cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Peräkülä (Võro)
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Lätteq
Katõgooria:Võro valla küläq
Kiltre oja
Kiltre oja om mitmõ Võromaa uja nimi:
Igäme järv
Igäme järv vai Igeme järv vai Igimä järv om järv Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan.
Kiisa (Saku)
thumb|Kiisa raudtiijaama hoonõq
Taa artikli om alõvigu perrä Harjomaal, sama nimega külli perrä kaeq Kiisa.
Katõgooria:Eesti alõviguq Katõgooria:Saku vald
Aovüü
Aovüü om 15 pikkuskraadi lakjunõ ütelt puult tõsõni küündüv "riba" Maakeräl, kon om üts ja sama kelläaig – vüüaig. Aovöid om 40.
500px|thumb|right|Maa aovüüq 2007. aastaga saisoga
Katõgooria:Maatiidüs
21. süküskuu päiv
21. süküskuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 264. päiv (liigaastagal 265. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Süküskuu
Kirka oja
Kirka oja om uja Kanepi kihlkunnan.
Katõgooria:Kanepi kihlkunna jõõq
Perämõtsa (Põlva)
Perämõtsa om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Kaeq viil
Katõgooria:Põlva vald
Piirimäe
Piirimäe om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Kaeq viil
Katõgooria:Põlva vald
Saku
Sakut nimitsedäs ollõpääliinas.
Katõgooria:Eesti alõviguq Katõgooria:Saku vald
Liinamõisa
Liinamõisa vai raadimõisa oll' mõisa, miä kuulu liinaval'tsusõlõ. Liinamõisaq olliq suurõmbidõ liino (Talliin, Tarto, Pärno, Narva) man.
Raha
Raha om ülene säädüslik masmisõ asi, mink vasta saa vaihtaq kaupo vaihõkõrraga, miä kujonõs raha ostmisõ väe ja kaupo hindo perrä.
Raha olõmisõ alossõs om ütiskundlinõ kokkolepmine tuu kotsilõ, et määnestki asja pruugitas kaupo vasta vaihtamisõs. Taa kokkolepmine või ollaq kas vabast tahtmisõst vai sunduslik. Raha häädüs või muutudaq inflatsiooni ja deflatsiooni mõol.
Kaeq viil
Katõgooria:Majandus
9. lehekuu päiv
9. lehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 129. päiv (liigaastagal 130. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Lehekuu
Kiisla lomp
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
22. süküskuu päiv
22. süküskuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 265. päiv (liigaastagal 266. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Süküskuu
Kiiviti järv
Kiiviti järv om järv Karula kihlkunnan Taheva vallan.
Järve vesi vaihtus ärq 11 kõrda aastagan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Järveots
Järveots om järvekene Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Võromaa inemiseq
Võromaa inemiisi nimekiri. Tan ommaq üles loeduq mõnõq tunnõtumbaq inemiseq, kiä ommaq Võromaal sündünüq, Võromaal elänüq vai Võromaa hääs midägi ärq tennüq.
A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W Õ Ä Ö Ü
Billingeni katastruuf
Billingeni katastroofis nimitedäs tuud, ku illadsõ iäaigsõ Balti iäpaisjärve vesi murd' hindäle välläpääso ilmamerde põrõhõlladsõ Mälari järvistü kotsilt Roodsin. Üte aastaga seen alasi vesi mitokümmend miitrit, vii alt sai vabas suur jago Eestimaad, subarktilidsõ kliima asõmõlõ tull' preboreaalnõ, naksiq arõnõma suuq ja mõtsaq. Umbõs 500 aastakka pääle katastruufi elliq Pärno jõõ veeren Pulli asulan joba inemiseq.
Kama Kaido arvatõn võsiq taad sündmüst poeetilidselt kutsuq maasündümises. Katastroofi aig om Roodsin aastagadsõ täpsüsega kimmäs tett nink tuust naatas sirvikallendri perrä aastakkõ lugõma.
Kar'amõisa
Kar'amõisa (sks. k. Hoflage) oll' kompleks mõisa keskusõst kavvõmban, kon elliq osaq tüüliseq, hoiõti karja vai kon oll' määnegi tüüstüs. Kar'amõisa moodusta es umaette mõisamajapidämist. Kar'amõisaq olliq päämõisidõga võrrõldõn tagasihoitligult vällä ehitedüq; tihtipääle püsü es nääq kuigi kavva. Tuu olõ es sukugi kimmäs, kas ja määntsit mõisasüämest kavvõmban olõjit ehitüisi ja näide parkõ loeti kar'amõisas vai loeda es. Inämbüsel kar'amõisist oll' sõski määnegi mõisasüä olõman.
Nigle järv
Nigle järv om järv Karula kihlkunnan Taheva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Tsiga
Tsiga om kodoelläi. Tsiko kasutadas inämbähe liha saamisõs.
Imäne tsiga om immis, täüskasunu esäne om kult, kohitsõt esäne om orik. Nuur tsiga om põrss.
Tsia tiinüs kest keskmädselt 115 päivä.
Lätteq
Katõgooria:kodoeläjäq Katõgooria:Imetäjäq
Kaplinski Jaan
Kaplinski Jaan (Jaan Kaplinski, sündünüq 22. vahtsõaastakuu pääväl 1941 Tarton, koolnuq 8. põimukuu pääväl 2021) oll' eesti kiränik, tõlkja, kultuurikriitik ja mõttõtiidläne.
Elokäük
1968. aastagast oll' Kaplinski Eesti Kiränike Liido liigõq. 1980. aastagal oll' tä üts kuulsa 40 kirä kokkopandjit. Tä kirot' kirä edimädse variandi, miä tõi üten läbiotsmisõ ja ähvärdüisi. Eesti vahtsõ hindäperi ao algusaastil oll' Kaplinski poliitik ja kuulu 1992-1995 Eesti Vabariigi Riigikokko. Kaplinski Jaan elli uman talon Vana-Tartomaa piiri pääl vasta Võromaad.
Imä Nora Kapilinski (Raudsepp) om peri Eoste küläst, Taivaskua lähedält. Sääl sugulaisi man oll latsõiän suviti Jaan. Tollõst om raamat „Latsepõlve suve“. Jaan Kaplinski kynõl ummist Võromaa juurist Kaika suvõülikoolin Pikäkannun 2001. aastagal.
Artikliq ja esseeq
Artikliid perioodikan
Lätteq
Katõgooria:Võromaa inemiseq Katõgooria:Võro kiräniguq
Kullassaarõ järveq
Kullassaarõ järveq vai Kullasaarõ järveq ommaq järveq Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Kiltre lomp
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Gutenbergi Johannes
Gutenbergi Johannnes (Johannes Gensfleisch zur Laden zum Gutenberg, u. 1400-1468) oll' s'aksa kullassepp ja trükli, kedä peetäs edimädses õuruuplasõs, kiä võtt' tarvitusõlõ liikjidõ tähtiga trükmise umbõs 1439. a. nink kiä märke vällä mekaanilidsõ trükmise.
Katõgooria:S'aksamaa inemiseq Katõgooria:S'aksamaa vällälöüdjäq
Kokõ oja
Kokõ oja om uja Kanepi kihlkunnan.
Katõgooria:Kanepi kihlkunna jõõq
Lauglindaminõ
300px|thumb|Lauglindaminõ Lauglindaminõ om lauglinnukiga lindaminõ, kas sõs lõbo peräst vai tõisiga võiki. Lauglindamisõn peetäs võistluisi, muuhulgan maailmameistrivõistluisi.
Lauglindamisõga saa tegeldä ka Võromaal - Laheda vallan Ridalin.
