cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tarto gümnaasium (roodsiaignõ)
Tarto gümnaasium oll' Eesti edimäne lutõri usu gümnaasium. Tuu luudi Roodsi aol 1630 Tarton ni tuu tüüt' innestidsen jesuiite kooli majan. 1632 muudõti gümnaasium Tarto ülikoolis. Opikavan olliq säitsme vaba kunsti ainõq, klassikalidsõq keeleq, usutiidüs, õigustiidüs ja arstitiidüs. Edimäne rektor oll' innestine Uppsala ülikooli prohvesri Raicus (kuuli 1631). 1631-1632 tüüt' Tarto gümnaasiumi ja 1632-1638 ülikooli man Tarto triviaalkuul.
Jordani oja
Jordani oja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Konksi järv
Konksi järv om järv Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Põlva kihlkunnakuul
Põlva kihlkunnakuul oll' korgõmba astmõ talorahvakuul Põlva kihlkunnan. Kihlkunnakuul oll' Põlva köstrikooli perrätulõja nink Põlva Ütisgümnaasiumi iinkäüjä. Koolin käüdi kolm aastakka. Pall'odõst kihlkunnakooli lõpõtajist saiq küläkuulmeistriq.
Aolugu
Kooli alostusõs või lukõq 1833. aastakka nink edimäne kuulmeistri oll' Donneri David, kiä opas' 1863. aastaganiq. Edimält oll' koolin 22 last. Kuul' naas' tüüle Mamastõ külän Köstrimäel köstrikooli majan.
Et koolioppus oll' massulinõ, sõs jäi opjidõ arv edimält väikos, agaq tuu nõssi tuntavalt, ku naati s'aksa kiilt oppama, tuuperäst et pall'oq vanõmbaq tahiq et näide latsõq s'aksos saasiq.
1843. aastagast opas' koolin Mattissoni Otto Georg.
Kirändüs
Katõgooria:Põlva kihlkunna kooliq
Lubjamägi
Lubjamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Juhani Soeoja
Juhani Soeoja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Väikene Linnajärv
Väikene Linnajärv om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Juhani Soeoja
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Väikene Linnajärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Põlva tütärlatsi kihlkunnakuul
Põlva tütärlatsi kihlkunnakuul oll' tütärlatsilõ mõtõld kihlkunnakuul Põlvan, miä tüüt' 1857-1865 ja 1872-1893.
Aolugu
Kooli lõi kuulmeistre Donneri David. 1857. a. oppõ koolin 8 tütärlast, kinkast 4 iist mass' kihlkund ja 4 iist vanõmbaq.
Kirändüs
Katõgooria:Põlva kihlkunna kooliq
Karula kihlkunna suuq
Karula kihlkunna soiõ nimekiri lugõ üles Karula kihlkunna suuq.
A E J K L M N P S T U V
Kanti Immanuel
Kanti Immanuel (Immanuel Kant, 1724-1804) oll' s'aksa filosuuf, kiä elli preisi liinan Königsbergin (s'oo ilma aigu Vinnemaa liin Kaliningrad). Tedä peetäs muudsa Õuruupa ja illadsõ valgustusao ütes mõokambas mõtlõjas.
Katõgooria:S'aksamaa inemiseq Katõgooria:S'aksamaa filosoofiq
.gw
.gw om Ginea-Bissau internetitunnus, mink iist pidä huult IT & Media University (The Fundacão IT & Media Universidade De Bissau). Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1997.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
20. rehekuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Rehekuu
Vald
Vald om mitmõn riigin valitsõmisütsüs.
Katar
Katar, ammõtlidsõlt Katar Riik, om Aasia riik. Katari pääliin om Ad-Dawḩah.
Vald
Eesti vallaq aoluun
Eestin ja tõisil soomõugrilaisi maiõl tähend' skandinaavia lainsõna vald muinasaol ilmselt kas kinkagi puult inämb vai vähämb vägivaldsõlt kehtestet võimo ja võimoalla vai mõnõ paigapäälse autoriteedi mõopiirkunda (tuust aost ommaq ilmselt perit kah sõna vald köüdüsseq võimo ja mõogaq, näütüses liitsõnnon meelevald, vägivald jne). Arvadaq, et erinevält kihlkunnast, es olõq vald kimmäs val'tsõmispiirkund vai -ütsüs.
Katar
Välislingiq
Katõgooria:Aasia riigiq Katõgooria:Aasia maaq
Vald
Eesti vallaq aoluun
Edimädse Eesti vabariigi aigu, veitse joba innembgi, vähendediq valdo arvo peris pall'o, et tetäq näid elojovvulidsõmbas ja efektiivsembäs, 1939. aastagas oll' Eestin veitse üle 200 valla. Vallaq püssüväq Eestin 1950. aastaganiq, ku säeti sisse nõvvokogolik val'tsõmiskõrd. 1945–1950 eksistiirseväq valdo allütsüisinäq külänõvvokogoq.
Eesti vallaq s'oo ilma aigu
Valdo naati tagasi tegemä alatõn 1990. aastagast, ku kolmõ aastaga kestel viidi läbi põh'alik val'tsõmisreform. Külänõvvokogoq nimetediq ümbre valdos ni näid naati kokko pandma. Pääle tuu luudi maavaldado kõrvalõ alõvivallaq, noidõs saivaq alõviq, miä toona liinas saa-s. Mõnõ ao peräst naksivaq tekkümä liino ja maavaldado ütidseq umaval'tsusõq (näütüses Räpinä liina ja valla uma), miä tähend' tuud, et valla territooriumi sisse võisõvaq naata kuuluma liinaq.
Laatrõ järv
Laatrõ järv om järv Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
7. piimäkuu päiv
7. piimäkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 158. päiv (liigaastagal 159. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Piimäkuu
Põlva köstrikuul
Põlva köstrikuul oll' Põlva kihlkunna edimäne talorahvakuul, miä tüüt' vaihhidõgaq aastagil 1688-1833 Põlva lähkedsen Mamastõ külän. Kooliao pikkus oll' kolm talvõ nink opati lugõmist ja katõkismust.
Aolugu
Kooli edimädseq pidäjäq olliq kolm põlvkunda Salitzit/Salitsit, kiä peiväq kõrraga nii köstri ku kuulmeistri amõtit.
Põh'asõa aigo jäi koolitüü kats'ki. 1730. aastagast om teedäq, et Põlva köstrikoolil oll' kuulmeistri ja koolimaja. 1731. a. ollõv Põlva kihlkunna kuulmeistri tagandõt liidõrlikkusõ peräst. 1735/36 oppõ Põlva köstrikoolin 19 last, 1775/76 umbõs 30 last.
18. aastagasaa keskpaigan oll' kuulmeistris Matsoni Jürgen, kinka tüüd jakas' poig Jürgensohni Johann. 1766. a. sai köstrikuul vahtsõ maja.
Kirändüs
Katõgooria:Põlva kihlkunna kooliq
Ojaperäsuut
Ojaperäsuut om järv Harglõ kihlkunnan Varstu vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
.hk
.hk om Hongkongi internetitunnus, mink iist pidä huult Asian Institute of Technology. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1990.
