cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Nietzsche Friedrich
Nietzche lõviaig
1870. aastagal alas' Preisi–Prantsusõ sõda ja Nietzche uma patriootilidsõ kõrraligu kaamõli vaimuga läts priitahtligult sõtta. Timäst sai sanitar. Timä jäi esiq difteeriäle. Sõa mõttõldaq ullust ja kannatuisi näten muutsõ timä miilt. Timä nakas' kaamõli vaimu vasta mässämä – vaim muutu lõvis, kiä murd' kaamõli. 1872. ilmu edimäst kõrda "Tragöödi sünd" (Die Geburt der Tragödie), miä järgmädsil aastil saa mitu tävvendüst. Siin Nietzsche joba vaidlõs tõisi kirätundjidõgaq. Moodun oll' seletüs, et Õuruupa kultuuri alossõs om Vana-Kreeka jumala Apolloni selge ja tark vaim. Nietzche nakas' seletämä, et vahtsõ tarkusõ sündümise man om nisama tähtsä Dionüüsos, segädse pur'on pido jummal.
Deleuze pidä Nietzcshe peris lõviao algusõs 1878. aastat, ku ilmu "Inimlik, liiast inimlik".
Villa (Rõugõ)
Seo artikli kõnõlõs Villa küläst Rõugõ vallan. Ka Võro vallan om Villa külä, kaeq Villa (Võro).
Nietzsche Friedrich
Latsõ järk
"Nii kynõl Zarathustra" neli ossa 1883–1885
Villa (Rõugõ)
Villa vai Villakülä om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Kõrdsijärv
Kõrdsijärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Nietzsche Friedrich
Latsõ järk
"Säälpuul hääd ja kurja" 1886
Villa (Rõugõ)
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Haani valda.
Nietzsche Friedrich
Latsõ järk
"Moraali genealoogia" 1887
Villa (Rõugõ)
Külän om Tõnisõkivi.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Nietzsche Friedrich
Latsõ järk
"Kolmõn muundusõn" seletädäs last niimuudu:
Bukarest
Bukarest om Rumeeniä pääliin nink kõgõ suurõmb liin.
Nietzsche Friedrich
Latsõ järk
"Lats om ilmsüütä ja meeletä, vahtsõnõ algus, asjategemine, esivüürdüjä tsyyr, edimäne liikmine, pühä jah."
Bukarest
Katõgooria:Rumeeniä liinaq Katõgooria:Õuruupa pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Nietzsche Friedrich
Latsõ järk
"Unschuld ist das Kind und Vergessen, ein Neubeginnen, ein Spiel, ein aus sich rollendes Rad, eine erste Bewegung, ein heiliges Ja-sagen".
"Nii kõnõl Zarathustra" 1. osa. 1.kõnõlõmine "Kolmõst muundusõst", 24. värss.
Säändse lihtsä kaamõl-lõvi-lats mano, minka Deleuze soovitas Nietzsche mõistmist alostaq, tulõs mano pandaq viil neläs Nietzche aig – timä elo tossin viimäst aastat, kon tä haigushuugõ vaihõl kirot' hulga mustandit ja kirjo tutvilõ. Tuu ao tekste toimõnd' Nietzsche sõsar Förstri Elisabet. Sõsaramiis oll' kõva s'aksa rahvuslanõ ja iistvidäjä. Selget Nietzsche tekste võlsmist olõ eiq kiäkiq ärq näüdänüq. A Nietzsche hõigatut üliinemist naatiq 20. aastagasaal mõistma mitte latsõ süüldäq puhtusõ ja korgusõ lahedusõn, aq hoobis sakõmbalõ sõamehe muudu vägevüsen.
Nietzsche man piät seletämä kimmäle viil timä erilisest poeetilisest aforisme muudu keelest, ja säändse keele tarvitamisõst illatsõmban filosoofian, timä mõost pall'osilõ 20. aastagasaa elo ja kultuuri as'olõ.
Kirändüs
Gilles Deleuze. Nietzsche. (1965)
Rudolf Steiner. Mein Lebensgang (1925) pt 18.
Rudolf Steiner. Friedrich Nietzsche, ein Kämpfer gegen seine Zeit (GA 5), 1895 Katõgooria:S'aksamaa inemiseq Katõgooria:S'aksamaa filosoofiq Katõgooria:S'aksamaa viiesepäq Katõgooria:Luulõtajaq
Rotikuning
Tegünemine
Säänest asja juhtus külmembäl aol kodorottõga, kedä lövvüs viil õnnõ Lõuna- ja Lõunahummogu-Eestin, ku rotiq tulõvaq ütstõsõ mano kokko ja ku näide hannaq saavaq sõs kokko söögi, vere vm kliipvä ainõga vai viiga. Üten rotikuningan või kokko ollaq 3–32 rotti. Eestist om lövvet neli teedäqolõvat rotikuningat, maailmast 60. Üttegi rändrotõst moodustunut rotikuningat olõ-õi lövvet.
Rotikuningit Eestin
Viimäne rotikuning lövveti Kanepi valla Palotaja külä Sõõriklaanõ talo kanalast 19. rehekuu pääväl 2021. Puntran oll' kokko 13 nuurt kodorotti. Näide hannapuntra külge oll' kliipünüq põhku, mulda, sitta ja paar tsirgusulgõ. Rotikuninga man oll' osa rottõ viil elon ja näid sai filmiq. Rotikuning viidi Eesti Luudusmuusõummi Tarton.
Uskmisõq
Vanast pelläti rotikuninga nägemist väega: usuti, et tuu om märk kadsu vai mõnõ muu rassõ tõvõ tulõmisõst.
Lätteq
Katõgooria:Imetäjäq Katõgooria:Rahvaluulõq
Kveeni kiil
Kveeni kiil vai kainu kiil om õdagumeresoomõ kiil, midä kõnõlõsõq põhilidsõlt Põh'a-Norran eläväq kveeniq ehk kainulasõq. Innembide peeti kveeni kiilt soomõ keele murdõs, veidembüskeele staatusõ sai tä aastatgal 2005.
Kveeni kiil om saanuq mitmit lainsõnno norra keelest, näütüses pruugitas sõnna tyskäläinen (s'akslanõ) soomõ sõna saksalainen asõmal. Kveeni keelen pruugitas ka vanno soomõ sõnno, midä Soomõn inamb pruugita-ai.
1860-ndist aastist om pruumnuq Norra valitsus kveene ärq assimiliiriq. Keeleti ärq kveeni keele tarvitaminõ koolõn ja valitsusasotuisin, kveenikeelitside kotusõnimmi asõmalõ panti norrakeelidseq. 1970-ndist om kveenel ja saamlaisil ammõtligult lubat pruukiq umma kiilt. Kveeni kultuuri ja keele vasta om huvi nõsõman. Kõrraldõdas kveeni keele kursusisi, kiilt opatas ülikoolin ja kveeni keele ja kultuuri alalõhoitmisõs ni edendämises om luud Kveeni instituut.
Keelenäüdüs ja võrrõlus sugukiiliga
Läteq: Terje Aronsen. "Miksi kvääninkieli kirjakielenä". Ruijan Kaiku 1/2004.
Välislingiq
15px|Incubator Kveenikeeline proomi-Vikipeediä
Kogrõjärv (Kuura)
Kogrõjärv vai Kuura kogrõjärv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Kveeni kiil
Välislingiq
Katõgooria:Õdagumeresoomõ keeleq Katõgooria:Norra
Kogrõjärv (Kuura)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Molchat Doma
pisi|Molchat Doma (2019) Molchat Doma om post-punk ansambli (vinne keelen Молчат Дома) Valgõvinnest, miä tull' kokko 2017. aastagal. Päämädselt mängeväq sääl Egor Shkutk (laul), Roman Komogortse (kitra, sünt, trummimiis) ja Pavel Kozlov (basskitra, sünt). Molchat Doma viiś om mõotõt 1980 aastidõ tunnõtust vinne rockmuusikast.