Välislink
Katõgooria:Linnundus Katõgooria:Sport
Sirvikallendri
Sirvikallendri (Maavalla kallendri, sirvilavvaq, sirviq) om kallendri, midä tarvitasõq eesti maausolidsõq. Aoarvamisõ alostusõs om võet nn. Billingeni katastruuf, mink toimumisõ aig om Roodsin viirsavi meetodi perrä aastagalidsõ täpsüsega kimmäs tett. Kallendri kuunimeq, pühäq ja tähtpääväq nink kuusaisõ kõrd om perit õnnõ maarahva perimüsest. Pühhi–tähtpäivi valigu puhul om põhilidsõlt jääd noidõ mano, mink maausolinõ tähendüs ja kumbõq ommaq teedäq. Erändis ommaq tõnnipäiv (7. joulukuu päiv) ja kollõtamispäiv (14. rehekuu päiv), mink kotsilõ olõ-i määntsitki kumbit teedäq.
28 aastaga seen on sirve vällä annõt päämidselt käsitrükün (linuul- ja siiditrükk, ildampa viil valguskoopiaq). Perämäidsil aastagil ommaq sirviq ilmunuq trükün.
Sirvikallendrit and parhilla vällä Maavalla Koda.
Lähkü-Hummogumaa
300px|thumb|Lähkü-Hummogumaa
Lähkü-Hummogumaa om piirkund, kohe jääs Aasia õdagujago ja Afriga põh'ahummogunukk. Lähkü-Hummogumaa ala käüväq Türgü, Egüptüs, Araabia puulsaar, Iraan ni maaq, miä jääseq näide vaihõlõ.
Katõgooria:Aasia Katõgooria:Afriga
Pikäsilla
Pikäsilla om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Lätteq
Katõgooria:Võro valla küläq
Vana-Koiola kuul
thumb|250px|right|Vana-Koiola kuul 2007. a.
Vana-Koiola kuul oll' kuul Põlva kihlkunnan Laheda vallan Vana-Koiola külän. Kuul tüüt' aastagil 1926-2010, tä om olnuq nii algkuul ku ka põhikuul. Vanaq kooli huunõq ommavaq õkvalt Vana-Koiola järve veeren, põh'a puul.
Aolugu
Neläklassilinõ Vana-Koiola algkuul naas' tüüle 1926. aastagal Vana-Koiola rendimõisa huunõn. Kooli edimäne juhataja oll' Henno Alfred, kiä tüüt' koolin 1941. aastaganiq. 1946. aastagal tetti kuul säitsmeklassilidsõs, 1962. aastagal katsaklassilidsõs, 1989. aastagal ütsäklassilidsõs, 2001. aastagal jälq kuvvõklassilidsõs algkoolis. 2010. aastagal, ku opilaisi oll' jäänüq väega veitüs, panti kuul kinniq.
Kõgõ pikembält oll' kooli juhis Polli Aksel, kiä juhtõ kuuli päält 25 aastaka (1953-1979). Timä aol paranõsi kooli majanduslik olukõrd joudsahe: kuuli panti eelektri, koolimajalõ ehitediq mano vahtsõnõ jago ja süüklahoonõq.
85 aastaga joosul oll' koolil 13 juhti ja päält saa oppaja.
thumb|250px|right
Lõpõtajaq
Aastil 1949-2000 lõpõt' kooli 545 opilast. Noist tuntumbaq ommaq bioloogiadoktor Saksa Valdur ja mõtsamajandusõ tippspetsiälist Tasso Enn.
Kuul ja võro kiil
Vana-Koiola koolin om opat võro kiilt ja opilasõq ommaq ossa võtnuq võrokeelitside kirätöie võistluisist. 2005. aastagal peeti kooli man 17. Kaika suvõülikuul.
Välislink
Katõgooria:Põlva kihlkunna kooliq
Harglõ kihlkund
300px|thumb|Võromaa kihlkunnaq. Harglõ kihlkund om roosa.
Harglõ kihlkund (vai Hargla kihlkund) om kihlkund Võromaa õdagujaon. Harglõ kihlkunnast hummogu poolõ jääs Rõugõ kihlkund, lõuna poolõ Lätimaa ja põh'a poolõ Karula kihlkund. Kihlkunna suurus om päält 350 km².
Aolugu
200px|thumb|Harglõ kihlkunna kivi Harglõn kalmuaia pääl
Kihlkunna mõisaq
Harglõ kihlkunna mõisidõ nimekiri lugõ üles 20. aastagasaa algusõn Harglõ kihlkunnan olnuq mõisaq. Vällä ommaq jätedü kar'amõisaq.
Kiil
Üts näütüs Mõnistõ keelepruugist, minka om 1889. a. kirja pandnu P. Fr. Kõiv.
Vanasõnno
150px|thumb|Naanõ Harglõ kihlkunna rahvarõvin 150px|thumb|Naanõ Harglõ kihlkunna rahvarõvin
Välislink
Katõgooria:Harglõ kihlkund Katõgooria:Võromaa Katõgooria:Võromaa kihlkunnaq
Rüütlikunnamõisa
Rüütlikunnamõisa (sks. k. Ritterschaftgut) oll' mõisa, miä kuulu rüütlikunnalõ. Noidõ mõisidõ huunõq olliq sagõhõhe tagasihoitligumbaq. Mõisin elliq näide majandajaq.
Võro-Seto tähtraamat
200px|thumb|Võro-Seto tähtraamat 2004
"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri" om võro- ja setokeeline tähtraamat, miä ilmus 1990. aastagast pääle. Tähtraamatin tuvvas ärq võro ja seto rahvakallendri tähtpääväq ni trükitäs võro- ja setokeelitsit lugusit, luulõtuisi, laulõ, oppuisi, vanarahva tarkuisi ja muud.
Võro-Seto tähtraamatut ommaq vällä andnuq Võro Keele ja Kultuuri Fond, Ugala Tugikogo, Võrovaimu Selts, Võro Instituut ja Võro Selts VKKF. Kokkopandjis ommaq olnuq Kama Kaido, Pulga Jaan, Jüvä Sullõv, Rahmani Jan, Fastrõ Mariko, Valpri Valdo, Ojari Triinu, Lauritsa Leelo, Reimanni Nele, Pandi Annika ja Vaaba Janek.
Pragi kuul
Pragi kuul oll' algkuul Põlva kihlkunnan Aleksandri vallan (Vardja/Pragi mõisan) Koiolakülän. Koolin naati oppama 1812. a. ja sääl opati 1972. aastagani. Koolimaja Orajõõ veeren om alalõ ja sääl eletäs.
Aolugu
Kuul luudi 1812. a. Pragi mõisa ala käüvän Koiolakülän.
1925. aastagal oll' kuul 2-klassilinõ, sääl oppõ 64 last ja opas' 1 oppaja.
1934. aastagast oll' kuul 5-klassilinõ, 1939. aastagast 6-klassilinõ.
1944. a. oll' opilaisi 69 (noist tütärlatsi 38). Sõs oll' kuul 6-klassilinõ mittetävvelik keskkuul. 1945 oll' opilaisi joba 86 (noist 50 tütärlast) ja kuul oll' 7-klassilinõ, sääl oll' kolm klassikomplekti ja kolm oppajat. Mõnõq aastaq püssü koolilatsi arv 80 ümbre ja oppajit tull' üts mano. 1948.-1949. opiaastagast muudõti kuul 4-klassilidsõs algkoolis, kon oll' 2 klassikomplekti ja 2 oppajat. Opilaisi oll' sõs 43 (20 tütärlast). Säält edesi naas' opilaisi arv kahanõma. 1955 oll' kuul 4-klassilinõ ja 1 klassikomplektiga (16 last ja 1 oppaja). Kuul panti kinniq 1972. a.