Jummallätte oja
Jummallätte oja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Kikkaoja
Kikkaoja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Savimägi
Savimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Põlva õigõusu kihlkunnakuul
Põlva õigõusu kihlkunnakuul oll' Põlva kihlkunnan tüütänü kihlkunnakuul. Kuul' naas' tüüle Kähri õigõusu kerko man 1851. a. nink pia saivaq sinnäq op'ma tütärlatsõq kah. Oppi saivaq nuuqki, kiä olõ-s õigõuskliguq.
Kirändüs
Katõgooria:Põlva kihlkunna kooliq
8. piimäkuu päiv
8. piimäkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 159. päiv (liigaastagal 160. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Piimäkuu
21. rehekuu päiv
21. rehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 294. päiv (liigaastagal 295. päiv).
Piitreveski sulg
Piitreveski sulg om järv Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
21. rehekuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Rehekuu
Piitreveski sulg
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Liinamäe järv
Liinamäe järv om järv Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Looja ees
"Looja ees" om Hurda Jakobi juttõ, kirjo, kõnnidõ ja jutuisi kogomik. Raamat om "Eesti mõttõluu" raamatidõ ria 66. jago, timä om kokko säädnü Runneli Hando, toimõndajaq ommaq Peebo Jaak Ja Ombleri Siiri. Kogomikun om mitmit lõunaeestikeelitsit juttõ vai jutussit.
.hm
.hm om Heardi ja McDonaldi internetitunnus, mink iist pidä huult HM Domain Registry. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1997.
Andrusõ
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Mõnistõ vald
Pikäsuu lump
Pikäsuu lump om lump Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
22. rehekuu päiv
22. rehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 295. päiv (liigaastagal 296. päiv).
Pedäjämäe lump
Pedäjämäe lump om lump Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
22. rehekuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Rehekuu
Pedäjämäe lump
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Ecser
Ecser [ätšär] om vald ja allõv Ungarin Pesti maakunnan Budapestist lõunahummogu puul.
Gallõrii
Katõgooria:Ungari vallaq
Kolga oja
Kolga oja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Plessi järv
Plessi järv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Kuuda uja
Kuuda uja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Pedejä järv
Pedejä järv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan Kerigumäe järvest veitse lõunõ puul. Pedejä järvest veitse õdagu puul om tsill'okõnõ Külimitü järv. Järvest juusk läbi Pedejä jõgi.
Taningõ mägi
Taningõ mägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Pedejä järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Kuuda uja
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Luhassuu järv
Luhassuu järv om järv Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Luukasõ järv
Luukasõ järv vai Luukõsõ järv om järv Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Põlva kihlkunna suuq
Põlva kihlkunna soiõ nimekiri lugõ üles Põlva kihlkunna suuq.
A E J K L M N P S T U V
.hr
.hr om Horvaatia internetitunnus, mink iist pidä huult CARnet. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1993.
Hobõsõsälämägi
Hobõsõsälämägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
.hn
.hn om Hondurasõ internetitunnus, mink iist pidä huult Red de Desarrollo Sostenible Honduras. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1993.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
9. piimäkuu päiv
9. piimäkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 160. päiv (liigaastagal 161. päiv).
Võro Instituut
200px|thumb|Võro Instituudi maja Võro liinan Tarto uulitsan 2011. a. urbõkuun 200px|thumb|Võto Instituudi silt välän maja saina pääl.
Võro Instituut om riigi tiidüs- ja arõndusasotus, mink põhitüüs om võro keele ja kultuuri uurminõ ja edendämine. Instituut kõrraldas võro keele ja kultuuri oppamist ni oppajidõ ettevalmistamist ja tävvendüskoolitust. Pandas kokko võrokeelitsit opimatõrjaalõ, kõrraldõdas tiidüskonvõrentse ja andas vällä mitmõsugumast võrokeelist kiräsõnna tiidüsuurmiisist ja artiklikogomigõst ilokirändüseni. Instituudi tüüs om ka keelekõrraldus ja keelenõvvo andminõ ni kotusõnimmi uurminõ. Vahtsõmb tüütsiht om võro keele tagasituuminõ latsi ja latsõvanõmbidõ pruuki ni keele avvo sisse nõstminõ terven ütiskunnan. Muuhulgan om instituut osalinõ latsilõ mõtõlduisi võrokeelitside multifilmie ja puutrimänge tegemisen.
Korgõsaar
Korgõsaar om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Võro Instituut
Võro Instituut om Võro liinan ja tima tegemiisi ala käü tradits'oonilinõ võro keele ja kultuuri ala - aoluulinõ Võromaa.
Aolugu
Instituudi tegemise mõttõ pakiq vällä 1980. aastidõ lõpun huugu lännü võro liikmisõ tegeläseq. 1990. kesken oll' selge, et võro keelele ja kultuurilõ om vajja selget riiklikku tukõ ni saa-i inämb jäiäq õnnõ ütiskundliidsi tegemiisi mano. Tuuperäst lõi Vabariigi Valitsus 1995. aastagal 14. urbõkuu pääväl riikligu tiidüs- ja arõndusasotusõ Võro Instituut.
Tüükõrraldus
Võro Instituut käü Kultuuriministeeriumi valitsõmisõ ala. Ummi tegemiisi sääd instituut tiidüs- ja arõndustegevüse kõrraldusõ säädüse ni uma põhimäärüse perrä. Instituudi tüü perrä kaes tiidüsnõvvokogo, midä juht nõvvokogo esimiis. Instituuti juht direktri, kink nimetäs avaligu konkursi kõrran viies aastagas ammõtihe kultuuriministri. Egäpäävädse tüü tegijit, as'atundjit ja tiidrüid om Võro Instituudin katõsa, päält tuu kaias suurõmbidõ ettevõtmiisi jaos tüütäjit lepinguga mano. Võro Instituudi direktri om Kuuba Rainer. Inne tedä olliq direktrin Eichenbaumi Külli ja Kama Kaido ni edimäne direktri oll' Kasagu Enn.
Oetteli Carl
Oetteli Carl (Carl Oettel, 1808 - 1884) oll' Tarto kreiskooliinspektri. Tä oll' S'aksi riigi kodanik, timä naanõ oll' perit Prantsusõ-Sveidsist Vevey liinakõsõst Lausanne'i ligidält. Timä edimäidsil Tarto-aastagil oll' timä kodotsõs keeles viil prantsusõ kiil.
Võro Instituut
Välislink
katõgooria:Eesti ütisüseq
Oetteli Carl
Oetteli Carl julgust' kreiskoolin op'vat Hurda Jakobit minemä edesi op'ma gümnaasiummi. Tarto gümnaasiumin op'misõ aigu sai Jakob timä majan massulda kortinan ollaq. Carli tütrest Eugeniest sai ildampa Hurda Jakobi naanõ.
Võro Instituut
Välislink
katõgooria:Võro kultuur
Oetteli Carl
Pereh
Katõgooria:Tartomaa inemiseq
.ht
.ht om Haiti internetitunnus, mink iist pidä huult Réseau de Développement Durable d'Haïti, sponsoriir Consortium FDS/RDDH. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1997.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.hu
.hu om Ungari internetitunnus, mink iist pidä huult Council of Hungarian Internet Providers. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1990.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Koemõtsa
Koemõtsa külä om külä Karula kihlkunnan Rõugõ vallan.