Greip
pisi|Greibiq korvin pisi|Kõllanõ greip pisi|Verrev greip ehk verigreip pisi|150px|Koorõst tett eederlik õli Greip ehk greipfruut om greibipuu (pomelopuu ja apõlsiinipuu ristandi) vili.
Greip om apelsiini muudu, a om suurõmb ja mõro maiguga.
Greip om väärtüslik puuvili, esiqeränis pall'o C-vitamiini poolest.
Katõgooria:Puuviläq
Felipe II
Felipe II (21. lehekuu päiv 1527 – 13. süküskuu päiv 1598) oll' Habsburgõ suust Hispaania kuningas aastagil 1556–1598, Portugali kuningas aastagil 1580–1598.
Tä oll' Säksä keisri Karl V ainugõnõ säädüslik poig. Uma esä valduisist peri tä Hispaania üteh tuu kuningriigi võimu ala jäänü maiõga Ameerigan, Itaalian ja Matal'maiõl. Timä uno Ferdinand I saiõ Säksä keisris ja tälle jäieq Karl V valduisist Habsburge maaq Austrian, Ungarin ja muial Kesk- ja Hummogu-Õuruupan. Karl V ilmariigi kottalõ om üteldüq, et päiv es lää timä riigin kunagi jumalihe, selle et täl oll' valduisi ümbre kogo ilma.
Felipe II om ilmah kuulsa katõ suurõmba sõa peräst, miä es lääq tälle kuiki häste.
Aastagast 1566 alga Matal'maiõ mäsu kuninga vasta, minkaga sündü Matal'maiõ põh'aosan hindäperi Ütistedü Provintse Vabariik (parhillanõ Hollandi kuningriik). Hispaania kuninga võimu ala jäänü Matal'maaq ommaq noq hindäperi Belgiä kuningriik.
Aastagal 1588 saiõ mere pääl Inglüsmaalt lüvväq Hispaania suur laivavägi Võitmalda Armaada (Grande y Felicísima Armada). Päält tuud saiõ Inglüsmaa aigopite Hispaania asõmal Õuruupa kõgõ tähtsämbäs mereriigis.
Katõgooria:Hispaania kuningaq
Rapla kihlkund
Rapla kihlkund om kihlkund Harjomaal. Tä om Harjomaa kõgõ lõunõpoolitsõmb kihlkund. Kihlkunna keskus om Rapla liin.
Kultuur
2009. a. 22. hainakuu pääväl peeti Raplan Masingu Uku 100. sünnüaastagapääväle pühendet Rapla kihlkunnapäivä.
Välislink
Katõgooria:Rapla kihlkund Katõgooria:Harjomaa kihlkunnaq Katõgooria:Harjomaa
Viru
Viru vai Virunukk om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi ümbretegemist 2017. aastagal käve külä Varstu valda.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Krimmi khaaniriik
Krimmi khaaniriik (tatari keelen: Qırım Hanlığı vai Qırım Yurtu) oll' riik Musta mere veeren Krimmi puulsaarõl ni Dnepri ja Dnestri jõõ vaihõl aastagil 1441–1783. Suurõmb jago Krimmi khaaniriigi põlidsõst rahvast olliq krimmitatarlasõq.
Ku Tšingis-khaani luudu mongoli ilmariik' oll' lakja lännü, sõs sündü tuu põh'aõdaguosast Kuldhordi riik, miä läts' umakõrda lakja katõsas khaaniriigis. Noist olliq päält Krimmi khaaniriigi kõgõ võimsambaq viil Kaasani khaaniriik, Tsiberi khaaniriik ni Astrahani khaaniriik.
1783. aastaga vallut' Krimmi khaaniriigi Vinnemaa valitsõja Katariina II ja tuust sai Tauria oblast, mink asõvalitsõjas saiõ Katariina II lemmik vürst Grigori Potjomkin.
Katariina II käso pääle asutõdi Krimmi puulsaarõl 1784. aastagal Sevastopoli liin Vinnemaa Musta mere laivistu baasis.
Krimmi khaaniriigi valitsõjaq
Katõgooria:Õuruupa maaq Katõgooria:Vanaq Õuruupa riigiq
Paidõ
Paidõ (eesti keelen Paide) om liinasisene liin Kesk-Eestin, Järvä maakunna ja Paidõ liina nimelidse valitsõmisütsüse keskus. Liina om edimäst kõrda kiräligult nimmat 1265. aastagal, ku naati Paidõ ordoliina tegemä. Asondus sai liinaõigusõq 1291. aastagal.
Nimi
Paidõ kandsi ja liina edimäne nimi oll' Wittenstein (alambs'aksa keelen "valgõ kivi"; tarvitõdi ka nimekujjo Wittensten'). Nimi tull' ordoliina ehitämises pruugitust kalgikivist.
Paidõ võrokõsõq jm lõunõeestläseq
Paidõn eläs pall'o võrokõisi ja lõunõeestläisi, kuiki nä kõik mõista-ai joht võro kiilt, a käüväq kuun. Katõgooria:Eesti liinaq
2020
2020.  aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10233. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:21. aastagasada Katõgooria:2020
Kõvvõrjärv
Kõvvõrjärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Haava-Tsäpsi
Haava-Tsäpsi om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Adra Rudolf
Adra Rudolf (Rudolf Ader; sündünüq 9. radokuu pääväl 1891 Heisrin, koolnuq 2. urbõkuu pääväl 1954) oll' Vabahusõristi kavaliir.
Oll' talopidäjä Leevi kar'amõisan.
Lätteq
Katõgooria:Võromaa inemiseq Katõgooria:Vabahusristi saajaq
Külmsuut
Külmsuut om mitmõ Võromaa järve nimi:
Maasik
Maasik vai maas'kas om ruushäitsmeliidsi sugukunda kuuluv hainapereh. Egäpääväkeelen mõtõldas maasiga all inämbüisi taa haina verevät (mõnõl sordil ka valgõt, roosat vai kõllast) marja. Maasik om üts inämbkasvatõduid haino maailman. Eestin kasus mõtsikult mõtsamaasik ja kasvatõdas aiamaasikat egäl puul- Hiiomaast Setomaani. Lisas nailõ kasus Eestin mõtsikult viil üts maasiga hainaperre sort - rämm.
Kasumiskotusõq ja kasvataminõ
Parõmb kasumiskotus om veidükese likõmba maaga tuulõ iist kaidsõt nõlv. Maasik ei tahaq saisvat vett, tuuperäst kasu-ui tä häste lohkõ ja tihtsä maa pääl. Maasik tund hinnäst häste hoobis korgõmbidõ kotussidõ pääl, miä keväjide kipõmbahe lämmäs lätväq. Maasikidõ kasumiskotussõn ei tohiq ollaq mitmõaastatsit haino. Maasik taha-ai saiaq väega pall'o läpäsnikku, muido kasvatas tä marjo asõmõl hoobis suuri lehti. Peräst saagikorjamist väetedäs maasigapinnärd süküsväetüsega, et tekkünüq rohkõhe häiermäalgmit. Keväjä, peräst lumõ sulamist, puhastõdas maasigapinnär murorihaga ärq, et vanaq leheq ärq võttaq üten kah'otegijidega, kiä võisõq talvõ üle elläq.
Katõgooria:Mar'aq Katõgooria:Kasvoq
Toomas
Toomas om mehe edenimi. Umasütlejä käänüsse vorm võro keelen om vanna muudu .Tuuma, vahtsõt muudu Toomassõ.