Kirändüs
Katõgooria:Põlva kihlkunna kooliq
10. lehekuu päiv
10. lehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 130. päiv (liigaastagal 131. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Lehekuu
Maailma rahvidõ lipuq
Maailma rahvidõ lippõ nimekiri
23. süküskuu päiv
23. süküskuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 266. päiv (liigaastagal 267. päiv).
Osjalont
Osjalont om järv Karula kihlkunnan Taheva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Kõrrõ lomp
Kõrrõ lomp vai Kõrrõ lump om lump Kanepi ja Kamja kihlkunna piiri pääl Valgjärve vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Kruutusõ oja
Kruutusõ oja om uja Kanepi kihlkunnan. Tä nakkas pääle Karaski külä mant ja juusk kur'a poolõ päält Hilba ojja.
Katõgooria:Kanepi kihlkunna jõõq
Kunnalomp
Kunnalomp vai Kunnalump om lump Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan.
Pariis
Pariis ( kullõq) om Prantsusmaa pääliin nink kõgõ suurõmb liin. Tä om Seine'i jõõ veeren Põh'a-Prantsusmaal. Linn om jagatuq 20-s liinaosas, mink olõ-õi nimme, ainult nummõr. Aastaniq 310 oll liina nimes Lutetia (pr k Lutèce).
Kunnalomp
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Paiulont
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Sisask
Sisask vai sisas om väiku tsirk, kiä tulõ Eestihe lehekuu alostusõn ja laul (tsoldsudas) terveq üü. Uma laulmisõ lõpõtas sisask ärq piimäkuun.
Sisaskit nimitsedäs viil aotütres.
Katõgooria:Tsirguq
Rio de Janeiro
Rio de Janeiro om Brasiilia suurusõ poolõst tõnõ liin pääle São Paulot. Tä oll' Brasiilia pääliin piaaigu kats aastagasata: 1763-1822, ku tuu oll' Portugali koloonia, nink 1822-1960, ku Brasiilia oll' hindäperi riik. Aastagil 1808-1821 oll' Rio de Janeiro Portugali impeeriumi pääliin.
Katõgooria:Brasiilia liinaq
Liivajärv (Tammõ)
Liivajärv om järv Kanepi kihlkunnan Valgjärve vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Punaku
Punaku om külä Põlva kihlkunnan Kõllõstõ vallan.
Suguvõso
Suguvõso om rahvakeeline ütelüs sugulaisi kogo kotsilõ, laemb mõistõq ku pereh. Või tähendäq ka kõiki üte mehe vai edevanõmbidõ paari perrätulõjit nii miis- ku naisliinin, a olõ-i sama miä sugukund. Sugulusköüdüsside graafilist kujotust üteldäs sugupuus.
11. lehekuu päiv
11. lehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 131. päiv (liigaastagal 132. päiv).
Suguvõso
Kaeq viil
Sugulus
Punsaku
Punsaku om külä Põlva kihlkunnan Lasva vallan.
Suguvõso
Kaeq viil
katõgooria:genealoogia
Lambaniidü lomp
Lambaniidü lomp vai Lambaniidü lump om järv Kanepi kihlkunnan Valgjärve vallan.
Pille (Timo)
Seo artikli kõnõlõs küläst Võro vallan. Võromaal om viil sama nimega kotussit, kaeq Pille.
Pille om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Lambaniidü lomp
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Pille (Timo)
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Lätteq
Katõgooria:Võro valla küläq
Gatesi Bill
Gatesi Bill (William Henry Gates III, sündünüq 1955) om ameeriga ärimiis, rikkusõ poolõst (2008 saisoga) kolmas inemine maailman nink üten Alleni Pauliga luud tarkvaravirma Microsoft päämiis. Microsoftin om tä tüütänüq tekevjuhi ja päätarkvaraarkitekti kotusõ pääl nink tä om inemine, kinkal om kõgõ inämb Microsofti aktsjit. Tä om kirotanuq mitmit raamatit.
24. süküskuu päiv
24. süküskuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 267. päiv (liigaastagal 268. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Süküskuu
Lättelomp
Lättelomp om lump Kanepi kihlkunnan Valgjärve vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Alaveski järv (Andrusõ)
Alaveski järv om järv Harglõ kihlkunnan Mõnistõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Kurgsuu oja
Kurgsuu oja om uja Kanepi kihlkunnan.
Katõgooria:Kanepi kihlkunna jõõq
.af
.af om Afganistani internetitunnus, mink iist pidä huult AFGNIC. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1997.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Puuri
Puuri om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Kaeq viil
Katõgooria:Põlva vald
1900
1900.  aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10113. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1900
Võro kirändüs
Võro kirändüs om Eesti lõunahummogujaon elävä võro kiilt kõnõlõja rahva kirändüs üten rahvaluulõga. Võro kirändüs om osa tuust eesti kirändüsest, midä om kutsut nimega lõunaeesti (Oskar Kruus, Kronberg) vai uandi (Kaalep) vai ugandi (Kaplinski) kirändüses. Niikutsutuisi lõunaeesti kirändüisi siäst om eräle võet mulgi (Adamson, Baturin), tarto (Suits), võro (Adson, Jaik, Lattik, Kolk) ja seto (Haavaoks) kirändüs.
Välislingiq
Võro kirändüse kodoleht
Kaavõndusuut
Kaavõndusuut om järv Harglõ kihlkunnan Mõnistõ vallan.
Karula kihlkund
300px|thumb|Võromaa kihlkunnaq. Karula kihlkund om tumõrohilinõ.
Karula kihlkund om kihlkund Võromaa õdagujaon. Karula kihlkunnast hummogu poolõ jääs Rõugõ kihlkund, lõuna poolõ Hargla kihlkund, õdagu poolõ Valgamaa Lukõ kihlkund ni põh'a poolõ jääväq Urvastõ kihlkund ja Tartomaa Sangastõ kihlkund. Kihlkunna suurus om päält 300 km².
Luudus
Karula kihlkunna kõgõ korgõmp mägi om Rebäsemõisa Tornimägi (137,8 m).
Kihlkunna mõisaq
20. aastagasaa algusõn Karula kihlkunnan olnuq mõisaq. Vällä ommaq jätet kar'amõisaq.
Kuulsambaq inemiseq
Tõisi Karula kihlkunna inemiisi: Liimetsa Heino.
Välislink
Katõgooria:Karula kihlkund Katõgooria:Võromaa Katõgooria:Võromaa kihlkunnaq
.ag
.ag om Antigua ja Barbuda internetitunnus, mink iist pidä huult NicAg. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1991.
Lokandi oja
Lokandi oja om uja Kanepi kihlkunnan.
Katõgooria:Kanepi kihlkunna jõõq
Sugulus
Sugulus vai põlvnõminõ vai veresugulus vai geneetilidseq suhtõq om organismõ peräntulõjidõ ja iinkäüjide vaihõlidsõq suhtõq. Sugulussuhtidõ hulgast tähüstedäs vai peetäs tähtsäs esiqsugutsin kultuurõn esiqsugutsit vaihõkõrdo.