.gy
.gy om Guyana internetitunnus, mink iist pidä huult Guyanan ülikuul. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1994.
Koemõtsa
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Mõnistõ vallan.
.gy
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Künäpoja
Künäpoja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Koemõtsa
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Triigi (Leisi)
Triigi om külä Saarõmaal Karja kihlkunnan Leisi vallan.
.id
.id om Indoneesiä internetitunnus, mink iist pidä huult PANDI. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1993.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq Katõgooria:Indoneesiä
Uja
Uja om luuduslinõ viikogo, kon vesi juusk ja miä om vähämb ku jõgi.
Kaeq viil
Katõgooria:Viikogoq
Piirioja
Piirioja om mitmõ Võromaa uja nimi:
Mustoja
Mustoja om mitmõ Võromaa uja nimi:
Kuudsi
Kuudsi om külä Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inna 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Mõnistõ vallan.
Kuudsi külän om muusõum, rahvamaja ja Mõnistõ kuul.
Külän om Kuudsi ohvrikivi.
Sääre (Torgu)
Sääre om külä Saarõmaal Jämäjä kihlkunnan Torgu vallan.
Vahtsõ-Roosa
Vahtsõ-Roosa külä (eesti keelen Vastse-Roosa) om külä Mõnistõ vallan Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aasta Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Mõnistõ valda.
Aolugu
Vahtsõ-Roosa külän oll' Vahtsõ-Roosa mõisa.
Luudus
Vahtsõst-Roosast juusk läbi Vaidva jõgi.
Välislink
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Perisalambhulk
Hulga B alambhulk A om hulga B perisalambhulk (kirotõdas A\subset B), ku A olõ-iq B (A\neq B). Tõisi sõnnoga, hulga B alambhulk A om hulga B perisalambhulk, ku löüdüs vähämbält üts hulga B elonik, miä olõ-iq hulgan A.
Ku hulk A olõ-iq hulga B perisalambhulk, kirotõdas.
Kullamägi
Kullamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
23. rehekuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Rehekuu
Meierei tiik
Meierei järv om järv Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
.ie
.ie om Iirimaa internetitunnus, mink iist pidä huult IE Domain Registry. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1988.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Alambhulk
Hulk A om hulga B alambhulk vai osahulk (kirotõdas ), ku A ega elonik om B elonik kah. Sama as'a kotsilõ võidas viil üteldäq, et "B om A ülembhulk", "A sisaldus hulgan B", "B sisaldas hulka A" vai "hulk A om hulga B sisen". Mõnikõrd kirotõdas viil. Nii tekküs köüdüs \subseteq hulkõ vaihhõl, midä kutsutas sisaldumisköüdüs.
Ku hulk A olõ-iq hulga B alambhulk, kirotõdas.
Kui X om määnegi hulk, sõs või kaiaq X kõiki alambhulkõ hulka, tuud tähüstedäs.
Kaeq viil
Mulțime
.il
.il om Iisraeli internetitunnus, mink iist pidä huult Israel Internet Association. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1985.
Lapistu uja
Lapistu uja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Piiroja
Piiroja vai Piiruja om mitmõ Võromaa uja nimi:
Lapistu uja
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Puustuslump
Puustuslump om lump Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Mõisajärv (Vaabina)
Mõisajärv om järv Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
.im
.im om Mani saarõ internetitunnus, mink iist pidä huult Mani saarõ valitsus. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1996.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Goethe Johann Wolfgang
Goethe Johann Wolfgang (Johann Wolfgang von Goethe, 1749-1832) oll' s'aksa kiränik. Tä om kirotanuq luulõt, näütemänge, romaanõ, teoloogiliidsi, humanistliidsi ja tiidüsliidsi töid. Timä kõgõ tähtsämb teos om katõjaolinõ näütemäng "Faust".
Elokäük
Goethe oll' säädüseoppusõ doktori poig ja sai koton egäsugumadsõ koolitusõ. Aastil 1765-1768 oppõ tä Leipzigi korgõnkoolin ja 1770-1771 Strasbourgi korgõkoolin õigustiidüst. Vaihõpääl oll' tä Frankfurdin, kon parasi tõbõst. Päält opmist naas' tä tüüle ahukaadi ammõtin Frankfurdin. Ku Goethe oppõ Strasbourgin, sai tä tutvas Herderi Johann Gottfriediga, liitü tormi ja tungi nimelidse liikmisõga ja sai pia taa juhis. Aastagal 1775 kuts' Saksi-Weimari hertsok Augusti Karl Goethe Weimari huuv'kunda, kon tuu tiinse korgidõ ammõdikotussidõ pääl pikkä aigo. Aastagal 1782 nõst' hertsok Goethe ülembärahva saisustõ.
Aastgil 1786-1788 sõit' Goethe ringi Itaalian. Aastagal 1794 sai Goethe tutvas Schilleri Friedrichiga, kiä naas' elämä Weimarin. Weimarist sai tähtsä s'aksa kultuurielo keskus, selle et Schiller tõmmas' liina mitmit s'aksa kirämiihi, luulõtajit ja mõttõtiidläisi.
Aastagal 1806 lät's Goethe paari Vupliusõ Christianega, kinka elli kuun jo aastagast 1788 ja kinka täl oll' poig. Christiane kuuli aastagal 1816 ja poig 1830 aastagal.
Goethe elo viimäsist aastist om kõnõlnuq timä sekretär Eckermanni Johann Peter uman raamatun "Jutuajamisõq Goethega".
Katõgooria:S'aksamaa inemiseq Katõgooria:S'aksamaa luulõtajaq Katõgooria:S'aksamaa proosakiräniguq Katõgooria:S'aksamaa näütekiräniguq
Pundõ järv
Pundõ järv om ülessulut järv Alakõrdsi oja pääl Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Karissöödä
Karissöödä om külä Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Mõnistõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Põdraoja
Põdraoja om mitmõ Võromaa uja nimi:
Raudoja
Raudoja om mitmõ Võromaa uja nimi:
Rõugõ kihlkunna suuq
Rõugõ kihlkunna soiõ nimekiri lugõ üles Rõugõ kihlkunna suuq.
A E J K L M N P S T U V
Schulinusõ Carl Friedrich
Schulinusõ Carl Friedrich (Carl Friedrich Schulinus) (sündü 14. rehekuu pääväl 1794, kuuli 1870) oll' Kodijärve mõisa umanik Tartomaal Kamja kihlkunnan. 1853. aastagast pääle elli Tarton.
Tarto gümnaasiumin oppõn käve Hurda Jakob timä puul iispäivilde lõunaht söömän.
Kunn'mägi
Kunn'mägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Haffneri Eduard
Haffneri Eduard (Eduard Haffner; 1804–1889) oll' Tarto gümnaasiumi direktri ja Tarto ülikooli rektri.
Tä asut' gümnaasiumiopilaisilõ preemiä (nn. Haffneri preemiä), mink üts saajist oll' Hurda Jakob.
24. rehekuu päiv
24. rehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 297. päiv (liigaastagal 298. päiv).
Haffneri Eduard
Tüükotussõq
Katõgooria:Tartomaa inemiseq
24. rehekuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Rehekuu
Urvastõ kihlkunna suuq
Urvastõ kihlkunna soiõ nimekiri lugõ üles Urvastõ kihlkunna suuq.