Nimi om tulnuq Vahtsõst testamendist, kon Toomas oll' üts Jeesusõ jüngri, kedä es kutsuta perisnimega, a arameakeelidse hõigunimega Katsikõnõ (Sis üttel Tomas, ke kutsutas katsikeses, omme kaasjüngridele... (Jh 11,16). Aramea keele te'oma (תאומא) 'katsikõnõ' om Vahtsõn testamendin ümbre kirotõt kreeka kiilde Θωμᾶς (thomas).
Ploomipuu
Ploomipuu (Prunus domestica) om viläpuu, mink vili om pluum.
Toomas
Eesti ja Soomõ alal sai ristiusu nimi Toomas populaarsõs lühenemäldä kujul, selle et taa läts kokko vannu umakeelidside nimmi (Ihamas, Vihtimas jt) mas-lõpuga.
Ploomipuu
Kaeq viil
Katõgooria:Viläpuuq
Toomas
Vastussit tõisin kiilin:
Lätteq
Katõgooria:Edenimeq
Chișinău
Chișinău om Moldova pääliin nink kõgõ suurõmb liin.
Katõgooria:Moldova liinaq Katõgooria:Õuruupa pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Wõrumaa kirjanikke ja nende teoseid
"Wõrumaa kirjanikke ja nende teoseid" om üts rida 1935. aasta sügüse Võru Teatajan ilmutõt Põhja-Eesti kiräkeelitsit tekste. Kirotuisi autor oll Usina August. 25. oktoobrist kooni 6. detsembrini om 19 lehenumbrin antu seletüs 52 Võromaa kirutaja elu ja tekste kotsilõ. Säälkotsil jääs Usina Augusti kirotuisi rida katski – Võru Teataja ilmumine kiilti vapsõ protsessi peräst är.
Taa man om proovit hoita säänest kõrda, kon varraba sündünü kirutaja omma iinpuul, a järjekõrra ja numbridega om viku.
I. Wõru Teataja 1935/10/25
1.Johann Gutslaff (Gutsleff) 1605 –
'''II. Wõru Teataja 1935/10/28'''
2. Johann Hornung 1660
3. Johannes Philipp von Roth (1754
4. Georg Gottfried Marburg 1755
5. Gustaw Adolf Oldekop 1755
'''III. Wõru Teataja 1935/10/30'''
Eläjäq
Eläjäq ommaq peristuumsõq, hulkraksõq, liikmisvõimõlidsõq loonasüüjäq.
Wõrumaa kirjanikke ja nende teoseid
6.Peter Heinrich von Frey, 1757–1833
York
York om ülikooliliin ja Põh'a-Inglüsmaal, kotussõ pääl, kon Ouse'i ja Fossi jõgi kokko saavaq. Timä aolugu om pia 2000 aastakka pikk ja väega kirriv. Pikkä aigo oll' tä Inglüsmaal tähtsüse poolõst tõõnõ liin pääle Londonit. Täämpädsel pääväl tuu nii inämb ei olõq.
Wõrumaa kirjanikke ja nende teoseid
7. Heinrich  Wilhelm Bornwasser 1780–1861
Eläjäq
Elotiidüse perrä kuulussõq inemiseq kah eläjäriiki.
Wõrumaa kirjanikke ja nende teoseid
8. G4org Philipp von Roth 1783–1817
York
Yorkin eläs umbõs 154 000 inemist. Liinan om pall'o väiksit katõkõrdsit savikivimajjo. Keskliinan om alalõ pall'o vanno huunit ja noidõ ümbre väega pikk ja hään kõrran liinamüür.
Wõrumaa kirjanikke ja nende teoseid
9. Johan Friedrich Heller 1786–1849
Eläjäq
Eläjäriik jaetas hõimkundõs.
Wõrumaa kirjanikke ja nende teoseid
10. Carl gottfried Gustav Masing (1789–1859)
York
Yorkin om tähtsä kotussõ pääl olnuq raudtiitüüstüs (rongiehitüs ja -remont) ja sokolaaditüüstüs (tast om perit näütüses KitKat ja Yorkie bar). S'oo ilma aigo ommaq tähtsäq turism, haridus ja meditsiin.
Wõrumaa kirjanikke ja nende teoseid
'''IV. Wõru Teataja 1935/11/01'''
York
Haridus
Yorki Ülikuul (The University of York) mõotas liina ello peris pall'o. Ülikooliliinak om liina lõunõveeren Heslingtoni külän ja põrõhõlla ehitedäs tedä viil suurõmbas. Mõnõq osakunnaq ommaq ka peris liina keskel aoluulidsõn Kuninga mõisan (King's Manor). Aastani 2006 oll' Yorki Ülikuul ainukõnõ ülikuul liinan. 2006. aastagal sai Yorki Pühä Johannõsõ Ülikuul (York St John University), miä inne oll' Leedsi Ülikooli kolledž, kah ülikooli staatusõ. Viil om Yorkin Õigustiidüse Ülikooli (The University of Law) üts osakund (tollõl ülikoolil om osakundõ mitmõn Inglüsmaa liinan). Yorki Ülikooliga om köüdet viil korgõlt hinnat Hulli ja Yorki Meditsiinikuul (Hull York Medical School).
Kõrbõ
Kõrbõ om ala, kon aastagan tulõ sadõmit alla 250 mm. Katõgooria:Maatiidüs
Eläjäq
Kaeq viil
Katõgooria:Eläjäq
Wõrumaa kirjanikke ja nende teoseid
Friedrich Gottlieb Moriz 1769–1833
12. Johann Georg Schwarz 1793–1874
1817
1817. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10030. aastak sirvikallendri perrä.
Wõrumaa kirjanikke ja nende teoseid
13. Carl Gottlieb Reinthal 1797–1872
V. Wõru Teataja 1935/11/04
15. Friedrich Reinhold Kreutzwald
'''VI. Wõru Teataja 1935/11/06'''
17. Eduard Friedrich Lossius, 1811–1870
18. Adalbert Hugo Willigerode, 1816–1893
19. Gustaw Aleksander Hermann Masing 1832–1901
20. Friedrich August Wilhelm Hollmann 1833–1900
21 August Ludwig Weizenberg 1837–1922
22. Juhan Weitzenberg 1838–1878
'''IX. Wõru Teataja 1935/11/13'''
23. Heinrich Ewald Struck, 1838–1917
York
Haridus
250px|thumb|left|Cliffordi torn, osa Yorki kantsist
Elläi
250px|thumb|Üleväst kuralt puult: [[austraalia puukunn, kodokakk, tsiberi tiigri, õuruupa härmävitäi, tigo, rohilinõ merikilpkunn, mehiläne, kala, berberiahv, saagkala, liblik.]]
Elläi tähendäs egapääväkeelen ja filosoofian säänest elolist, kiä elotiidüse (bioloogia) perrä kuulus eläjide riiki, a kiä olõ-iq inemine. Elotiidüsen loetas inemine kah eläjide hulka kuuluvas.
Kodoeläjäq ommaq sääntseq eläjäq, kink liht om ärq kodostõt ja kiä eläseq inemiisi man (nt. pini, lehm, hopõn).
Mõtseläjäq ommaq mõtsiguq ja eläseq hariligult vabalt luudusõn (mõtsan, suun, nurmõ pääl vai muial). Mõtseläjide hulka kuulusõq susi, kahr, repän jt.
York
Haridus
Katõgooria:Ütiskuningriigi liinaq
Vahtsõnõ Meremaa
Vahtsõnõ Meremaa om saarõriik Okõaanian. Vahtsõ Meremaa pääliin om Wellington.