Sugulus
Võro keelen ommaq inemiisi sugulusõ tähüstamisel tarvitusõn järgmädseq nimetüseq
I astmõ sugulus
•	Esä •	Imä •	Vanõmbaq - esä ja imä •	Poig •	Tütär •	Latsõq - pojaq ja tütreq
II astmõ sugulus
•	Veli •	Sõsar •	Puulveli •	Puulsõsar •	Vanaesä - esäesä vai imäesä •	Vanaimä - esäimä vai imäimä •	Vanavanõmbaq - vanaesäq ja vanaimäq •	Latsõlats - poja lats vai tütre lats
III astmõ sugulus
•	Uno - imä veli •	Tädi - imä sõsar •	Lell - esä veli •	Tsõdsõ - esä sõsar •	Vanavanaimä - vanaimä imä vai vanaesä imä •	Vanavanaesä - vanaimä esä vai vanaesä esä •	Latsõlatsõlats
IV astmõ sugulus
•	Uno-, lellä-, tädi- vai tsõdsõlats •	Unopoig •	Unotütär •	Tädipoig •	Täditütär
V ja inämbä astmõ sugulus
•	Vaarimä – vanavanõmbidõ naissuust iinkäüjä •	Vaaresä – vanavanõmbidõ miissuust iinkäüjä •	Iinkäüjä, alovanõmb, edevanõmb
Hõimlus
Hõimosuhtõq ommaq abielo kaolt tekküvaq suhtõq – naaq olõ-i veresugulusõ suhtõq. Naidõ tähüstamisel ommaq võro keelen tarvitusõl järgmädseq nimitüseq
II astmõ hõimlasõq
•	Ämm - naasõ imä, mehe imä •	Äi - naasõ esä, mehe esä •	Väümiis - tütre miis •	Minnij - poja naanõ
III astmõ hõimlasõq
•	Naasõveli •	Kälü - naasõ sõsar •	Küdü, velets - mehe veli •	Nado - mehe sõsar •	Languq - mehe ja naasõ vanõmbaq umavahel
IV astmõ hõimlasõq
•	Kälümiis- naasõ sõsaramiis
katõgooria:pereq katõgooria:genealoogia
Mahlamäe lump
Mahlamäe lump om lump Kanepi kihlkunnan Valgjärve vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
25. süküskuu päiv
25. süküskuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 268. päiv (liigaastagal 269. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Süküskuu
Loko oja
Loko oja om uja Kanepi kihlkunnan.
Katõgooria:Kanepi kihlkunna jõõq
.ai
.ai om Anguilla internetitunnus mink iist pidä huult Anguilla valitsus. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1995.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
12. lehekuu päiv
12. lehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 132. päiv (liigaastagal 133. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Lehekuu
.al
.al om Albaania internetitunnus, mink iist pidä huult Albaania posti ni puutriposti ammõt AKEP (Autoriteti i Komunikimeve Elektronike dhe Postare). Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1992.
.al tunnust võivaq pruukiq Albaania kodaniguq ja Albaaniahe registreeridüq ettevõttõq.
Da Vinci Leonardo
Leonardo kõgõ kuulsambaq pildiq ommaq "Pühä õdagusüümaig" ja "Mona Lisa".
.al
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Da Vinci Leonardo
thumb|300px|left|Pühä õdagusüümaig (1495–1498) thumb|200px|left|Mona Lisa (1503–1505/1506)
Katõgooria:Itaalia inemiseq Katõgooria:Itaalia kunstniguq
Võro rahvalaul
Võro rahvalaul om Võromaalt peri, inämbüisi võrokeeline rahvalaul. Vanõmb võro rahvalaul om regivärsin, vahtsõmb lõppriimiga.
Välislink
Katõgooria:Võro kiil Katõgooria:Võro kultuur Katõgooria:Rahvaluulõq Katõgooria:Muusiga
Marana lump
Marana lump om lump Kanepi kihlkunnan Valgjärve vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Pariniidü lomp
Pariniidü lomp om lump Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Mõnistõ järv
Mõnistõ järv om järv Harglõ kihlkunnan Mõnistõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2006. aastaga pääle
200px|thumb|
Padojärv
Padojärv järv om järv Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan Miilva suun.
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2006. aastaga pääle
Teedüs
Katõgooria:Võro-Seto tähtraamaduq
Luurioja
Luurioja om uja Kanepi kihlkunnan.
Katõgooria:Kanepi kihlkunna jõõq
Palanusuut
Palanusuut om järv Harglõ kihlkunnan Mõnistõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
São Paulo
São Paulo om Brasiilia kõgõ suurõmb liin.
Puusepä
Puusepä om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan.
São Paulo
Katõgooria:Brasiilia liinaq
Puusepä
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Lätteq
Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Rooma
Rooma om Itaalia pääliin nink kõgõ suurõmb liin.
Katõgooria:Pääliinaq Katõgooria:Itaalia liinaq
Rehäjärv
Rehäjärv vai Rihajärv om järv Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
13. lehekuu päiv
13. lehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 133. päiv (liigaastagal 134. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Lehekuu
Raistõ
Raistõ vai Väimälä-Suurkülä om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Lätteq
Katõgooria:Võro valla küläq
Ehitüskunst
pisi|Ehitüskunst Ehitüskunst vai arkitektuur om rakõndusligu ja esteetilidse tsihiga looming, miä pututas inemise elo ja tegemiisi ruumilist keskkunda.
Kaeq viil
Katõgooria:Ehitüskunst
Võhandu jõgi
Võhandu jõgi om Eesti kõgõ pikemb jõgi. Tä nakkas pääle Savõrna külä ligidält ja suubus Võõpso lähkün Lämmähejärve. Võhandu jõõ pikkus om 162 km ni jõgikund om 1420 km². Vagola järvest ülesvuulu kand jõgi nimme Pühäjõgi ni alambjoosul Võujõgi. Võhandu jõgi om laivatõdav Peipsi järvest Võõpso sadamani. 1963. aastagal moodustõdiq Võhandu jõõ ürgoro maastigukaitsõala.
Archimedes
Archimedes (kreeka keelen Ἀρχιμήδης, u. 287 i.m.a. – u. 212 i.m.a) oll' Vana-Kreeka matõmaatik, füüsik, insinör, vällälöüdjä ja tähetiidläne. Kuigi timä elost om veidüq teedäq, peetäs tedä vana ao ütes suurõmbas tiidläses. Füüsigan om timä saavotuisi hulgan hüdrostaatiga ja staatiga põhjandaminõ nink kangi põhimõttõ seletämine. Tä ehit' vahtsit massinit, nigu näütüses piiramismassinaq ja kruvipump, midä kutsutas timä nimega. Miiq aigsõq testiq ommaq näüdänüq, et Archimedes mõtõl' vällä massinit, minkaga sai pääletulõvit laivo vii sisest vällä nõsta ja piiglide ria abiga laivo palama pandaq.
Võhandu jõgi
Paisjärveq
Kõgõ suurõmbaq paisjärveq Võhandu jõõ pääl ommaq Leevaku paisjärv ja Räpinä paisjärv.
Archimedes
Archimedest peetäs vanaao kõgõ suurõmbas ja kõiki aigõ ütes suurõmbas matõmaatikus. Tä and' meetodi parabooli kaarõ ala jäävä pinna suurusõ rehkendämises lõpmalda ria summana nink rehkend' uma ao kotsilõ väega täpsehe pii. Tä mõtõl' vällä spiraali, miä kand timä nimme, nink löüd' valõmiq püürdpindõ mahtõ rehkendämises.
Võhandu jõgi
Elokotusõq
Võhandu jõõ viirde jääseq Kääpä, Leevi, Leevaku, Räpinä, Võõpso ja viil hulka külli.
Archimedes
Archimedes sai hukka Sürakuusa piiramisõ aigu, kui Rooma sõamiis tä ärq tapp', kuigi oll' annõt käsk tedä mitte puttu. Cicero ollõv käünüq Archimedese havva pääl, mink pääl oll' olnuq kerä tsilindri sisen. Archimedes oll' tõõstanuq, et kerä maht ja pinna suurus om kats kolmandat jako timä ümbre olõva tsilindri umast (tollõ põhjo kah arvõhõ võttõn) ja pidi tuud umas kõgõ tähtsämbäs matõmaatilidsõs saavotusõs.