A E J K L M N P S T U V
Savioja
Savioja om mitmõ Võromaa uja nimi:
10. piimäkuu päiv
10. piimäkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 161. päiv (liigaastagal 162. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Piimäkuu
Vahtsõliina kihlkunna suuq
Vahtsõliina kihlkunna soiõ nimekiri lugõ üles Vahtsõliina kihlkunna suuq.
A E J K L M N P S T U V
Engelhardti Moritz
pisi|Engelhardti Moritz
Engelhardti Moritz (Mortiz von Engelhardt) (sündü 26. mahlakuu pääväl 1828) oll' Tarto ülikooli usutiidüse prohvesri.
Alakülä
Alakülä om mitmõ Võromaa külä nimi:
11. piimäkuu päiv
11. piimäkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 162. päiv (liigaastagal 163. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Piimäkuu
Soeoja
Soeoja om mitmõ Võromaa uja nimi:
Puura järv
Puura järv vai Jänesse järv om järv Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Lütkensi Johann
Lütkensi Johann (Johann Lütkens; 16. märtekuu päiv 1829 – 28. rehekuu päiv 1894) oll' kerkoopõtaja ja ülikooli oppaja Tarton ja Riian.
Tarto gümnaasiumin oppõn käve Hurda Jakob timä puul neläpäivilde lõunaht söömän.
Tüükotussõq
Katõgooria:Tartomaa inemiseq
Luutsniku uja
Luutsniku uja om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Pärlijõkkõ paigan, kost Pärlijõõ suuni om 36,1 km.
Tõnija
Tõnija om külä Saarõmaal Valjala kihlkunnan Valjala vallan.
Lükkä oja
Lükkä oja om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk kur'a käe puult Mustajõkkõ.
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Luutsniku uja
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Roodsi sulg
Roodsi sulg om järv Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
.in
.in om India internetitunnus, mink iist pidä huult INRegistry. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1989.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Pundsu järv
Pundsu järv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan Kerigumäe järve lähkon (tuust hummogu puul). Ligidäl ommaq viil Linnasjärv, Kõrbjärv ja Mudajärv.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
25. rehekuu päiv
25. rehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 298. päiv (liigaastagal 299. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Rehekuu
Patrasoni Ilmar
Patrasoni Ilmar (Ilmar Patrason, 1917-1982) oll' muusigaoppaja, koori- ja orkestrijuht.
Elokäük
Patrasoni Ilmar sündü 14. vahtsõaastakuu pääväl 1917 Petrogradin, kuuli 27. urbõkuu pääväl 1982 Tarton nink om matõt Põlva kalmuaida.
Ütiskundlinõ tegevüs
Juhat' inämb ku 20 segäkuuri, miiskuuri, ansamblit, estraadi- ja puhkpilliorkestrit (1961-1982 "Koidu" kolhoosi puhkpilliorkestrit), juhõnd' solistõ Tilsin, Vanan-Koiolan, Lahel ja Põlvan. Sai ummi kuurõ ja orkestridega laulupita ülekaehuisil, olümpiaadel ja "Põlva koolikeväjä" ettevõtmiisil avvohindo. Juhat' Põlva laulupäivil latsi ja suuri ütiskuurõ ja -orkestrit. Kuulu Viiemeistride Liido Tarto osakunna nuuri viiemeistride sektsiuuni.
Looming
Patrasoni Ilmar om loonuq umbõs 30 orkestripalla nink soolo-, ansambli- ja koorilaulõ.
Saarõniidü lump
Saarõniidü lump om lump Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
12. piimäkuu päiv
12. piimäkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 163. päiv (liigaastagal 164. päiv).
Restu-Madissõ järv
Restu-Madissõ järv om järv Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Mickwitzi Carl
Mickwitzi Carl (Carl Ferdinand Mickwitz; sündü 13. süküskuu pääväl 1811 Lihulan, kuuli 2. piimäkuu pääväl 1880 Tarton) oll' Tarto gümnaasiummõ inspektri, Tarto ülikooli eesti keele lektor ja tsensor.
Tarto gümnaasiumin oppõn käve Hurda Jakob timä puul tõisipäivilde lõunaht söömän.
Tüükotussõq
Katõgooria:Tartomaa inemiseq
Ontario
270px|pisi|[[Niagara viisadang]] Ontario om Kanada provints. Tä luudi 1867. a. nink timä keskus om Toronto.
Ontario provints om Suurist Järvist nelä (Ülembjärv, Huroni, Erie ja Ontario järv) vaihhõl, timä nimi tulõ noist kõgõ vähämbä (Ontario järve) nimest. Ontarios kutsiq tuud järve sääl veeren elänüq hurooniq. Näide keelen tähendäs ontare järve ja ontario või tähendäq suurt järve.
Katõgooria:Kanada
.io
.io om Briti India ilmamere ala internetitunnus, mink iist pidä huult NIC.IO. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1997.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Vahtsõkivi oja
Vahtsõkivi oja om mitmõ Võromaa uja nimi:
Andsumäe
Andsumäe om mitmõ Võromaa külä nimi:
Suulätte lump
Suulätte lump om lump Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Schmiedebergi Oswald
thumb|right|Schmiedebergi Oswald Schmiedebergi Oswald (Oswald Schmiedeberg) (sündü 29. süküskuu pääväl 1838 Kuramaal, kuuli 12. hainakuu pääväl 1921 Baden-Badenin) oll' umal aol üle maailma tunnõt tiidläne, kiä tüüt' Tarton ja peränpoolõ Strassburgin. Oll' Hurda Jakobi kooliveli ja sõbõr Tarto gümnaasiumin.
Tüükotussõq
Katõgooria:Tartomaa inemiseq
Haraku oja
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Manitoba
Manitoba om Kanada provints.
Manitoba nimest
Winnipegist põh'aõdagu poolõ om järv, miä lätt keskpaigan kitsambas (lakjust vähämb ku kilomiitri). Ku järve lainõq joudvaq randa, tegeväq nääq vasta vallaliidsi kivve lüvven ummamuudu hellü. Põlisrahvaq usõvaq, et tuu om suurõ trummi helü, midä lööse Suur Vaim Manitou. Tuuperäst kutsiq kriiq järve Manito-Wapow nink odžibvaq Manito-Ba. Mõlõmbaq tähendäseq "Suurõ Vaimu kitsuisi". Ku Õuruupa kolonistiq jousõvaq sinnäqkanti, naksivaq nääq järve kutsma Manitoba järves. 1870. a. luud provints sai uma nime järve perrä.
Katõgooria:Kanada
Silgu järv
Silgu järv om järv Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
.iq
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Quebec
Quebec om Kanada provints.
Quebeci nimest
Ku Cartier' Jacques rännäs' 1535. a. St. Lawrence'i jõkõ pite allapoolõ jousõ tä ütte paika, kon jõgi lätt ahtambas. Säält löüd' tä külä, midä irokeesiq kutsiq Stadaconas. Ao minnen kattõ tuu külä ärq ja kotust naati kutsma Quebecqkis. Algonkini, krii ja mikmaki keelin tähendäs kepek jõõkitsust vai kotust, kon jõgi lätt kitsambas.
