero vai Оне́го, Onego; kar'ala keelen Oniegu vai Oniegu-järve; vepsä keelen Änine vai Änižjärv) om Õuruupa suurusõlt tõnõ järv. Järv om päämidselt Kar'ala Vabariigin.
Kalaq
Järven om üle 30 liigi kallo. Kõgõ inämb om püvvet rääbüst, tinti, ihest, lõhhe ja eherüst.
Trad.Attack!
'''Trad. Attack!''' om Eesti folkansambli. Bänd om kuun aastagast 2013 pääle.
Nä mängväq folklaulõ ni tegeväq naid seoilmaaolidsembas. Suurõmb jago naist om lövvet' arkiiv'ist.
Aolugu
Trad. Attack!’i tsiht' om üles astuq egän riigin. Nä ommavaq jo mängnüq kolmõnkümnen säitsmen riigin.
AH! (2015)
"Ah!" om Trad. Attack!'i edimäne album' ja võit' õkva hulga avvohindo: Parim helüplaat', Parim laul "Jaan'kene", Parim Muusigakamp, Parim laulja Vabarna Jalmar.
Make Your Move (2020)
"Make Your Move" (võro keelen "Tiiq uma käük'" vai "Suq kõrd") om Trad.Attack!'i kolmas album, miä tull' vällä 2020. aastaga mahlakuun.
Albummi kitediq väega ka inglüsekeelidsen meedian. Inglüse uudissidõkannal' Spiral Earth and' hindõs viie ja kirot', et albummi ol'l' põnnõv kullõldaq ja taa ol'l' kuq herre raketitulõsabagaq täht' taivan
Singli "Armasta mind" (võro keeli "Armastaq minno") om nõiasõnno või loidsu pääle tettüq laul, miä hoit armastust ligembän. . Põhja laul kaq Epligu Vaiko.
Mymiatures - Songs That Never Grew Up (2020)
"Mymiatures - Songs That Never Grew Up" (võro keelen "Lauluq, miä es kasuq suurõs") om Trad.Attack!'i nelläs album, miä tull' vällä 2020. aastaga joulukuun.
Albumi pääl ommaq lauluq ja hetkeq, miä sündü kolmanda plaadi "Make Your Move" tegemisel.
We Miss Playing For You (2021)
"We Miss Playing For You" (võro keelen "Miiq igädse teile mängmist") om Trad.Attack!'i viies album, kohe ommaq saanuq live-etteastõq, õkva kontsõrtidel laulõt lauluq.
Liikmõq
Vabarna Sandra (toropill, parmupill, vilepill, laul)
Vabarna Jalmar (kitra, laul)
Tubli Tõnu (tromboon, lüükpill, laul)
Välälingiq
Trad.Attack!'i kodoleht
Lätteq
katõgooria:Eesti ansambliq
Madagaskar
Madagaskar, ammõtlidsõlt Madagaskari Vabariik, om Hummogu-Afriga riik. Madagaskari pääliin om Antananarivo.
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
Kaku (Võro)
Seo artikli kõnõlõs Kaku küläst Võro vallan. Ka Rõugõ vallan om Kaku külä.
Võrgokaeja
Võrgokaeja (vai lehitsejä) om puutriprogramm, mink abil om võimalik otsiq, kaiaq ja pruukiq võrgon, paikvõrgon vai tarvitaja puutrihe pästetüisi võrgolehti pääl olõvat teedüst.
Kaku (Võro)
Kaku om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Võrgokaeja
Võrgokaeja pruukmist Internetin üteldäs müllämises vai roitmisõs.
Võro kiilde ommaq aastil 2000-2010 ümbre pantuq tasolda võrgokaemisõ programmiq Opera ja Avant Browser. Naidõ ei ka muiõ võrgokaejidõ vahtsõmbit versiuunõ olõ-õi siski võro kiilde pant.
Kaku (Võro)
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
The Doors
thumb|right|250px
The Doors oll' Ameeriga Ütisriike rokkansambli, miä luudi 1965. aastagal Los Angelesin.
Albomiq
Katõgooria:Rokkansambliq
Võrgokaeja
Kaeq viil
katõgooria:puutrivärk katõgooria:internet katõgooria:informaatiga
Kriguli
Kriguli om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
S'aksa-Rooma riik
200px|thumb|S'aksa-Rooma riik 1600. a.
Kriguli
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
S'aksa-Rooma riik
S'aksa-Rooma riik vai S'aksa Rahva Pühä Rooma keisririik (s'aksa keelen Heiliges Römisches Reich Deutscher Nation, ladina keelen Sacrum Romanum Imperium Nationis Germanicae), edimält lihtsähe Pühä Rooma riik, oll' riik Kesk-Õuruupan keskaol ja vahtsõ ao alostusõn.
Katõgooria:Aolugu
Jalgpall
250px|thumb|Ründäjä (mängjä numbrõga 10) taht palli värehtihe lüvväq.
Viiol
Kuulsaq viiolimängjäq ommaq näütüses Paganini Niccolo, de Sarasate Pablo, Stirlingi Lindsey, Mae Vanessa.
Nimegaq viiolimeistriq ommaq Stradivari Antonio, Amati Nicola ja Guarneri Giuseppe. Vanal aol teiq viiolit meistriq. Seo ilma aigo tetäs viiolit nii vabrikuh ku meistride käegaq.