Võhandu jõgi
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna jõõq Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq Katõgooria:Räpinä kihlkunna jõõq Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Archimedes
Archimedese matõmaatilidsõq kirotusõq olõ-s vanal aol nii tunnõtuq ku timä vällälöüdüseq. Aleksandria matõmaatiguq loivaq ja tsitiirseväq tedä, a edimädse tävvelidse kompilats'ooni tekk' viil Miletose Isidor (u. 530 m.a.p.). Eutociusõ 6. aastagasaal kirotõt Archimedese töie kommõntaariq teiq nuuq tüüq edimäst kõrda lajõmbalõ hulgalõ lugõjilõ kättesaadavas.
Ütlemiisi
Katõgooria:Vanakreeka matõmaatiguq Katõgooria:Vanakreeka vällälöüdjäq Katõgooria:Vanakreeka füüsiguq
Miilva järv
Miilva järv [.Miilva järv] om järv Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan Miilva suu lõunõhummoguservän.
Miilva järve keskel om üts saarõkõnõ (0,4 ha).
Miilva järve saasõ vett suukraavõst, järvest lätt välllä Toolamaa oja, miä juusk Võhandu jõkkõ. Vesi vaihtus ärq 2,1 kõrda aastagan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Päämädseq kalaq ommaq ahhun ja haug.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
26. süküskuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Süküskuu
Matu lomp
Matu lomp om lump Kanepi kihlkunnan Valgjärve vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Mädäjärv (Valgjärve)
Mädäjärv om järv Kanepi kihlkunnan Valgjärve vallan.
Darwini Charles
Darwini Charles (Charles Robert Darwin, 1809-1882) oll' inglüse luudusõuurja, kiä mõtõl' vällä niinimmat evoluts'ooniteooria, miä ütles, et kõik lihiq ommaq ao kestel vällä arõnõnuq ütitsist iinkäüjist luudusligu valigu tulõmusõl. Fakt, et evoluts'uun toimus, võeti tiidläisi puult ja lajembaltki umas joba Charlesi eloaol. Timä luudusligu valigu teooriat naati evoluts'ooni pääpõhjussõs pidämä 1930. aastagil nink täämpädsel pääväl om tuu muudsa evoluts'ooniteooria alossõs.
Mädäjärv (Valgjärve)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Darwini Charles
Katõgooria:Inglüsmaa inemiseq Katõgooria:Inglüsmaa bioloogiq Katõgooria:Inglüsmaa geoloogiq
Põrstõ (Kõllõstõ)
Põrstõ om külä Põlva kihlkunnan Kõllõstõ vallan.
Kaeq viil
Katõgooria:Kõllõstõ vald
.am
.am om Armeeniä internetitunnus, mink iist pidä huult ISOC-AM. Tunnus võeti pruukmistõ 1994. aastagal.
.am tunnus om mõtõld registriirmises kõigilõ, kiä taad tahtvaq. Armeeniä säädüs kiild tunnusõ pruukmisõ rämpspostis, pornos ja terrorismis.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.ao
.ao om Angola internetitunnus, mink iist pidä huult Aghonsio Neto ülikuul. Tunnus võeti pruukmistõ 1995. aastagal.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Roodsi külä (Kõllõstõ)
Roodsi külä om külä Põlva kihlkunnan Kõllõstõ vallan.
Rapla vald
Rapla vald om vald Rapla maakunnan. Valla keskusõs om Rapla liin. Valla suurus om 243,3 km² ni 2008. aastaga vahtsõaastakuu 1. pääväl elli Rapla vallan 9652 inemist.
Roodsi külä (Kõllõstõ)
Kaeq viil
Katõgooria:Kõllõstõ vald
Rapla vald
Rapla vallan om Rapla liin, alõviguq Hagudi, Alu ja Kuusiku ni 38 küllä.
Välislink
Katõgooria:Rapla vald Katõgooria:Rapla maakund Katõgooria:Eesti vallaq
14. lehekuu päiv
14. lehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 134. päiv (liigaastagal 135. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Lehekuu
.an
.an oll' Hollandi Antille internetitunnus, mink iist pidi huult Hollandi Antillie'i ülikuul. Tunnus võeti pruukmistõ 1993. aastagal ja pruukmisõst mahaq 2015. aastagal.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.aq
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Portugal
Portugali Vabariik (portugali keelen República Portuguesa) om Õuruupa riik. Portugali pääliin om Lissabon.
Välislingiq
Katõgooria:Õuruupa riigiq
Saarõkülä järv
Saarõkülä järv om järv Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Pedäjäsuut
Pedäjäsuut om järv Harglõ kihlkunnan Mõnistõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Rapla
pisi|Rapla 2021 Rapla (s'aksa ja vinne keelen 1918. aastagani Rappel) om liin Eestin, Rapla maakunna ja Rapla valla keskus. Asus Talliinast 50 km lõunan, Vigala (Konuvere) jõõ veeren. Läbi liina lätt Talliin–Rapla–Viljandi/Pärno tsihin raudtii.
Mustajärve oja
Mustajärve oja om uja Kanepi kihlkunnan. Tä nakkas pääle Mustastjärvest Heisri külän nink juusk hää käe puult Hilba ojja.
Rapla
Raplan eläs 5618 inemist (01.01.2008 saisoga).
Mustajärve oja
Katõgooria:Kanepi kihlkunna jõõq
Rapla
Aolugu
Rapla oll' aoluulidsõ Harjomaa lõunõjaon, tä oll' Rapla kihlkunna keskus.
Parmu oja
Parmu oja om uja Kanepi kihlkunnan.
Rapla
Lätteq
Katõgooria:Rapla vald Katõgooria:Eesti liinaq
Parmu oja
Katõgooria:Kanepi kihlkunna jõõq
Fenoloogia
Fenoloogia om elotiidüse haro, miä uur luudusõ aastagaaoliidsi nättüisi, naidõ arõnõmist ja tulõhumisõ aoliidsi säädüisi. Fenoloogia põh'andus luudusõ kaemisõl.
Räpinä järv
Räpinä järv om ülessulut järv Räpinä kihlkunnan Räpinäl Võhandu jõõ pääl.
Fenoloogia
katõgooria:elotiidüs
Võro-Seto tähtraamat ehk kallendri 1990. aastaga pääle
Teedüs
Katõgooria:Võro-Seto tähtraamaduq
Räpinä järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Pangi suut
Pangi suut om järv Harglõ kihlkunnan Mõnistõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Võromaa järveq
Haani ja Karula korgustiguq ommaq Eestin järvi poolõst üteq rikkambaq - sääl om kogoniq 30 järve 100 km² pääle.
Põlva ja Räpinä kandin om pall'o järvi, mink vesi om kõgõ tummõmb terve Õuruupa pääle.
Peräjärv (Peräjärve)
Peräjärv om järv Harglõ kihlkunnan Mõnistõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
27. süküskuu päiv
27. süküskuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 270. päiv (liigaastagal 271. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Süküskuu
.ar
.ar om Argentina internetitunnus, mink iist pidä huult NIC Argentina. Tunnus võeti pruukmistõ 1987. aastagal. 2008. aastaga märtekuust saa tunnusõga pruukiq ka tähti ñ, á, é, í ó, ú, ä, ë, ï, ö, ja ü.
Sŏul
Sŏul om Lõunõ-Korea pääliin nink kõgõ suurõmb liin.