1603. a. kästi tõsõl prantsusõ maiõuurjal Champlaini Samuelil luvvaq mõnõq asundusõq Põh'a-Ameerikan. 1608. a. lõi tä üten 28 mihega külä tuu paiga lähkon, kon Stadacona oll' olnuq. Champlain pand' küläle nimes Quebeci asundus. Tuust sai edimäne Prantsusõ asundus Põh'a-Ameerikan, miä jäi püsümä. Tuud nimme tarvitõdi külä kotsilõ inämb ku 150 aastakka. Peräst 7-aastagast sõta (1756-1763) and' Prantsusmaa umaq kolooniaq Ütiskuningriigilõ. 1774. a. Briti statuut suurõnd' asundusõ piire. Õigõq pia pagõsiq sinnäq Ameeriga revoluts'ooni iist tuhandõq lojalistiq. 1791. a. otsust' Briti val'tsus jälq piiriq ümbre tetäq ja lõi Alamb-Kanada (miä oll' päämädselt prantsuskiilne) ja Ülemb-Kanada (miä oll' päämädselt inglüskiilne). 1841. a. pantiq nuuq maaq kokko Kanada provindsis. 1867. a., ku luudi Kanada Dominjon, luudi ka vahtsõnõ Quebeci provints.
Katõgooria:Kanada
.ir
.ir om Iraani internetitunnus, mink iist pidä huult Institute for Research in Fundamental Sciences (پژوهشگاه دانشهای بنیادی). Tunnus võeti pruukmistõ 1994.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Suur Kasvandulump
Suur Kasvandulump om lump Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Yukon
Yukoni nimest
Yukon om nime saanuq tuu piirkunna kõgõ suurõmba jõõ perrä. Jõgi om nime saanuq gvitšinikeelidse sõna juko perrä, miä tähendäs "suurt jõkõ".
Katõgooria:Kanada
26. rehekuu päiv
26. rehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 299. päiv (liigaastagal 300. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Rehekuu
Haava
Haava om mitmõ Võromaa külä nimi:
.is
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Miti Paul
Miti Paul (Paul Mitt, 1896-1969) oll' vinne keele oppaja, ütiskunnategeläne ja kirämiis.
Tai
Tai Kuningriik vai Taimaa (tai keelen Ratcha Anachak Thai) om riik Lõunahummogu-Aasian, Indo-Hiina puulsaarõl. Taist lõunahe jääseq Tai laht ja Malaisia, hummoguhe Kambodža ja Laos ni õdaguhe Andamani laht ja Myanmar.
Muhkamõtsa oja
Muhkamõtsa oja om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk hää poolõ päält Pärlijõkkõ.
Tai
Kooniq 11. lehekuu pääväni 1949. kand' maa nimme Siiam. Sõna thai (ไทย) tähendäs tai keelen 'vaba'. Sama sõna tähendäs ka tai rahvast. Tuuperäst pruuk osa elänigest, innekõgõ suur hiina veidembüs, inneskist nimme "Siiam".
Mahlakuu 2007
2007. aastaga Mahlakuu aigraamat.
Miti Paul
Elokäük
Miti Paul sündü 31. põimukuu pääväl 1896 Aleksandri vallan, kuuli 10. vahtsõaastakuu pääväl 1969 Talliinan nink om matõt Räpinä kalmuaida.
Tai
King : Rama X
Miti Paul
Ütiskundlinõ tegevüs
Lugi loengit oppajidõ kursuisil, juhat' näütemängotsõõrõ ja kuurõ, toet' karskusliikmist, juhõnd' nuurikodassit. Kõrrald' 1925 Räpinäl laulupeo ja kihlkunna kongressi. Oll' Räpinäle Vabahussõa mälehtüssamba pandmisõ komitee päämiis. Miti Pauli iistvõtmisõl ehitediq Sika külän vahtsõnõ koolimaja nink kujondõdiq aid ja park. Asot' ja vei hää järe pääle Räpinä keskkooli.
Looming
Om kirotanuq leheartiklit ja juttõ, sh. "Eedi. Jutukõsõq noorilõ" ("Eedi. Jutukesed noortele", Võro, 1921).
Tai
Tai olõ-i kunagi olnuq ütegi Õuruupa maa valitsõmisõ alonõ.
Aolugu
Parhilladsõ Tai riigi juurõq küünüseq aastagal 1238 luudu Sukhothai kuningriigini ja päält tuu nõrgõmbasjäämist sündünü Ayutthaya riigini. Tai om ainugõnõ Lõunahummogu-Aasia maa, miä mõist' hindä ärq hoitaq õdagumaiõ valitsusõ ala sadamast. Tuu läts' õnnõs teno katõ Tai, tuul aol Siiami kuninga Mongkuti (1851–1868) ja Chulalongkorni (1868–1910) ettenägeligulõ ja targalõ välispoliitikalõ 19. aastagasaa lõpun ja 20. aastagasaa alostusõn, kuiki Tai kaot' sis osa ummi maid Prantsusõ Indohiinalõ ja Suurbritannialõ.
13. piimäkuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Piimäkuu
Tai
Poliitiga
Tai om põhisäädüsline kuningriik. Kuiki poliitiline võim om pääministri käen, om kuning rahva siän väega korgõhe hinnat ja avvostõt ni om mitmit kõrdo lahendanuq tõsitsit poliitiliidsi häti ja kriise.
Valitsõmisjaotus
Tai om jaet 76 maakunnas (changwat) ja viies maakunnarühmäs. Egä maakunna nimi tulõ timä pääliinast.
Majandus
Tai om arõnõja tüüstüsega maa. Tai majandus om Indoneesiä perän Lõunahummogu-Aasian suurusõ poolõst tõõnõ. Umbõs 60% tailaisist tüütäs põllomajandusõn. Tähtsäq tüüstüsharoq ommaq elektrooniga, puutriosaq ja autoq. Tai raha om baat.
Rahvastik
Kolm neländikku Tai rahvast ommaq taiq. Umbõs 12% tailaisist ommaq hiina juuriga, a suur jago naist ommaq sulanuq kokko taidõga. Kolmas suurõmb rahvarühm ommaq malailasõq, umbõs 2,3% rahvast, kiä eläseq inämbüisi maa lõunajaon.
Välislingiq
Katõgooria:Tai Katõgooria:Aasia maaq
Tiidu järv
Tiidu järv om ülessulut järv Antsla jõõ pääl Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Haavistu
Haavistu om mitmõ Võromaa külä nimi:
Mustuja (Rõugõ)
Mustuja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Tobra järv
Tobra järv om järv Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
.it
.it om Itaalia internetitunnus, mink iist pidä huult IT-NIC. Tunnus võeti pruukmistõ 1987.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Möldreoja
Möldreoja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Tabina järv
Tabina järvest juusk läbi Raagsilla oja.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Toku järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
.jm
.jm om Jamaica internetitunnus, mink iist pidä huult MITS Õdagu-India ülikoolin. Tunnus võeti pruukmistõ 1991.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Kanada
Kanada (inglüse ja prantsusõ keelen Canada) om riik, miä võtt hindä ala suurõ jao Põh'a-Ameerikast. Tä küünüs Atlandi suurõstmerest Vaiksõ suurõmereni nink Põh'a-Iämerest Ameeriga Ütisriikeni. Kanada pääliin om Ottawa.