Välislingiq
Katõgooria:Okõaania riigiq Katõgooria:Okõaania maaq
Wõrumaa kirjanikke ja nende teoseid
24. Jakob Hurt 1839–1906
X. Wõru Teataja 1935/11/15
'''XI. Wõru Teataja 1935/11/18'''
26. Fraugott Hahn, 1848–1928
27. Rudolf Gottfried Kallas, 1851–1913
'''XII. Wõru Teataja 1935/11/20'''
28. Paul Undriz 1854–1897
29. Gustaw Daniel 1855–
30. Hindrik Prants (warjunimed Remo, Rustlcus) 1858–1932
'''XIII. Wõru Teataja 1935/11/22'''
31. Adolf Daniel, 1859–1925
32. Guido von  Gehrwald, 1863–1931
33. Elise Rosalie Aun-Raup, 1863—1932
34. Toomas Uustalu 1863
'''XIV. Wõru Teataja 1935/11/25'''
35. Georg Eduard Luiga, 1866–
Priipalu
pisi|Priipalu Püha Vassili Suurõ kerik Priipalu om külä Sangastõ kihlkunnan Valga vallan Valga maakunnan.
Wõrumaa kirjanikke ja nende teoseid
36. Aleksander Undriz 1866–1933
37. Peeter Friedrich Kõiw, 1866–
Antsu
Lätteq
Katõgooria:Võromaa küläq Katõgooria:Antsla valla küläq Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq
Priipalu
1992–2017 oll' külä Õru vallan.
Wõrumaa kirjanikke ja nende teoseid
38. Johannes Parw 1867–1899
Priipalu
Priipalun om sündünüq maalikunstnik Tedre Kristjan.
Wõrumaa kirjanikke ja nende teoseid
'''XV. Wõru Teataja 1935/11/27'''
39. Johannes Eglon 1836–1908
Priipalu
Katõgooria:Eesti küläq
Wõrumaa kirjanikke ja nende teoseid
40. Hermann Juulius Schmalz 1870–
'''XVI. Wõru Teataja 1935/11/29'''
41. Heinrich Eisenschmidt 1810–1864
42. Nikolai Päts 1871–
'''XVII. Wõru Teataja 1935/12/02'''
44. Karl Undritz 1860–1930
45. Jaan Black (Jaan Hango) 1872–
46. Peeter Samuel Songi 1872–
'''XVIII. Wõru Teataja 1935/12/04'''
47. Ivan Narodny (Jaan Sibul) 1869–
48. Hindrek Kisand, 1874.
49. Mart Teder 1975–
'''XIX. Wõru Teataja 1935/12/06'''
50. Jakob Teder 1873
51. Ernst Saarniit, 1875–1917
Liivajärv
Liivajärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Kell
Kell om säädüs ao mõõtmisõs.
pisi|paremal|Kell Šveitsi raudtiijaaman Kell om üts vanõmbit lövvüssit, miä om tettü, et mõõtaq ja/vai rehkendäq aigõ, miä ommaq vähämbäq ku luuduslidsõq mõõdussõq nigu üüpäiv, aastak. Kell tüütäs määntsegi püsüvä kõrraperälidse jakkusõ pääl, näütüses maakerä püürdlemise, tiksli, kvartsplaadi, aadomidõ vai molõkullõ kõikmisõ vai muul sääntse pääl.
Aomõõtmisõ riistaq
Inämb tunnõduq aomõõtmisriistaq ommaq sainakell, käekell, herätüskell. Kõgõ vanõmbas peetäs pääväkellä, miä tüütäs niimuudu, et päävä tett var'o kotus kellä plaadi pääl näütäs, määntsen püürdlemise faasin püürldev maakerä parahhe om.
Tikslikelläq ommaq hariligult sainakelläq. 16. aastagasaal naati tegemä massinavärgiga karmanikelli. Edimält nimitedi noid Nürnbergi munõs. Kvartskell om kvantresonaatriga püsüvas saad elektronkell. 20. aastagasaal levisi käekelli kandminõ ja naati tegemä elektronkelli. 20. aastagasaa lõpun naati tegemä raadiokelli, midä säetäs õigõs märgüssidega eräliidsi aomärgüssit saatva raadiosaatja päält.
Parhilla ommaq kõgõ täpsämbaq kelläq aadomkelläq. Nuuq ommaq kvartskelläq, mink käüki võrrõldas tseesiümi, hapasnigu vai rubiidiumi aadomidõ elektronnõ tõistsugutsidõ energiätasõmidõ perrä vastava raadiosagõhusõga.
katõgooria:aig katõgooria:tekniga
Rebase Alfons
Rebase Alfons Vilhelm Robert (Alfons Vilhelm Robert Rebane, 1908-1976) oll' Eesti sõaväeläne, kolonel (aastagast 1945). Tä oll' Eesti üts kõgõ legendaarsõmb väejuht.
Katõgooria:Eesti inemiseq
Risti kihlkund
Risti kihlkund om kihlkund Harjomaal Õdagumere veeren. Tä om Harjomaa kõgõ õdagupoolitsõmb kihlkund.
Välislink
Katõgooria:Risti kihlkund Katõgooria:Harjomaa kihlkunnaq Katõgooria:Harjomaa
Viciebsk
pisi|Vapp Viciebsk (kaq Vitsebsk) om liin Valgõvinnen.
1941
1941. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10154. aastak sirvikallendri perrä.
Viciebsk
2009. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Viciebski elänikkunnast valgõvindläisi 80,47%, vindläisi 12,67%, ukrainlaisi  1,3%, juutõ 0,38% ja poolakõisi 0,25%. Päämine kiil om vinne kiil, valgõvinnõ kiilt pruugitas veidüq.
1941
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1941
Dublin
Dublin om Iirimaa pääliin nink kõgõ suurõmb liin.
Jante säädüs
Jante säädüs om pääas'aligult Skandinaaviamaiõ kottalõ käüv sotsioloogiline termin, miä tähendäs hindäperätsele halvastõ päälekaemist. Säädüse perrä ommavaq üte inemise kõrdaminegiq ja võiduq iloduq ja jälleq. Kiäki tohe-i ütiskunnast vällä paistudaq.
Säädüs om kokko pant kümnest riiglist, miä kõik ommavaq üte riigli eri kujoq:
Katõgooria:Sotsioloogia Katõgooria:Skandinaavia
Kogrõjärv (Vahtsõ-Saalussõ)
Kogrõjärv vai Saalussõ Kogrõjärv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Kodotütreq
pisi Kodotütreq om 19. jaanuaril 1932 luud Kaitsõliido nuuriütisüs. Kodotütreq ommaq 7–18-aastagadsõq tütrikuq, kiä toimõndasõq egäl puul Eestin.
Noorõq käüväq pall’o mõtsan, opvaq luudusõ, aoluu ja kodomaa kotsilõ. Liikmit om pia 4000. Nooril om pidolik vormirõivas ja vormirõivas mõtsa jaos.
Poiskõsõq saavaq ollaq Noorõq Kodassõq nuuriütsüsen.
1940
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1940
Kunnaland (Plaani)
Kunnaland om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Tsiberi khaaniriik
Tsiberi khaaniriik vai Turaani khaaniriik (tatari keelen: Себер ханлыгы, Seber xanlığı) oll' riik Tsiberih aastagil 1468—1598.
Ku Tšingis-khaani luudu mongoli ilmariik' oll' lakja lännü, sõs sündü tuu põh'aõdaguosast Kuldhordi riik, miä läts' umakõrda lakja katõsas khaaniriigis. Noist olliq päält Tsiberi khaaniriigi kõgõ võimsambaq viil Kaasani khaaniriik, Krimmi khaaniriik ni Astrahani khaaniriik.
Katõgooria:Õuruupa maaq Katõgooria:Vanaq Õuruupa riigiq
Ambla kihlkund
Ambla kihlkund om kihlkund Järvämaal. Kihlkunna keskus om Ambla.
Välislink
Katõgooria:Ambla kihlkund Katõgooria:Järvämaa kihlkunnaq Katõgooria:Järvämaa
Linajärv
Linajärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Halla
Halla om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Linnajärv
Linnajärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Vorstimäe
Vorstimäe om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Haani valda.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Hamstri
Katõgooria:Imetäjäq
Jerevan
Jerevan (armeeniä kiil: Երևան) om Armeeniä pääliin nink kõgõ suurõmb liin.