.ar
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Sŏul
Katõgooria:Lõunõ-Korea liinaq Katõgooria:Aasia riike pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Palanulomp
Palanulomp om lump Kanepi kihlkunnan Valgjärve vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Selli kuulu
Selli kuulu [Selli .kuulu] om vanajõgi Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Vällälöüdjä
Vällälöüdjä om inemine, kiä luu vai märk vällä vahtsõ kasuligu as'a, metodi vai kujo. Vällälöüdjide tugõmisõs om vällä mõtõld patente süstem, miä and näile kimmäs aos piiradu monopoli näide vällämärgitüisi asjo pääle, miä ommaq küländ vahtsõq, mitteilmseq ja kasuliguq.
Katõgooria:Vällälöüdjäq
Pihkva
Pihkva om liin Vinnemaal, Pihkva oblasti keskus. Pihkvast läbi Pihkva järve juusk Pihkva Imäjõgi (vinne keelen Velikaja jõgi).
Piigastõ oja
Piigastõ oja om uja Kanepi kihlkunnan. Tä nakkas pääle Ahijärve suust, juusk läbi Janokjärve ja joud hää käe puult Karilatsi jõkkõ.
Katõgooria:Kanepi kihlkunna jõõq
Piitre järv
Piitre järv vai Piitrejärv om järv Harglõ kihlkunnan Mõnistõ vallan. Järv om uma nime saanuq Tammõ Piitre perrä.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Kevväi
thumb|300px|Keväjädseq aialilliq
Kevväi om jahhe aastaaig, miä om tundaq selgehe parran ilmavüün, veidemb lähistroopikan ja arktikan. Keväjä tunnismärgiq ommaq lämmäkraatõ kasuminõ, maal sulas lumi ni järvil sulas ijä üles.
Egäpäävätsen elon loetas keväjäkuis põh'apuulkeräl urbõkuud, mahlakuud ja lehekuud; lõunapuulkeräl süküskuud, lehekuud ja märtekuud. Keväjä alostus om urbõkuu edimäne päiv vai süküskuu edimäne päiv.
Tähetiidüsline kevväi nakkas keväjädsel käänüpääväl põh'apuulkeräl ja sügüsedsel käänüpääväl lõunapuulkeräl. Ilmatiidüsline kevväi nakkas, ku keskmäne päävä kraat nõsõs üle -10 °C. Fenoloogilinõ kevväi nakkas, ku keskmäne päävä kraat nõsõs üle 0 °C.
Katõgooria:Kallendri
Põlva kihlkunna järveq
Põlva kihlkunna järvi nimekiri lugõ üles Põlva kihlkunna järveq.
A E J K L M N P S T U V
Välisligiq
Katõgooria:Nimekiräq
Valga
Elänikke arv
2022. aasta 1. vahtsõaastakuu saisoga om Valgan 12 009 kirjäpantut elänikku.
Lätteq
Katõgooria:Valga maakund Katõgooria:Eesti liinaq
Pikäjärv
Pikäjärv vai Pikkjärv om järv Kanepi kihlkunnan Valgjärve vallan. Järve veeren om Pikäjärve mõisa.
Urvastõ kihlkund
300px|thumb|Võromaa kihlkunnaq. Urvastõ kihlkund om helesinine.
15. lehekuu päiv
15. lehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 135. päiv (liigaastagal 136. päiv).
Urvastõ kihlkund
Urvastõ kihlkund om kihlkund Võromaa õdagujaon. Urvastõ kihlkunnast hummogu poolõ jääs Põlva kihlkund, lõuna poolõ Rõugõ kihlkund ja Karula kihlkund, õdagu poolõ Tartomaa Sangastõ ja Otõmpää kihlkund nink põh'a poolõ Kanepi kihlkund. Kihlkunna suurus om pia.
Pikäjärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Urvastõ kihlkund
Luudus
Urvastõ kihlkunna kõgõ korgõmp mägi om Kungusõ mägi Koigun.
15. lehekuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Lehekuu
Urvastõ kihlkund
Kihlkunna mõisaq
20. aastagasaa algusõn Urvastõ kihlkunnan olnuq mõisaq. Vällä ommaq jätet kar'amõisaq.
Kuulsambaq inemiseq
Tõisi Urvastõ kihlkunna inemiisi: Pulga Jaan, Contra.
Kihlkunnapääväq
1996. aastagast pääle om peet Urvastõ kihlkunna päivi. Noid kõrraldasõq kõrdapiten Antsla, Urvastõ ja Sõmmõrpalo vald. Seeniaani ommaq kihlunnapääväq peetüq sääntsin paigon.
Välislink
Katõgooria:Võromaa kihlkunnaq
Shanghai
Shanghai om Hiina liin. Elänikke arvo poolõst om tä Hiinan tõnõ pääle Pekingit.
Katõgooria:Hiina liinaq
Virosi järv
Virosi järv vai Virostõ järv om järv Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan.
Pusu oja
Pusu oja om uja Kanepi kihlkunnan.
Mszczonów
Katõgooria:Poola liinaq
Pusu oja
Katõgooria:Kanepi kihlkunna jõõq
Virosi järv
Järve vesi vaihtus ärq 10 kõrda aastagan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Edisoni Thomas
Edisoni Thomas (Thomas Alva Edison, 1847-1931) oll' ameeriga vällälöüdjä ja ärimiis, kiä mõtõl' vällä pall'oq riistaq, miä ommaq s'ood ilmaello kõvva mõotanuq, muuhulgan fonograafi ja pikä eloiäga praktilidsõ eelektripirni.
Edison om üts kõgõ viläkamp vällälöüdjä kõgõn ilman, timä käen om 1093 USA patenti nink pääle tuu viil pall'o patente Ütiskuningriigin, Prantsusmaal ja S'aksamaal. Tä om vällä märknüq pall'o asjo telekommunikats'oonin, tuu tulõ tuust, et tä alost' umma karjääri telegraafiopõraadori ammõtin. Edison lõi edimädse eelektrijaama, miä naas' vuulu andma elämiisile, ärele ja vabrikilõ - tuu oll' muudsa ilma jaos väega suur samm edesi. Timä edimäne eelektrijaam oll' Manhattani saarõ pääl New Yorgin.
Katõgooria:Ameeriga Ütisriike inemiseq Katõgooria:Ameeriga Ütisriike vällälöüdjäq
Odysseus
thumb|right|177px|Odysseusõ pää, Vana-Kreeka kujo, peri tõõsõst aastagasaast inne miiq aigo right|thumb|200px|Odysseus kükloobõlõ veini pakman
Odysseus [odüsseus] (lad. Ulysses ja Ulixes) om kreeka mütoloogian julgõ, kavval ja tark Trooja sõa kangõlanõ, Ithaka kuning, Laertese ja Antikleia poig (mõnõn Homerose-järgsen müüdin Sisyphose poig). Odysseuse ettepanõgi perrä olliq Helenä kosilasõq sunniduq avitama timä vällävalitut, ku tuu pulka jääs. Pääle Helenä rüüvmist olõsiq Odysseus pidänüq minemä Trooja sõtta, a tä mänge ulli, selle et oraakli oll' ette kuulutanuq, et tä püürd kodo tagasi 20 aasta peräst. Et Palamedes timä kavalusõ ärq näkk', usk' tä uma naasõ Penelope, poja Telemachose ja majapidämise sõbra Mentori huuldõ ni läts' siski sõtta. Tä löüd' Achilleuse, meelüt' Iphigeneia Eulissehe ja sõdõ Trooja peräst julgõhe. Rassõn saison avidiq timä tarkus ja kõnnõosavus. Üten Diomedesega sai tä kätte Doloni, kuun Aiasõga tõi tagasi Achilleuse kihä ja sai hindäle timä sõariistaq. Vangivõtõt Helenosõlt sai tä teedäq, mis nõudmiisil saa Troojat vallutaq. Pääle tuud tõi tä sõtta Lemnose Philoktetese ja Skyrosõ Neoptolemosõ. Kavalusõga saat' tä surma Palamedese ja rüüve kuun Diomedesega Troojast Athena kujo. Odysseus and' nõvvo ehitäq Trooja vallutamisõs puuhopõn.