Suurusõ poolõst (ku viiq kah sekkä arvata) om Kanada maailman tõnõ pääle Vinnemaad. Ku rehkendäq õnnõ maisõmaad, om Kanada suurusõ poolõst neläs.
Aolugu
Kanadamaal ommaq aastagatuhandit elänüq mitmõq põlisrahvaq. 15. aastagasaa lõpost pääle jousõvaq Kanada Atlandi suurõmere randa Briti ja Prantsusõ meresõitjaq ja kolonistiq. 1763. a., peräst säitsmeaastagast sõta, and' Prantsusmaa pia kõik umaq Põh'a-Ameeriga kolooniaq käest. 1867 moodustõdi kolmõst Briti Põh'a-Ameeriga kolooniast konföderats'uun, midä naati kutsma Kanadas. Tuuga naas' pääle tõisi provintsõ ja territooriummõ manotulõk nink suurõmba sõltumatusõ saaminõ Ütiskuningriigest.
Kanada nimest
Nimi Kanada tulõ irokeesikeelitsest sõnast kanata, miä tähendäs küllä. Prantsusõ maiõuurja Cartier' Jacques ollõv 1535. a. põrõhõlladsõ Quebec City kandi Stadacona külä irokeese käest küsünüq "Kuis taad kutsutas?", esiq mõtõldõn tuud maad. Nuuq ollõv arvanuq, et tä taht teedäq, kuis om külä näide keelen, nink vastanuq: "Kanata". Ildampa tarvit' Cartier' nimme mitte õnnõ tuu külä, a kõgõ maa kotsilõ, miä oll' Donnacona (Stadacona vanõmba) valitsõdaq. 1545. aastagast naati Õuruupan ilmunuin raamatin ja maakaartõ pääl tuud piirkunda kutsma Kanadas (Canada).
17. aastagasaa alostusõst pääle kutsuti Kanadas Vahtsõ Prantsusmaa jako, miä jäi Saint Lawrence'i jõõ viirde ja Suurõ järvistü põh'aviirde. Tuu maa jaeti ildampa katõs Briti koloonias, Ülemb-Kanadas ja Alamb-Kanadas, nikaniq ku 1841. a. nääq jälq ütte lätsiq Kanada Provindsis. Ku 1867. a. luudi konföderats'uun, sai Kanada vahtsõ riigi ammõtlidsõs nimes ja sõnna dominjon tarvitõdiq ku tiitlit, miä näütäs, määnest sorti riik tuu om. Termin Kanada Dominjon oll' tarvitusõl 1950. aastagani. Pääle tuud, kuna Kanada kuulut' hindä poliitilidsõlt sõltumatus Ütiskuningriigist, naas' keskval'tsus iks inämb ja inämb tarvitama lihtsält riiginimme Kanada riigipaprin ja lepingiden. 1982. a. nimitediq riigipühä Dominjonipäiv ümbre Kanada pääväs.
Valitsõmisjaotus
Kanada om kümne provindsi ja kolmõ ala (territooriumi) liit (föderats'uun), midä või ummakõrda jakaq regioonõs. Õdagu-Kanada sais kuun Briti Columbiast ja kolmõst preeriäprovindsist (Alberta, Saskatchewan ja Manitoba), Kesk-Kanada moodustasõq Quebec ja Ontario, Atlantilinõ Kanada sais kuun mereviirsist provindsõst (New Brunswick, Prints Edwardi saar ja Nova Scotia) nink Newfoundlandist ja Labradorist. Hummogu-Kanada all mõtõldas Kesk-Kanadat ja Atlantilist Kanadat ütenkuun. Kolm alla (Yukon, Põh'aõdagu Territooriumiq ja Nunavut) moodustasõq Põh'a-Kanada. Provindsõl om inämb otsustamisõigust ku allol. Egal provindsil ja alal ommaq umaq sümboliq.
Provindsiq vastutasõq suurõmba jao Kanada sotsiaalprogrammõ (niguq tervüsehoitminõ, koolitaminõ ja hoolõkandminõ) iist nink ütenkuun korjasõq inämb massurahha ku keskval'tsus. Uma rahaga saa keskval'tsus provindsõn ello viiäq üleriigiliidsi programmõ, niguq näütüses Kanada Tervüseakt. Provindsiq võivaq noist kõrvalõ jäiäq, ku tahtvaq, a tegelikult tegeväq tuud harva. Keskval'tsus jaga rahha ümbre, et vaesõmbin ja rikkambin provindsõn olõssiq inämbvähämb ütesugutsõq elotingimüseq ja massuq.
Poliitiga
Poliitilidsõlt om Kanada parlamentaarnõ demokraatia ja põhisäädüsline monarhia, mink riigipää om kuninganna Elizabeth II. Kanada om G8 ja NATO liigõq.
Luudus
Pääle perämäst iäaigo om Kanadan olnuq katõsa erälde saisjat mõtsapiirkunda, kon päämädselt ommaq taiga tüüpi mõtsaq. Kanadan om inämb järvi ku ütelgi tõsõl maal, noidõn om küländ suur osa kõgõst maailma makõst viist. Pääle tuu om mäkin viil ka liustikkõ.
Kanada om geoloogilidsõlt aktiivnõ, sääl om pall'o maavärinit ja tüütävit tulõmäki, noist inämb tunnõtuq ommaq Mount Meager, Mount Garibaldi, Mount Cayley, ja Mount Edziza tulõmäki kompleks.
Ontario provindsi ja USA New Yorgi osariigi piiri pääl om Niagara viisadang.
Kultuur
Kanada om mitmõkultuurilinõ maa katõ riigikeelega (inglüse ja prantsusõ).
Kõgõ populaarsõmb spordiala Kanadan om iähoki. Tuud mängitäs ja kaias kõgõ inämb.
Majandus
Kanada om teknoloogilidsõlt arõnuq tüüstüsmaa, minkal om pall'o luudusvarro ja mink päämäne kaubavaihtus käü Ameeriga Ütisriikegaq.
Kirändüs
Katõgooria:Kanada Katõgooria:Põh'a-Ameeriga maaq Katõgooria:Põh'a-Ameeriga riigiq
Ts'opasuu järv
Ts'opasuu järv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Sõnaraamat
Sõnaraamat om teedüsteos, kohe ommaq kuuduq määntsegi |keele vai keelekujo kõrdapiten valituidõ, hariligult tähistüjärekõrran annõtuidõ sõnno tähendüseq, tõiskeelidseq vastusõq, näütüslausõq vms.
27. rehekuu päiv
27. rehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 300. päiv (liigaastagal 301. päiv).
Sõnaraamat
Põhilidsõq sõnaraamaduq, kost saa teedüst võro keele kotsilõ, ommaq:
Katõgooria:Raamaduq
27. rehekuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Rehekuu
Nunavut
Nunavut om ala Kanadan. Tuu luudi 1. mahlakuu pääväl 1999. a. Inne tuud oll' tuu maa Põh'aõdagu territooriummõ osa.
Katõgooria:Kanada
Pihkoja
Pihkoja om uja Rõugõ kihlkunnan.