Katõgooria:Armeeniä liinaq Katõgooria:Õuruupa pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Orgaanigaluuja
Orgaanigaluuja vai autotruuf om elolinõ, kiä elämises tarvilidsõq keerolidsõq orgaanilidsõ ollussõ molõkuliq loosõ lihtsist anorgaanilidsõ ollussõ molõkulõst (hariligult hüdsihappagaasi umist). Tuu jaos tarvitas tä energiät, midä saasõ valgusõst (fotosüntees) vai (harvõmb) aadomidõ ümbreistmisõst.
Orgaanigaluujaq ommaq näütüses kasvoq maa pääl ja vetiguq vii sisen. Nääq ommaq söögiahila kõgõ alomadsõn otsan. Näid sööväq loonasüüjäq.
Kaeq viil
Katõgooria:Elotiidüs
Rämm
thumb|300px|Rämm
Rämm (ladina keelen Fragaria viridis) om maasiga hainoperre sort. Rämmi kasus mõtsikult üle Eesti, a inämb om tedä mereveeritside hainamaiõ pääl. Lõunõ-Eestist om rämmi hulga harvõmb löüdäq. Rämm kasus inämbüisi kuiva ja lubjadsõ maa pääl. Rämmi mar'aq ommaq mõtsmaasikast makõmbaq ja esiqsugumadsõ maigu ni hõnguga.
Rämm om rehkendüisi perrä tegünü nii 6,24 miljoni aastaga iist.
Mar'a nimest
Mar'a võrokeeline nimi rämm om peri Harglõ kihlkunnast.
Seto keelen kutsutas rämmi - pokk (mitm. pokaq) ja eesti keelen muulukas, a soomõ keelen karvamansikka.
katõgooria:mar'aq katõgooria:kasvoq
Jõõperä (Antsla)
Lätteq
Katõgooria:Antsla valla küläq Katõgooria:Karula kihlkunna küläq
Haan'kasõ
Inne 2017. aastaga Eesti ummavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Vungi
Vungi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Haani valda.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Loonasüüjä
Loonasüüjä vai heterotruuf om elolinõ, kiä saa hindä elonpüsümises tarvilidsõ hüdsäsnigu söögi seen olõvist orgaanilidsist ollussist.
Kõik eläjäq ja seeneq, niisamatõ pall'oq pisiläseq (baktõriq) ommaq loonasüüjäq.
Loonasüüjäq võivaq süvväq tõisi loonasüüjit vai sõs orgaanigaluujit.
Katõgooria:Elotiidüs
Keema järveq
Keema järveq om ahhiljärvistü Võromaal Antslast umbõs 5 km hummogu puul Keema ürgoron. Kokko om järvistün 7 väikest järve: Keema järv (vai Suur-Keema järv), Väiku-Keema järv, Maru järv, Ora järv, Kogrõjärv jt.
Keema järveq saavaq uma vii lättist. Lõunahummogupoolitsist järvist juusk läbi Treisi oja, miä edesi lätt Mustajõkkõ.
Keema järvi kaitsõs om 1962. a. luud Keema järvi kaitsõala.
Katõgooria:Võromaa järveq
Vanuatu
Vanuatu, ammõtlidsõlt Vanuatu Vabariik, om saarõriik Okõaanian. Vanuatu pääliin om Vila.
Välislingiq
Katõgooria:Okõaania riigiq Katõgooria:Okõaania maaq
Varudi-Altküla Hiiekivi
Varudi-Altküla Hiiekivi (kutsut ka nimega Suurkivi) om pühä kivi Viru-Nigula kihlkunna Varudi-Altküla külän.
Kultuuriministri Hartmani Piret tunnist' 2023. aastaga 5. radokuu pääväl Varudi-Altküla Hiiekivi kultuurimälehtüses.
Om teedäq, et kivvi om pühäs peet vähämbäste 19. aastagasaal, a arvadaq om, et kivvi om pühäs kotussõs pruugit kavva aigo inne tuud, selle et vanno juttõ perrä om kivi avitanuq soendis kävvüq. Soendiusk oll' Eesti- ni Liivimaal kõgõ kõvõmb 16.–17. aastagasaal.
Arhiiven om olõman kats perimüsteedüst, miä kivist kõnõlõsõq ja mink perrä om kivi man ant andõ ja kivi om avitanuq inemiisil soendis kävvüq. Vanõmba ja pikemä teedüse perrä käveq kats naist õdagu kivi man, et saiaq soendis käümise jaos soenahaq. Nahaq and' näile hall' vanamiis kivi alt. Hummogu lätsiq naasõq kivi mano ja pandsõq nahaq kivi mano, kost nuuq ärq kattõq.
Lätteq
Katõgooria:Kiviq
Mudajärv
Mudajärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
1939
1939. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10152. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1939
1816
1816. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10029. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1816
Kolmnukk
pisi|167x167px|Tasakülgigaq kolmnukk Kolmnukk om kolme otsagaq ja kolmõ külegaq kujond.
Ku kolmnukal ommaq kõik küleq ütepikäq, sõs taa om tasakülgigaq kolmnukk. Ku kolmnuka üts nukk om täüsnukk, sõs tuu om täüsnukagaq ehk vinklin kolmnukk. vasakul|raam|Vinklin vai täüsnukagaq kolmnukk
Kaeq viil
Katõgooria:Geomeetriä
Haabsaarõ
Haabsaarõ om külä Võromaal Antsla vallan Karula kihlkunnan.
Külä om Karula riigipargi veeren.
Külän om Haabsaarõ raamadukogo.
Lätteq
Katõgooria:Võromaa küläq Katõgooria:Antsla valla küläq Katõgooria:Karula kihlkunna küläq
Annõ
Kirja pantas taad nimme inämbäste eesti keele kiräpildiga: Anne. Annõs om võidu inemist kutsu, ku vanan, 17.–19. aastagasaa kirjapandmisõn om Anne, a niisamatõ Ann vai An.
19. aastasaa alostusõn oll' taa edenimi üts kõgõ hariligumbit naasõnimmi Võromaal. 19. aastasaa tõsõl poolõl naati s'aksa ja vinne iinkujo perrä andma edenimme Anna. 20. aastagasaa keskpaigan sai Anne jälq kõgõ populaarsõmbas varjantsis Annast algusõ saanuidõ edenimmi hulgan.
Lätteq
Katõgooria:Võrokiilseq edenimeq
Kodorott
thumb|400px|Kodorott. Kodorott (Rattus rattus) vai mustrott om hiirläisi sugukunna roti perrekunna jürräi.
Elopaik
Kodorott eläs luudusligult Indian. Säält jõudsõ kodorott laivoga Euruupa he ja edesi Eestimaalõ 13. aastagasaal. Rändrott om kodoroti muialt vällä ajanuq, õnnõ Hummogu-, Lõunõ- ja Lõunõhummogu-Eestihte om tedä viil alalõ jäänüq.
Vällänägemine
Kodorott om umbõs 15-25 cm pikk ja kaald 190-250 grammi. Tä om häste tummõ karvaga, hand om kihäst pikemb, kõrvaq ja silmäq ommaq suurõq, nõna terräv, hand roosa. Kodorott om üüsidse eloviiega elläi.
Lätteq
Katõgooria:Imetäjäq
Anna kihlkund
Anna kihlkund om kihlkund Järvämaal. Kihlkunna keskus om Anna.
Välislink
Katõgooria:Anna kihlkund Katõgooria:Järvämaa kihlkunnaq Katõgooria:Järvämaa
Larssoni Carl
Carl Larsson (1853-1919) oll' Roodsi kunstnik.