Poola
Poola Vabariik (poola keelen Rzeczpospolita Polska) om Õuruupa riik.
Saarjärve
Saarjärve vai Saarjärve mõisa om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Kaeq viil
Katõgooria:Põlva vald
Riiulump
Riiulump om lump Kanepi kihlkunnan Valgjärve vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Poola
Aolugu
Aastagil 1990-1995 oll' Poola presidendis Wałęsa Lech.
Välislingiq
Katõgooria:Õuruupa riigiq Katõgooria:Poola
Pirgi suut
Pirgi suut om järv Harglõ kihlkunnan Mõnistõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Odysseus
Pääle Trooja allahiitmist naksiq kodo tagasi minevä Odysseuse 10 aastat kestnüq essüroiduq. Tä hojot' kikonidõ, lotofaagõ ja ütssilm Polyphemosõ man. Ku Odysseus oll' joba Ithaka ligi, pillu tä jälq kavvõhe merele tõisi rumalusõ peräst: nääq teiq vallalõ tuulõjumalalt Aiolosõlt saadu nahkkoti, kohe olliq kinniq pantuq vastatuulõq. Päsnüq inemisesüüjide ja laistrüguunõ käest õnnõ üte laivaga, lask' Odysseus Kirke nõvvol põrgo sissekäügi man Teiresiäse hengel hindäle tulõvikku kuulutaq. Tä päst' umaq sõbraq sireene hirmilosa, a hukutaja laulu iist ja sõit' läbi merekuru, midä vaheq Skylla ja Charybdis. Et Odysseuse sõbraq olliq Teresiasõ hoiatusõst huulmaldaq otsatanuq Thrinakia saarõl pääväjumala Heliose eläjäkar'a, läts' marutsõl merel Odysseuse laiv katski. Odysseus ütsi pässi Ogygia saarõ pääle ja jäi säitsmes aastagas nümf Kalypso mano. Ku tä edesi pur'ot', elli tä jälq üle laivakao. Odysseuse päst' Leukothea umma leieriga. Nausikaa vei Odysseuse umma esä, fajaakõ kuninga Alkinoose mano, kink abiga tä peräkõrd Ithakalõ joud'. Sandin kodo tulnuq, tapp' Odysseus Telemachosõ abiga Penelope kosilasõq. Tä sai surma uma poja Telegonose käe läbi, kiä tedä ärq es tunnõq.
.au
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Võsojärvtüs
Võsojärvtüs om järv Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
.at
.at om Austria internetitunnus, mink iist pidä huult NIC.AT. Tunnus võeti pruukmistõ 1988. aastagal.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Statistiga
Statistiga all mõtõldas sakõstõ ka statistiliidsi andmidõ korjamisõ tulõmust vai töödeld tulõmust (nt. sünde statistiga - kupall'o latsi egan kuun sünnüs, vai nt. sündünüisi latsi keskmäne kaal).
Eesti riigilõ tarviliidsi statistiliidsi andmidõ korjamisõ ja tüütlemisega tegeles Statistigaammõt.
Kaeq viil
Katõgooria:Tiidüseq
Suvi
thumb|400px|Suvi Haanimaal
Suvi om lämmi aastagaaig, miä om tundaq selgehe parran ilmavüün, veidemb lähistroopikan ja arktikan. Suvõ tunnismärgiq ommaq korgõq lämmäkraadiq ja vihmasado.
Egäpäävätsen elon loetas suvõkuis põh'apuulkeräl piimäkuud, hainakuud ja põimukuud; lõunapuulkeräl joulukuud, vahtsõaastakuud ja radokuud. Suvõ alostus om piimäkuu edimäne päiv vai joulukuu edimäne päiv.
Tähetiidüsline suvi nakkas suvitsõl käänüpääväl põh'apuulkeräl ja talvitsõl käänüpääväl lõunapuulkeräl. Ilmatiidüsline suvi nakkas, ku keskmäne päävä kraat nõsõs üle +15 °C. Fenoloogilinõ suvi nakkas, ku keskmäne päävä kraat nõsõs üle 70% kõgõ lämmämbä kuu keskmädsest kraadist.
Katõgooria:Kallendri
28. süküskuu päiv
28. süküskuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 271. päiv (liigaastagal 271. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Süküskuu
Otõmpää
Otõmpää (eesti keeli Otepää) om liin aoluulidsõl Tartomaal põrõhõlladsõ Valga maakunna põh'aosan Otõmpää korgustigu pääl. Otõmpää om tundsa ku Eesti talvõpääliin ja ku riikevaihõlinõ talvõspordi pääliin. Otõmpää om Otõmpää kihlkunna ja Otõmpää valla keskus.
Aolugu
4. piimäkuu pääväl 1884 õnnistõdiq Otõmpää kerikla saalin sisse edimäne Eesti lipp. Tuuperäst om kerko man Eesti lipu tarõ ja Eesti lipu õnnistamisõ mälehtüstahvli.
1. mahlakuu pääväst 1936 sai Otõmpää allõv liinas.
4. piimäkuu pääväl 2004 tähistedi kerko man lipu pühitsemise 120. aastagapäivä.
Haridus, kultuur, sport
Liinan tüütäs Otõmpää Gümnaasium.
Sulõndu
Sulõndu om järv Kanepi kihlkunnan Valgjärve vallan.
.as
.as om Ameeriga Samoa internetitunnus, mink iist pidä huult AS Domain Registry. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1997.
Sulõndu
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
.as
.as tunnusõ registriirmises määntsit piirangit ei olõq, selle pruukvaq taad ka leheq, minkal määnestki kokkoputmist Ameeriga Samoaga olõ-õiq.
AS vai A/S tähendäs mitmõl maal, nt Norran, Taanin, agaq ka Eestin aktsiaseltsi.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Petseri
Petseri vai Petsere om liin Vinnemaal Pihkva oblastin, Setomaa aoluulinõ keskus. Aastakil 1920–1940 oll' Eesti Vabariigi ni aastakil 1940–1944 Eesti NSV maakunnaliin (Petseri maakunna keskus).
S'akna
S'akna vai Säknä om külä Põlva kihlkunnan Moostõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq Katõgooria:Moostõ vald
Põrgujärv (Ubajärv)
Põrgujärv vai Peräjärv vai Väiku Ubajärv om järv Harglõ kihlkunnan Mõnistõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Pühäjõgi
Pühäjõgi om jõgi Võromaal.
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq Katõgooria:Kanepi kihlkunna jõõq
Rosma
Rosmal om vahtsõnõ Põlva (kihlkunna) kalmuaid. 1990. aastagast pääle tüütäs sääl Johannese Kuul Rosmal, miä koolitas latsi waldorfpedagoogika perrä.
Luudus
Rosmalt juuskvaq läbi Orajõgi ja Peri uja.
Kuulsambaq inemiseq
Rosmalt om perit koolimiis ja luudusopõtusõ oppaja Käisi Johannes.
Midä kaiaq tasos
150px|thumb|[[Ristipuu Rosmal. 23.08.2010]]
Rosmal om motokrossirada, kon om iks 1. lehekuu pääväl krossõ peet. Sääl om ka mõtsa sisse kasunu muistinõ liinamägi. Vahtsõ kalmuaia man om Võro-Põlva tii veeren ristimõts.