14. piimäkuu päiv
14. piimäkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 165. päiv (liigaastagal 166. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Piimäkuu
Tsäpsi järv
Tsäpsi järv vai Järvemäe järv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Räpinä kihlkunna küläq
Räpinä kihlkunna külli nimekiri lugõ üles Räpinä kihlkunna küläq.
A H J K L M N O P R S T V
Kaeq viil
Hargla - Kanepi - Karula - Põlva - Rõugõ - Räpinä - Urvastõ - Vahtsõliina
.jp
.jp om Jaapani internetitunnus, mink iist pidä huult Japan Registry Services. Tunnus võeti pruukmistõ 1986.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Kaika suvõülikuul 1992 Kuudsil
Kaika suvõülikuul 1992 Kuudsil peeti Hargla kihlkunnan Kuudsi koolimajan. Kaika suvõülikuul Kuudsil lätt aolukku tuuga, et kutsuti kokko kiräviisitoimkund ja naati luuma võro kiräviisi. Pääle tuu tutvustõdi Mehkamaad, tuu kiilt ja kultuuri.
Katõgooria:Kaika suvõülikooliq
Ubasuu lump
Ubasuu lump om lump Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
15. piimäkuu päiv
15. piimäkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 166. päiv (liigaastagal 167. päiv).
Vahtsõ-Antsla kalatiigiq
Vahtsõ-Antsla kalatiigiq ommaq tiigiq Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Kaika suvõülikuul 1991 Obinitsan
Kaika suvõülikuul 1991 Obinitsan peeti 1991. aastaga põimukuun. Suvõülikuul joud' edimäst kõrda Võromaalt vällä Setomaalõ. Obinitsa suvõülikuul oll' praktilidsõ kallakugaq: opiti savi vuulmist, kandlõtegemist ja pillimängo. Loengidõ keskpunktin olliq Setomaa ja setoq.
Katõgooria:Kaika suvõülikooliq
.ke
.ke om Keeniä internetitunnus, mink iist pidä huult KeNIC. Tunnus võeti pruukmistõ 1993.
Kulbioja
Kulbioja (Plaagi oja) om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Pärlijõkkõ paigan, kost Pärlijõõ suuni om 30 km.
.jo
.jo om Jordaania internetitunnus. Seo luudi aastagal 1994 ja seo valitsõjas om NITC.
.ke
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Pääsnä
Pääsnä om külä Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan Võhandu jõõ veeren. Pääsnä küläst põh'a poolõ jääs Ruuna külä, hummogu poolõ Mõtsavaara külä, lõunõ poolõ Suuhara külä ja õdagu poolõ Hundilaanõ külä.
Kaeq viil
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Kulbioja
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
.jo
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
28. rehekuu päiv
28. rehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 301. päiv (liigaastagal 302. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Rehekuu
Kauzmanni Moritz
Kauzmanni Moritz (Moritz August von Kauzmann) (sündü 19. joulukuu pääväl 1828, kuuli 26. süküskuu pääväl 1874 Gothan) oll' kerkoopõtaja Saardõn, Kanepin ja Otõmpääl.
Oll' Middendorffi Alexander Theodori hää sõbõr. Ku tä 1872 S'aksamaalõ elämä kolisi, sai timä Otõmpää kerkoopõtaja kotussõ hindäle Hurda Jakob, kiä oll' joba innempä, 1867, timä man umma teoloogilist prooviaastakka pidänü.
Uhtjärv
Uhtjärv om järv Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan Urvastõn. Tä om süvvüse (28 m) poolõst viies järv Eestin.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
29. rehekuu päiv
29. rehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 302. päiv (liigaastagal 303. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Rehekuu
Hino
Hino om mitmõ Võromaa külä nimi:
Viiruki tiik
Viiruki tiik om lump Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Viselä järv
Viselä järv vai Viselä veskijärv om järv Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Hallimäe
Hallimäe om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Pähni oja
Pähni oja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Hallimäe
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Pähni oja
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Hirmu
Hirmu om mitmõ Võromaa külä nimi:
Uigumäe lump
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Utra lump
Utra lump [.Utra lump] om lump Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Kaika suvõülikuul 1994 Põlvan
Kaika suvõülikuul 1994 Põlvan peeti Põlva kultuurikeskusõn. Tan oll' suvõülikuul edimäst kõrd liinan. Kiumal mängiti Kõivo Madisõ ja Lõhmusõ Aivo näütemängo "Põud ja vihm Põlva kihelkonnan nelätõistkümnendämä aasta suvõl". Keset näütemängo naas' sadama piksõvihma, eelektri läts' ärq ni näütemäng lõppi kündlevalgõn.
Katõgooria:Kaika suvõülikooliq
Horma
Horma om mitmõ Võromaa külä nimi:
Hansi
Hansi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
30. rehekuu päiv
30. rehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 303. päiv (liigaastagal 304. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Rehekuu
Kaika suvõülikuul 2009 Oravil
Kaika suvõülikuul 2009 Oravil (Vahtsõliina kihlkund) oll' 7.-9. põimukuu pääväl Orava põhikoolin. XXI suvõülikooli rektri oll' Klaasi Urmas.
250px|thumb|Jüvä Sullõv pand Klaasi Urmassõlõ vahtsõt rektri ketti kaala 250px|thumb|Orava latsõq mängväq suvõülikooli vallalõtegemisel
Sólyomi László
Katõgooria:Ungari poliitiguq
Kaika suvõülikuul 2009 Oravil
Suvõülikooli kava
250px|thumb|Lübecki Helve (keskel) näütäs näütäs Orava kooli muusõumi- ja kodoluutarrõ
Puulpäiv, 8. põimukuu päiv
Suvõülikooli loenguq.
250px|thumb|Suvõülikooli rahvas Asti Karli sünnütallo kaeman
Hulk
Hulk om matõmaatiga üts alosmõistõq, taa om määntsidegi asjo kogo, kon olõ-iq üttegi asja kattõ tükkü ja midä kaias kui ütte terveht. Näütüses või kõnõlda üte külä elänikka hulgast vai kõiki kolmnukkõ hulgast.
Kaika suvõülikuul 2009 Oravil
Pühäpäiv, 9. põimukuu päiv
Suvõülikooli loenguq.
Albri uja
Albri uja om uja Põlva kihlkunnan. Tä nakkas pääle Loosu järvest, juusk läbi Albri järve nink lätt kur'a käe puult Võhandu jõkkõ.
Hulk
Hulgateooria, miä luudi viil 19. aastagasaa lõpon, om miiq aos saanuq joba kooli matõmaatigaoppusõ tähtsäs osas. Tä om kiil, minkan kõnõldas sjoo ilma aigsõst matõmaatigast. Hulgateooriat või kaiaq ku alosmüürü, minka pääle või üles ehitäq pia terve matõmaatiga, vai ku lätet, kost pia kõik matõmaatiga perit om.
Kaika suvõülikuul 2009 Oravil
Latsõq
Latsiga käüdi opikäügil, värmiti liiva ja tetti liivatrükkü, mängiti matkamänge, lahotõdiq kuurt, kaaluti margapuuga, aeti näile jutussit ja tetti viktoriini.
Välislink
Katõgooria:Kaika suvõülikooliq
Hulk
Taan artiklin om juttu niinimitet "intuitiivsõst" vai "naiivsõst" hulgateooriast. Rangõt ja aksiomaatilist oppust hulkõ kotsilõ kutsutas aksiomaatilidsõs hulgateoorias.