Põltsamaa
Põltsamaa om liin Jõgõva maakunnan Põltsamaa vallan Põltsamaa jõõ veeren. Põltsamaa vallan elli 2023. aastaga 3. vahtsõaastakuu andmidõ perrä 9485 inemist. Põltsamaal om suur kants. Tuud naati ehitämä 1720. aastagal. Põltsamaa oll' Liivimaa kuningriigi pääliin aastagil 1570-1578. Liivimaa valitsõja Hertsog Magnus elli Põltsamaa liinan.
Larssoni Carl
Pilte
Larsson Larsson
Põltsamaa
Katõgooria:Eesti liinaq
Rändrott
Rändrott (Rattus norvegicus) vai võhr (võro keeli ka võhl) om hiirläisi sugukonna roti perrekunna jürräi. Rändrotti kutsutas ka hahk, pruun, harilik vai aidarott.
Vällänägemine
Rändrotil om hand lühemb ku kihä. Tä karv om hellemb ja kõrvaq lühembäq ku kodorotil. Tä om suurõmb ku kodorott. Tä om 18-25 cm pikk. Esädse roti kaal om umbõs 550 g, imätsel 350 g.
Elokotus
Rändrott jõudsõ Euruupahe 16. aastagasaal ja Eestimaalõ 18. aastagasaal. Sääl, kohe tä jõudsõ, ai tä kodoroti vällä. Tedä lövvüs üle Eesti. Lõuna- ja Ida-Eestin eläs tä kodorotiga kõrvuisi, muial ütsindä.
Lätteq
Katõgooria:Imetäjäq
Lämmäverelidsüs
Lämmäverelidsüs vai homöotermia om eläjide (tsirkõ ja suurõmba jao imetäjide) võimõq hoita uma iho inämbvähämb ütelämmi sõltumada tuust, ku lämmi om keskkund (õhk vai vesi) iho ümbre.
Kaeq viil
Katõgooria:Elotiidüs
Kõrdsijärv (Kallastõ)
Kõrdsijärv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Mustjärv
Mustjärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Elts
Elts om võrokeeline naasõ edenimi. Kirja pandas taad inämbäste kujul Els.
17.–19. aastasaal om põhimõttõlidsõlt samma nimme kirja pant nii Els ku h-ga alostusõn: Hels, Hells, Hils.
Algnimi om heebreä keelest peri Elisabeth.
Keskaigsõlt Liivimaalt kirja pantu alambs'aksa naasõnimmi hulgan olliq joba hõikamisvormiq Elsbe ja Else.
Võro ja eesti keelen tegünes l-i ja s-i vahele välläütlemise kerendämises -t: Els > Elts.
Lätteq
Katõgooria:Võrokiilseq edenimeq
Väiko-Tiiligõ
Väiko-Tiilogõ om külä Setomaal Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Miss'o valda.
Lätteq
Katõgooria:Setomaa küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
2021
2021.  aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10234. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:21. aastagasada Katõgooria:2021
Vurdsuvesi
Vurdsuvesi (vurtsvesi, kibõnidõgaq vesi, kibõnagaq vesi, kibisäjä vesi) om sääne vesi, mil om seen hüdsihappagaasi.
Vurdsuvesi aja kibõnit, tuuperäst et sääl om mullõ sisen. Tuu om üts limmonaadi kuustusosa kuun tsukru ja tsitronhappagaq.
Katõgooria:Joogiq
Meetriline ruum
Matõmaatigan kutsutas miitrilidses ruumis hulka, kon elonikkõ vaihõl om annõt kavvus. Kavvus täüt järgmäidsi nõudmiisi:
Kassi (Antsla)
Kassi om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Inne Eesti umavalitsuste valitsõmisõ ümbrekõrraldamist 2017. aastaga oll' Kassi külä Urvastõ vallan.
Mõisajärv
Mõisajärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Kassi (Antsla)
Lätteq
Katõgooria:Võromaa küläq Katõgooria:Antsla valla küläq Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq
Kõvvõrjärv (Palanumäe)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
1815
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1815
Omaan
Omaan, ammõtlidsõlt Omaani Sultanaat, om Aasia riik. Omaani pääliin om Masqaţ.
Välislingiq
Katõgooria:Aasia maaq Katõgooria:Aasia riigiq
1938
1938. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10151. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1938
Põrgnas
pisi|Mitund värmi põrknaq
Põrgnas vai aidpõrgnas vai kultuuripõrgnas (Daucus carota sativus, Daucus sativus) om sarikaliidsi sugukunna põrknidõ perrehe kuuluv katsa-aastanõ kasv.
Eestin peetäs söögipõrknit tähtsäs aidviläs. Tiidüsligult selet’ põrgnast edimält Linnaeus.
Põrgnas om katõ-aastanõ kasv. Edimädsel aastagal kasutas tä lehekodarigu ja juurõvilä. Tõsõl aastagal kasutas kooniq ühe miitre korgudsõ harolidsõ ts'aukhäiremäga varrõ, mändsel arõnõsõq häitsmeq ja küdsäseq siimneq.
Leheq ommaq pikäq roodsuga pistülidseq vai nõsõsõq pistü kolmnuka kujogaq, miä om mitmõkõrdsõlt sulgjalt lahkidsõ lehelabaga. Perislehti välla tulõmisega nakkas luuma ka juurõvili.
Juurõvilä tegünemist uurnuq tiidläseq teiq selges, et ku viläle kõgõst loomaleheq jättäq, sis juurõviljä ei tegüneq. Ku õnnõ loomaleheq ärq võttaq, sis kasus väega lühkene juurõvili.
Uma juurõ sisse korjas kasv söögiväeq, miä ommaq tarvilidsõq pikä varrõ kasvatamisõs ja häitsemises tõsõl eloaastal. Põrkna süä om hariligult koorõst hellemb ja puidsõmb ni sääl om veidemb vitamiinõ. Põrkna juurõvili om väega painsa ja muut kergehe hindä tüübilist kujjo.
Kuq põrknaq külbetäseq vallalidsõ pinna pääle, kon ei olõq kivve, sis põrkna juur ei deformiirüq. Siimnide läbimõõt om üts kooniq kats millimiitrit ja nuuq tulnuq külbäq katõ tsendimiitre süvvüste. Kõgõ parõmbalõ kasus põrgnas täüsvalgusõn, õnnõ veitkese kannahtas tä ka varjo. Suurõs kasusõq põrknaq nelä kuuga
Handi kiil
Handi kiil (tõõsõ nimegaq ostjaki kiil, handi keeles ханты ясаӈ, hanty yasaṋ) om soomõ-ugri kiil, midä kõnõlõsõq Õdagu-Tsiberin eläväq handiq. Handi kiil om Uurali kiilkunna Ugri kiili Obi-ugri rühmä kiil. Handi kiilt kõnõldas Vinnemaal Handi-Mansimaal, Jamali Neenedsi hindavolitsõn piirkunnan ja Tomski oblastin Aleksandrovskoje ja Kargosoki rajoonin. 1994. aasta Salmineni ja Janhuneni uurmisõ perrä elli Vinnemaal 12 000 handi keele kõnõlõjat. 2002. aasta rahvalugõmisõ perrä elli Vinnemaal 13 600 handi keele mõistjat, a 2010. aasta rahvalugõmisõ perrä oll' näid õnnõ 9584.
Põrgnas
Põrkna siimnit saa tarvitaq kolm-neli aastakka. Siimneq ommavaq kõva esiqmuudu haisugaq, selle sääl ommaq seen eederliguq õliq. Siimnil ommaq tihtsähekülen nõglaq, näidega kinnütüseq siimneq ütstõsõ külge.