Jalgpall
Jalgpall om pallimäng, kon kats võistkunda püüdväq lüvväq palli tõsõ värehtihe. Tuud mängitäs neläkandilidsõ moroplatsi pääl, kõrraga om kummastki võistkunnast platsi pääl kooni 11 mängjät. Platsi pääl või palli käega puttuq õnnõ värehtivaht, tõsõq piät tuud lüümä jala, pää vai mõnõ muu kotussõga.
Viiol
Rahvaperäne viiolimäng
Viiol joudsõ Eestihe jo 17. aastagasaal, a muutu populaarsõs pidopillis 18. aastagasaal. Pilli mängiti päämidselt tandsus. Viioligaq saa mängiq ka keerolidsõmbit viise ni taktõ, midä oll' vaia vahtsidõ tandsõ jaos niguq ommavaq labajalavalsiq, kadrilliq, ildampa ka polkaq, reilendriq. Tuuperäst läts'ki nii, et 19. aastagasaa tõõsõs poolõs oll' näütüses toropill jo küländ kõrvalõ jäänüq. Kihnun sai viiol kogoni “kodopillis”, egän talon ollivaq viiol ja viiolimängjäq.
Jalgpall
Kaeq viil
Katõgooria:Jalgpall Katõgooria:Pallimängoq Katõgooria:Spordialaq
Viiol
Rahvaperäne viiolimäng
Vanastõ meisterd' egä pillimiis umaq pilliq esiq, Võromaal peeti tuud õkva esiqhindäst mõistaq as'as ni egäl pillimehel ollivaq umaq nipiq, kuismuudu pill kõgõ parõmbahe helisemä saiaq. Üts miis pand' pilli sisse kogoni sivvuhanna. Pillimiis oll' külän avvo seen, selle et timäst olõsi kõiki külä pitõ häädüs.
katõgooria:pilliq
Pääsläne
pisi|Pääsläne
Pääsläne om väikene rändäjä tsirk.
Pääsläsel om pikk hand nigu kahvli. Sügüse pääsläne lindas Euruupast Afrikahe. Keväjä tää lindas tagasi.
Pääsläisi om mitund liiki. Üts Eestin hariligumbit pääsläseliikõ - laudapääsläne ehk harkhand (eesti keelen suitsupääsuke), om Eesti rahvustsirk.
Pääsläst peetäs keväjä vahtsõ elo tunnismärgis.
Raadama
Raadama om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Põtr
pisi|Põtr Põtr vai põdõr om mõtselläi. Põdraq sööväq kasvõ ja puukuurt. Maailman om pall’o põdraliikõ. Sarvõq ommaq põdra uhkus.
Põtr om ka müütiline elläi.
Maru
pisi|Maru Hollandin
Põtr
katõgooria:mõtsaeläjäq
Maru
Maru om tuul, miä puhk kõvva ja kipõstõ. Maruga või üten kävvü pikne ja kõva sado.
Väega kõva maru om marupöörüs.
Katõgooria:Ilm Katõgooria:Meteoroloogia
Rassism
Lajembalt võidas rassismi all mõtõldaq halvustavat suhtumist tõõsõst rassist, rahvusõst vai kultuurist inemiisihe.
Katõgooria:Ütiskund
Gulgi Albert
Gulgi Albert (Albert Gulk, sündü 1969) om Võromaalt perit eesti kunstnik.
Inka impeerium
200px|thumb|Inka impeerium tippaol
Gulgi Albert
Albert om lõpõtanu Tarto Kunstikooli 1988. aastagal. Tarto Ülikooli maaliosakunna lõpõt' tä 1996. aastagal. 1988. aastagast pääle om tä Kursi kuulkunnan, 1995. aastagast Tarto Kunstnikkõ Liidon. Albert eläs Tarton. Tä om tennüq inämbält jaolt suuri maalõ, kon pääl ommaq ulmõmaastiguq. Timä töie teemäq ommaq elost hindäst ja inemiseq timä maalõ pääl ommaq peris inemiseq Alberti hindä ümbrelt. Gulgi maalõn om väega häste ärq tuntav käekiri. Sääl ommaq ulmõlidsõq olõndiq umast maailmast. Maalõ pinnaq ommaq paksustõ ärq täüdedüq. Umas inspiratsioonis pidä Albert Gulk elektroonilist muusikat. Tuu muusigaga võrdõlõs tä ka ummi töid. Tä om kujondanu mitmit etendüisi ja raamatit, näütüses Vilepi Heiki „Mind oli kaks“.
Inka impeerium
Inka impeerium oll' kõgõ suurõmb riik Ameerikan inne Kolumbust. Riigi valitsõmis- ja sõalinõ keskus oll' Cusco, miä s'oo ilma aigu om Peruun.
Gulgi Albert
Katõgooria:Võromaa inemiseq katõgooria:võro kunstniguq
Inka impeerium
Katõgooria:Aolugu
Raigla
Raigla om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Seksism
Seksism om mõttõviis, mink perrä üts sugu om kehvemb vai ullimb ku tõõnõ. Termin seksism om tarvitusõlõ võet 20. aastagasaa keskpaigan.
Katõgooria:Ütiskund
Tsäpekõrv
Tsäpekõrv ehk mikri om muutja, miä konvert helü eelektrimärgüsses.