Albri uja
Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
Hulk
Ärqseletüs
Hulk om asjo kogo, midä kaias ku ütte terveht. Noid asjo kutsutas hulga eloniguq vai elemendiq. Või mõtõldaq nii, et hulga elonikuq "elässeq" hulgan, tuu om näide elopaik. Hulga eloniguq võivaq ollaq miä taht: arvoq, inemiseq, kirätäheq, tõsõq hulgaq vai nii edesi. Kokkoleppelidselt tähüstedäs hulkõ suuri tähtiga: A, B, C jne. nink hulkõ elonikka väikside tähtiga: a, b, c,... . Kats hulka A ja B ommaq võrdsõq vai samaq (tuud kirotõdas A = B), ku näil ommaq samaq eloniguq.
Hulgan või-iq ollaq kattõ ütesugust elonikku. Mitund ütesugust elonikku lubatas multihulgan. Elonikka järekõrd hulgan olõ-iq tähtsä.
Hulkõ kirjäpandminõ
Hulk või ollaq tävveste suvaliidsi elonikkõ kogo ja hulga jaos pruugi-iq olõman ollaq ütte (lihtsät) riiglit, miä ütelnüq, määntseq eloniguq ommaq hulgan sisen ja määntseq välän.
Mõndsi hulkõ saa ärq üteldäq sõnnoga, näütüses
Üts pall'otarvitõt viis hulga andmisõs om lukõq loogõliidsi sulgõ sisen üles timä kõik eloniguq, nt.
Kats esiq üleskirotamisviisi võivaq piiritellä sama hulga. Näütüses iinpuul tuud hulgaq A ja C ommaq tegeligult üts ja sama hulk, A = C, tuuperäst et näil ommaq üteq ja samaq eloniguq. Niisamatõ B = D.
Hulk muutu-iq tuust, ku timä elonikka järekõrda muuta vai mõnd elonikku lukõq üles mito kõrda. Näütüses {8, 3} = {3, 8} = {3, 8, 3, 3}.
Tõnõkõrd tarvitõdas hulga elonikka üleslugõmisõl kolmõ punkti. Näütüses saa edimädse naturaalarvo hulga või lühidähe üles kirotaq
kon kolm punkti näütäseq, et nimekiri lätt edesi hindästmõista moodo perrä. Niisama paarinarvõ hulga või kirjä pandaq
Keerolidsõmpi hulkõ man tarvitadas hariligult tõistsugust üleskirotust. Näütüses hulga, mink eloniguq ommaq katstõist kõgõ vähämbät tervearvo kruutu, või kirjä pandaq
Tan märki "|" (mõnikõrd tarvitõdas tuu asõmõl märki ":") tulõ lukõq "nii, et" vai "kon". Säänest kiräpilti loetas: "E om hulk, minka eloniguq ommaq arvoq n^2, kon n om terveharv, miä olõ-iq vähämb 0-st ei ka suurõmb 11-st."
Hulgan olõminõ
Tuud, kas määnegi asi om vai olõ-iq määntsegi hulga elonik, märgitäs vastavalt sümboliga \in vai \notin. Ku k\in L, sõs üteldäs "k om hulgan L" vai "k kuulus hulka L", ja ku k\notin L, sõs üteldäs "k olõ-iq hulgan L" vai "k kuulu-iq hulka L". Nii näütüses iinpuul tuud hulkõ kõrral
Hulgaarvangoq
Om olõman mitmit arvamisõ viise, miä lupassõq olõmanolõvist hulgõst vahtsit tetäq. Sääntsit viise kutsutas hulgaarvangis. Noist tähtsämbäq ommaq kokkoarvaminõ, ütidse osa löüdmine, tävvendi võtminõ ja õkvaiskmine.
Kaeq viil
Katõgooria:Matõmaatiga Katõgooria:Hulgateooria
16. piimäkuu päiv
16. piimäkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 167. päiv (liigaastagal 168. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Piimäkuu
Hurda
Hurda om mitmõ Võromaa külä nimi:
Põh'aõdagu alaq
Põh'aõdagu allo nimest
Kuigi Põh'aõdagu allo piiriq ja inglüskeeline nimi om mito kõrda muutunuq, ommaq inukiq tuud maad kõikaig kutsnuq Nunassiaq ("illos' maa") nink deneq ommaq tuud kutsnuq Denedeh ("inemiisi maa"). Suur jago Põh'aõdagu allost oll' innembide suurõ piirkunna osa, midä kutsuti karusnahakauplõmiskompanii Hudson's Bay Company edimädse juhi prints Ruperti perrä Ruperti maas. Ruperti maa küündü Põh'a-Quebecist ja Ontariost Lõuna-Albertani. Tuu oll' Kanada karusnahakaubandusõ keskus. 1870. a. sai Ruperti maa Kanada osas ja tedä naati kutsma Põh'aõdagu allos. Järgmäidsil aastakümnil jaeti tuust suurõq tüküq ärq, et luvvaq Manitoba, Saskatchewan, Alberta ja Yukon, nink 1905. a. nimitediq perräjäänüq maa Põh'aõdagu allos. Allo piire perämäne muutminõ oll' 1999, ku hummogujaost sai Nunavut.
Eesti alõviguq
Eesti alõvikõ nimekiri lugõ üles Eesti alõviguq.
A
Adavere - Aespa - Ahja - Alatskivi - Alu - Ambla - Aravete - Are - Aruküla - Aseri - Assaku - Aste - Audru - Avinurme
E
Eidapere - Erra
H
Haabneeme - Habaja - Hageri - Hagudi - Haljala - Halliste - Harku - Helme - Hulja - Hummuli - Häädemeeste
J
Juuru - Jõgeva - Jüri
K
Kadrina - Kaerepere - Kaiu - Kamari - Kambja - Kanepi - Kangru - Karjaküla - Kasepää - Keava - Kehtna - Keila-Joa - Kihelkonna - Kiisa - Kiiu - Kiltsi - Klooga - Kobõla - Koeru - Kolga - Kolga-Jaani - Kolkja - Kose - Kosõ - Kose-Uuemõisa - Kostivere - Kudjape - Kureküla - Kuremaa - Kuusalu - Kuusiku - Kõpu - Kõrgessaare - Kõrveküla - Käina - Käravete - Kärla - Käru - Käärdi - Külitse
L
Laagri - Laatre - Laekvere - Lagedi - Laiuse - Lehtse - Leisi - Lelle - Lepna - Lohusuu - Loo - Luige - Luunja - Lähte - Lüganuse
M
Mehikuurma - Miss'o - Mooste - Mustla - Mäetaguse - Märja
N
Nasva- Nõo - Näpi
O
Oisu - Olgina - Olustvere - Orissaare
P
Pajusti - Palamuse - Palivere - Paralepa - Parksepä - Peetri (Kareda) - Peetri (Rae) - Prillimäe - Puhja - Puka - Puurmani
Vanigõjärv
Vanigõjärv vai Vanigõ järv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Eesti alõviguq
R
Raasiku - Rakke - Ramsi - Rannu - Ravila - Riisipere - Risti - Roela - Roiu - Roosna-Alliku - Rummu - Rõngu - Rõugõ - Räni