Handi kiil
Handi kiil om ohoalonõ kiil. Handi keele kõgõ läkümb hõimokiil om mansi kiil. Handi kiil om tunnõt ummmi murdidõ hulga poolõst. Murdidõ õdagurühmä kuulusõq Salehardi, Obi ja Irtõši murdõq  Hummogurühmä kuulusõq Surguti ja Vahhi-Vasjugani murdõq, miä ommaq jagonuq kolmõstõistkümnes murrakus. Kõik murdõq ommaq egäüts väega esiqmuudu, kolmõ päämädse murdidõrühmä (kolmas om põh'arühm) kõnõlõjaq ei saaq ütstõõsõst arvo.
Põrgnas
Põrkna esiqmuudu pihlõnõ värv tulõ β-karoteenist. Inemise ihon muutus tuu osalidsõlt A-vitamiinis. Põrknidõ ülearo pall'o süümisest tulõ karotenuus, miä tege naha pihlõtsõs.
Handi kiil
katõgooria:keeleq katõgooria:Vinnemaa
Põrgnas
Põrkna sisen om pall'o kiudollust, antioksüdantõ ja mineraalõ.
Põrknit soovitõdas süvväq innekõkkõ süäme-, massa- ja rauhahaigil. Värski põrkna ja põrknamahla sakõ pruukminõ tege kihä kõvõmbas ja tõvõkimmüst tege kah parõmbas.
katõgooria:aidviläq
Mäestjärv
Mäestjärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Iiri kiil
thumb|Kotusõq, kon parhilla iiri kiilt kõnõldas ([[Gaeltacht).]]
Iiri kiil (iiri gaeilge) om indoõuruupa kiilkunna keldi kiili gaeli rühma kuuluv kiil, midä kõnõldas põhilidsõlt Iirimaal. Iiri kiilt ku imäkiilt kõnõlõs hinnangidõ perrä 40 000 kuni 80 000 iirlast.
Katõgooria:Keeleq
Kerikukülä
Kerikukülä om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Inne Eesti umavalitsuisi valitsõmisõ ümbrekõrraldamist 2017. aastagal oll' Kerikukülä Urvastõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Võromaa küläq Katõgooria:Antsla valla küläq Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq
Lissabon
Lissabon (portugali keelen Lisboa [loeq: lisˈboa]) om Portugali pääliin nink kõgõ suurõmb liin.
Katõgooria:Portugali liinaq Katõgooria:Õuruupa pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Donneri David
Donneri David (David Donner, 1810-1883) oll' kuulmeistre ja kultuuritegeläne Põlva kihlkunnan.
Elokäük
Donneri David sündü 23. joulukuu pääväl 1810 Vahtsõ-Kuustõ mõisan. Timä esä Perkune Janka oll' sääl mõisan aidamiis. Janka (Janis) oll' lätläne ja käünüq Läti koolin. Vahtsõ-Kuustõhõ sattu tä tuuperäst, et mõisnik (de Villebois) taht' niimuudu. Perkune Janka võtt' 1809 naasõs Kangro Tuuma tütre Anna Vahtsõ-Kuustõst. David oll' näide kõgõ vanõmb poig, täl olliq viil veleq Carl (1812), Reinhold (1815) ja Peter (1820). Perkune Janka kuuli 1821. a. Luutvinan, ku oll' kõgõs 44-aastaganõ. David oll' toona 11-aastaganõ. Kas sugulaisi vai mõisaherrä tahtmisõ perrä saadõtivaq poisiq Lätimaalõ, kon nääq saiq kooliharidusõ, arvada et Aluliinan (Marienburgin).
1831. a. tulliq Perkune Janka pujaq Eestimaalõ tagasi nink Carl ja David lätsiq elämä Põlva kihlkunda. 1832 käve David leerin ja võtt' naasõs Schultzi Louisa. Tuu oll' perit Lätist Zeltini mõisast ja sündünüq 1808.
1833 tetti Mamasõn Köstremäel tüütänüst köstrekoolist Põlva kihlkunnakuul ja Davidist sai tollõ edimäne kuulmeistre. Tä opas' sääl aastagil 1833-1863. Üteliidsi sai täst Põlva kerko edimäne hõrilamängjä. Tä lõi ka edimädse Põlva tütärlatsikooli aastagal 1857.
Donneri David oll' tuu, kiä tull' mõttõ pääle naataq Põlva laulupita kõrraldama. Timä oll' ka edimäidsi pita kõrraldaja.
Kunstvisselüs
pisi|Kiibuse Eva-Lotta Kunsťvisselüs om talvõspordiala, kon sportlasõq tandsvaq ijä pääl muusiga perrä ja tegeväq kohustuslikkõ asjo. Võistõldaq saa ütsindäq, paarin vai rühmän. Võistlusalaq ommaq naisi ütsiksõitminõ, miihi ütsiksõitminõ, paarinsõitminõ, ijätands ja sinkruunvisselüs. Sportlasõq tegeväq hüppüssit, piruette, nõstõtuisi ja muud säänest.
Donneri David
Elokäük
David kuuli 24. joulukuu pääväl 1883 Võnnun köstremajan, tä oll' sõs 73 aastakka vana.
Kirändüs
Katõgooria:Võromaa inemiseq
Orava järv
Orava järv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Hannustõ
Hannustõ om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Tsirk
200px|thumb|[[Laudapääsläne (Hirundo rustica)]]
Tsirk (klass Aves) om siiboga, sälgroodsoga, katõjalgnõ, lämmävereline elläi, kiä luu munnõ. Suurõmb jago tsirkõ saavaq ummi siibo abil linnata.
Mõnõq tsirkõ lihiq (nt. kana, hani, parts, kalkun) ommaq ärq kodostõt. Näid peetäs tuu jaos, et saiaq munnõ, lihha, võiollaq ka sulgi.
Mõnõq tsirguq elässeq aastak läbi üten paigan, tõõsõq (rändäjäq tsirgoq) rändäseq külmembäl aastagaaol lõunõ poolõ elämä.
Järva-Jaani kihlkund
Järva-Jaani kihlkund om kihlkund Järvämaal. Kihlkunna keskus om Järva-Jaani.
Välislink
Katõgooria:Järva-Jaani kihlkund Katõgooria:Järvämaa kihlkunnaq Katõgooria:Järvämaa
Rott
Rott (Rattus) om hiirläisi sugukonna jüräjide perekund.
Süümine
Tä süü hulga ja piäaigu kõkkõ, kõgõ sakõmbahe villä ja söögijääke.
Levimine
Inämbüs liike eläseq Lõunõhummogu-Aasian ja Afrikan. Rotiq ommaq kõgõsüüjäq ja sääl, kon näid om hulga, häötäseq nä inemise söögivarru.
Muu põnnõv
Eestin eläs kats rotiliiki: kodorott ja rändrott. 2021. aastagal valiti rott Eestin aasta eläjäs.
Vänni
Vänni om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
1937
1937. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10150. aastak sirvikallendri perrä.
Vänni
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Haani valda.
Rein
Rein om mehe edenimi. Taa om tegünü Liivimaal ku mitmidõ germaani nimmi, nt Reinhard, Reinhold lühendüs. Alambs'aksa keelen om harilik Reinhardi kutsminõ olnuq Reineke, kon -ke om hellätüslõpp. Võromaa talopoigõl oll' nimme Rein viil vähä 16. aastasaa lõpul, a hulga 17. aastasaa lõpul, ku seod nimme (Rein, Reyn, Reen) kandsõ 4,7 % Rõugõ kihlkunna taloperemiihhist (5. nimi sagõhusõ poolõst). Võromaal kutsutas rebäst hõigunimega Rein, vrd s'aksa Reineke Fuchs ja Fr. R. Kreutzwaldi tuust mugandõt tegeläne eesti keelen, raamatun Reinuvader Rebane.
Vänni
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Rein
Lätteq
Katõgooria:Edenimeq
Külmäverelidsüs
Külmäverelidsüs vai poikilotermia om eläjide iholämmä sõltuminõ tuust, ku lämmi om keskkund (õhk vai vesi) iho ümbre.