Kaeq viil
Katõgooria:Põlva vald
Rägo Gerhard
Rägo Gerhard Johannes (Gerhard Johannes Rägo, 1892-1968) oll' matõmaatik, üts edimäidsi matõmaatigaprohvesrit maarahva hulgast. Tä oll' Akadeemilidse Matõmaatiga Seldsi üts luujit ja edimäne päämiis. Tegel' koolimatõmaatiga rehvorm'misõga nink alg- ja keskooli vahtsõ opikava luumisõga. Tä om uur'nu matõmaatiga aoluku ja matõmaatiga oppamisõ metoodigat. Om kirotanuq kooliraamatit kesk- ja korgilõ koolõlõ. Oll' väega hää sõnameistri nii loengun ku muial.
Elokäük
Rägo Gerhard sündü 5. joulukuu pääväl 1892 Pindi mõisan Rõugõ kihlkunnan. Timä esä oll' viinapalotaja. Tä oppõ Räpinä vinne õigõusu kerkokoolin nink Tarto reaalkoolin, minka lõpõt' 1908 Maarja gildi avvohinnaga. 1909 lõpõt' tä sama kooli tävvendüsklassi (7. kl.) nink tekk' Tarto Aleksandri Gümnaasiumi man ladina keele eksämi, et saiaq õigus ülikuuli astu. Riia opiringkunna kuraatri eriluaga anti tälle võimalus 16-aastagadsõlt ülikuuli astu. 1913. a. keväjä lõpõt' Gerhard Tarto ülikooli füüsiga-matõmaatigatiidüskunna matõmaatigakandidaadi tiidüslidse kraadiga, miä anti tälle uurmistüü "Weierstrassi ja Mittag-Leffleri teoreeme osa ja tähtsüs sjoo ilma aigsõn kompleksmuutuja funktsioonõ teoorian" iist. Peräst tuud läts' tä hinnäst tävvendämä Göttingeni ülikuuli Caratheodory, Couranti, Hilberi, Runge ja Sandeni mano.
1914/15. opiaastagal oll' Gerhard matõmaatigaoppaja Tarto Kommertskoolin ja Žilova Tütärlatsi Erägümnaasiumin.
1. süküskuu pääväst 1915 alost' Gerhard ummi oppajidõ Kolossovi ja Sadovski soovituisi pääle tüüd ku Doni Polütehnilidse Instituudi matõmaatigaoppõjoud Novotšerkasskin. Sääl opas' tä analüütilist ja kujotajat geomeetriät nink matõmaatilist analüüsi edimält ku dotsent, a 1. vahtsõaastakuu pääväst 1920 ku prohvesri. Tuu kõrvalt oll' tä 1. joulukuu pääväst 1917 viil füüsigaoppõjoud Doni Eläjäarstitiidüse Instituudin.
4. põimukuu pääväl 1920 kinnütediq Gerhard Tarto ülikooli matõmaatiga-luudustiidüskunna mehaaniga opitooli prohvesri kotussõtäütjäs. Inne Tartohe ümbreasomist võtt' tä naasõs uma opilasõ Doni Polütehnilidsest Instituudist Ljubimova Natalie.
1. piimäkuu pääväl 1924 nimetediq Gerhard Tarto ülikooli eräkõrralidsõs prohvesris ja 26. urbõkuu pääväl 1931 mehaaniga ja rakõndusmatõmaatiga opitooli kõrralidsõs prohvesris.
Vinne okupatsioonivõimoq teiq tä dekaani ja pedagoogilidsõ instituudi direktri kotussidõ päält vallalõ, a anniq tälle kavvõnoppõosakunna organisiirmise tüü nink 17. radokuu pääväl 1941 kinnütediq tä Tarto Riikligu Ülikooli oppõprorektri abis korrespondentsoppusõ alal. Pääle sõa vallapäsemist nimit' rektri Kruus Rägo Gerhardi üten prohversidõ Kure, Kipperi ja Koortiga rektri asõtäütjis juhus ku täl hindäl olõ-iq sõq peräst võimalik täütä rektri kohustuisi.
Tarto Ülikoolin naas' Gerhard jälq tüühü 1944. a. põimukuun. Aastagil 1944-46 oll' tä haldusprorektri, 1944-1958 teoreetilidse mehaaniga katiidri juhataja. Aastagil 1947-1950 ENSV Tiidüisi Akadeemiä Füüsiga, Matõmaatiga ja Mehaaniga Instituudi direktri asõtäütjä tiidüse alal nink juhat' matõmaatigasektori tüüd. Ku 1951. a. moodustõdiq eesti Põllomajandusõ Akadeemiä, kutsuti Gerhard sinnäq organisiirmä korgõmba matõmaatiga katiidrit. Tuud juhat' tä mitmõpääle 1952-1956. 1963. a. sügüsest jäi Gerhard Tarto Riikligu Ülikooli teoreetilidse mehaaniga katiidri konsultantprohvesri kotussõ pääle.
Rägo Gerhard kuuli 27. piimäkuu pääväl 1968 Tarton. Tä om matõt Tarto Raadi kalmuaida.
Kirändüs
Katõgooria:Matõmaatiguq
S'aknaloho
S'aknaloho om külä Põlva kihlkunnan Moostõ vallan.
Kaeq viil
Katõgooria:Moostõ vald
.aw
.aw om Aruba internetitunnus, mink iist pidä huult SETAR. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1996.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
16. lehekuu päiv
16. lehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 136. päiv (liigaastagal 137. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Lehekuu
Einsteini Albert
Einsteini Albert (Albert Einstein, 1879-1955) oll' füüsik, kiä sündü S'aksamaal ja kedä om peet 20. aastagasaa ütes suurõmbas tiidläses. Tä om kuulsas saanuq uma relatiivsusteooriaga, muuhulgan valõmiga E = mc2. 1921. a. sai tä Nobeli füüsigapreemiä "tiinide iist teoreetilidsen füüsikan, innekõkkõ fotoefekti löüdmise iist."
Katõgooria:S'aksamaa inemiseq Katõgooria:S'aksamaa füüsiguq Katõgooria:Ameeriga Ütisriike inemiseq Katõgooria:Ameeriga Ütisriike füüsiguq Katõgooria:Nobeli preemiä saajaq
Võrtsjärv (Hundilaanõ)
Võrtsjärv [Vyrtsjärv] vai Virtsjärv om järv Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Harglõ kihlkunna järveq
A E H K L M O P R S T U V
Välisligiq
Katõgooria:Nimekiräq
.az
.az om Asõrbaidžaani internetitunnus, mink iist pidä huult Azerbaijan Communications. Tunnus võeti pruukmistõ 1993. aastagal.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Peterburk
Peterburk (vinne keeli Sankt Peterburg) om Vinnemaa liin, suurusõ poolõst tõnõ liin riigin. Tä om Neeva jõõ ja Soomõ lahe veeren. Innembide om tä kandnu viil nimmi Petrograd (1914–1924) ja Leningrad (1924–1991). Aastagil 1713–1728 ja 1732–1918 oll' Peterburi Vinne impeeriumi pääliin.
Liina lask' 1703. a. ehitäq vinne keisri Piitre I. Timä perrä om liinalõ nimi kah saanuq.
Katõgooria:Vinnemaa liinaq
Silmsuut
Silmsuut om järv Harglõ kihlkunnan Mõnistõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Sulõndu lomp
Sulõndu lomp om lump Kanepi kihlkunnan Valgjärve vallan.
Süküs
thumb|300px|Süküskuidsõq mar'aq ja seeneq
Sulõndu lomp
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
29. süküskuu päiv
29. süküskuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 272. päiv (liigaastagal 273. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Süküskuu