Külmä verega ommaq kõik sälgroodsolda eläjäq nink sälgroodsoga eläjist kalaq, ruumajaq ja katõpaiksõq.
Suur Korallirahu
250px|thumb|Suur Korallirahu
Külmäverelidsüs
Kaeq viil
Katõgooria:Elotiidüs
Suur Korallirahu
Suur Korallirahu (inglüse keelen Great Barrier Reef) om maailma kõgõ suurõmb korallirahu. Tä om Põh'ahummogu-Austraaliast hummogu puul Vaiksõ suurõmere õdaguveeren Korallimeren. Timä pindala om 349 000 km².
Suur Korallirahu om üts kõgõ lihirikkamb piirkund maailman: sääl om elopaik inämb ku 350 korallilihil, 1500 kalalihil, 4000 limussõlihil, 5 kilpkunnalihil nink sääl pesitses 252 tsirgolihti.
Katõgooria:Austraalia
Vabarn
Vabarn vai vavvõrn om ruushäitsmeliidsi sugukunna molohka perrehe kuuluv puhm. Egäpääväkeelen mõtõldas vabarna all inämbüisi taa puhma verevät vai kõllast marja. Vabarnaq kasusõq mõtsikuhe esiqeränis häste näütüses raotuidõ, kraavipervi ja varõmidõ pääl. Aiavabarna sordõl ommaq suurõmbaq mar'aq ja jämmembäq varrõq ku mõtsvabarnil. Inämbüisi ommaq vabarnaq vereväq, a om ka kõllatsit mõtsa- ku aiavabarnit. Võro keelen om kõllatsit vabarnit kutsut ka valgis vabarnis.
Katõgooria:Mar'aq Katõgooria:Kasvoq Katõgooria:Mar'apuhmaq
Mõtselläi
pisi|Mõtskits Mõtselläi vai mõtsaelläi om mõtsikult eliskelejä elläi. Hainasüüjäq mõtseläjäq ommaq näutüses põdõr ja mõtskits, murdjaq mõtseläjäq ommaq näütüses kahr, susi ja repän.
Kisõjärve järvistü
Kisõjärve järvistü om järvistü Võromaal Vahtsõliina kihlkunnan Kärinä ja Põnni külä man soiõ vaihõl.
Mõtselläi
Põh'a-Ameerigast om peri mõsukahr.
Kisõjärve järvistü
Järvistün om säidse järve:
Mõtselläi
Katõgooria:Mõtsaeläjäq
Kisõjärve järvistü
Illatsõl iäaol olliq nääq kõik üts suur viikogo.
Järvi ümbre om Kisõjärve maastigukaitsõala.
Katõgooria:Võromaa järveq
Kiiova
Kiiova vai Kiiov om Ukraina pääliin nink kõgõ suurõmb liin. Tä om Dnepri jõõ veeren Ukraina põh'aosan.
Nimest
Sõna "kii" tähend' vanavinne keelen suurt keppi.
Seto laulõn kutsutas taad liina Kiiova. Tuudmuudu kotussõnimi om ka parlatsõn Meremäe vallan - Kiiova külä. Et küläl ja liinal vaiht tetäq, ommaq setoq liina kotsilõ ütelnüq ka Oosõ-Kiiova. Om üteld ka Kiiov.
Rahvas
2001. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Kiiova elänikkonnast ukrainlaisi 82,2%, vindläisi 13,1%, juutõ 0,7%, valgõvindläisi 0,6% nink poolakõisi 0,3%.
Aolugu
Kiiova om üts kõgõ vanõmbit liino Hummogu-Õuruupan. Täl om olnuq tähtsä kotus nii Vana-Vinne riigi aoluun ku ukraina rahvusõ kujonõmisõl.
Legendi perrä lõiq liina aastagal 482 veleq Kii, Štšek ja Horiv nink näide sõsar Lõbed. Tuuperäst tähüstediq 1982. aastagal Kiiova 1500. sünnüpäiva. Liin sai nime kõgõ vanõmba vele perrä. Kiiovan ommaq olõman ka Štšekavitsa ja Horevitsa mägi nink Lõbedi jõgi.
Kändrä järv
Kändrä järv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Kiiova
Aolugu
Katõgooria:Ukraina liinaq Katõgooria:Õuruupa pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Kändrä järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Aastaga elläi
Aastaga elläi (eesti keeleh aasta loom) om eläjäliigi avvonimi. Aastaga eläjä valimist Eestih kõrraldas MTÜ Aasta Loom üteh Eesti Terioloogia Seldsi, Eesti Luuduskaitsõ Seldsi, Eesti Jahimiihi Seldsi, Talliina Eläjätahra, Erämõtsakeskusõ ja Eesti Luudusmuusõumiga.
Eesti aastaga eläjäq
pisi|Kähr oll' 2016. aastagal Eesti aastaga elläi.
1814
1814. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10027. aastak sirvikallendri perrä.
Järva-Madise kihlkund
Järva-Madise kihlkund om kihlkund Järvämaal. Kihlkunna keskus om Järva-Madise.
Välislink
Katõgooria:Järva-Madise kihlkund Katõgooria:Järvämaa kihlkunnaq Katõgooria:Järvämaa
1814
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1814
Hanss' (Hans)
Nimi om tegünü s'aksa nime Hans mugandumisõl, tõnõ inämb levinü varjants om Ants. Algnimes om Johannes, minka man Hans oll' joba keskaol tüüpilidselt alambs'aksa ja s'aksa keele kutsmisvorm. Tõõsõ selletüse perrä võissi Hanss' kävvü kokko soomõ mehenimega Anssi, midä seletedäs tulnus germaani mehenimest Anselm. Tuul selletüsel olõssi nõrk põhi, selle et nime Anselm kandjat keskaigsõlt Liivimaalt om väega rassõ löüdäq. Umatettü alkoholi nimetüse võro keelen hans'a varjantsiq ommaq hanss '  ja nõrk Hanss ' , kon om luud köüdüs taa edenimega. Katõgooria:Võrokiilseq edenimeq
Geiser
pisi|Geiser Old Faithful Yellowstone'i rahvuspargin [[Ameeriga Ütisriigiq.]] Geiser om vii ja auru läteq geotermilidselt tegüsän piirkunnan, miä kõrraperädselt purdsahas.
Geisri tekkümises piät olõma maa-alonõ süsteem, geotermaalala, miä lämmistäs vett ja sünnütäs rõhku, ja viiläteq. Noidõ kolmõ nõudmisõ ütenkuun olõminõ om küländ haruldanõ, tuuperäst om ka geisrid veidü.
Fotosüntees
Fotosüntees (kreeka keelen photo (valgus) shynthesis (üttepandminõ)) om luudusõn toimunuq jakkus, mink käügin elolisõq tegeväq pääväväe keemilidses väes. Fotosüntees sünnüs valgustegüside pigmente (näütüses klorofülli) abigaq. Fotosünteesi läteq om vesi (H₂O), hüdsäsnikdioksiid (CO₂), mineraalollusõq ja väeläteq om päävävägi. Tulõmis ommaq hüdsivesiguq (päämidselt viinamaŕatsukõŕ, fruktuus) ja tärklüs. Kõrvalinõ tullõm om hapasnik (O₂)
Reaktsioonivõrrand:
6 CO2 + 12 H2O + valgusõpudinaq → C6H12O6 + 6 O2 + 6 H2O
hüdsihappagaaś + vesi + päävävägi → viinamaŕatsukõŕ + hapasnik + vesi
Koigu (Antsla)
Koigu om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Inne Eesti umavalitsuisi valitsõmisõ ümbrekõrraldamist 2017. aastagal oll' Koigu külä Urvastõ vallan.