cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Trapezundi keisririik
1204. aastagal sattõ Konstantinoopoli liin ristisõdijidõ kätte nink sõs panniq Bütsantsi inneskidse keisri Andronikos I Komnenosõ pojaq Alexios ja David Gruusia kuningaimänd Tamara abiga Bütsandsi varõmidõ pääle Trapezundi keisririigi. pisi|Trapezundi keisririik, 1300 vasakul|pisi|Trapezundi keisririik, 1400 1461. vallut' Trapezundi keisririigi Osmannõ riigi sultań Mehmed II.
Podolsk
Podolsk (vinne keeli Подольск) om tähtsä tüüstüsliin ja kultuurikeskus Vinnemaal Moskva oblastin. Tä asus Pahra jõõ veeren, Moskva keskliinast 36 km lõunõ puul. Tä om Podolski rajooni keskus ja Moskva oblasti kõgõ suurõmb liin (2017. a. 299 660 elänikku). Podolskist põh'a puul om Štšerbinka liin ja lõunõ puul Klimovka liin.
Podolski liin om vällä kasunu Podoli küläst, miä 18. aastagasaal kuulu Danilovi kluustrõlõ. Liinaõigusõq sai tä 1781. aastagal.
Umasütlejä käänüs
Umasütleja käänüs ehk umakäänüs ehk genitiiv om grammatilinõ käänüs, miä kõgõ tüüpilidsembält tähüstäs keelen artibuuti (ütte sõnna tävvendävät tõist sõnna) ja mink abiga näüdätäs sakõstõ umandust.
Podolsk
Katõgooria:Vinnemaa liinaq
Umasütlejä käänüs
Võro keelen vastas umasütlejän käänüssen sõna küsümiisile kink (uma)?, mink (uma)? Seon keelen om umasütlejä vorm saanuq tõnõkõrd ka nimekäänüsse vormis, nt er-lõpuga sõnnun: vanakreeka κρατήρ (kratḗr), eesti kraater, võro kraatri.
1932
1932. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10145. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1932
Veneetsiä karnõval
Veneetsiä karnõval om üts kõgõ parõmbahe teedäq ja kõgõ inämb hinnat karnõval mitte õnnõ Itaalian, a ka üle ilma.
Karnõval om uma algusõ saanuq kavvõst minevigust, umbõs aastagast 1000, ku tuu kotsilõ ommaq edimädseq tõõstusõq sündmüisist liinan.
Katõgooria:Itaalia
1810
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1810
Luhamõtsa
Luhamõtsa om külä Võro maakunnan Antsla vallan Rõugõ kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Võromaa küläq Katõgooria:Antsla valla küläq Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Kodask
thumb|Kääpäkodask Kodask vai kodas om suur rüüvtsirk. Elotiidüse perrä kuulussõq kodaski kulliliidsi seltsi.
Kaeq viil
Katõgooria:Tsirguq
Sofia
Sofia om Bulgaaria pääliin ja kõgõ suurõmb liin.
Paavõlka järv
Paavõlka järv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Emmaste kihlkund
Välislink
Katõgooria:Emmaste kihlkund Katõgooria:Läänemaa kihlkunnaq Katõgooria:Läänemaa
Paavõlka järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Dostojevski Fjodor
Dostojevski Fjodor (Fjodor Dostojevski, vinne keelen Фёдор Миха́йлович Достое́вский) oll' kuulsa vinne kiränik, kiä sündü 11. märtekuu pääväl 1821 Moskvan. Dostojevski om täämbätseni pääväni üleilma kuulsa ja timä töid lugõvaq inemiseq väega pall'odõn keelin.
Elokäük ja looming
Dostojevski Fjodori esä Mihhail tüüt' vaesidõ inemiisi haigõmajan. Ku Dostojevski Fjodor oll' 15 aastakka vana, kuuli ärq timä imä Maria ni esä saat' uma puja Peterburki opma. 1837. aastagal astõ Dostojevski ülikuuli. Samal aastagal kuuli Puškini Aleksandr, miä mõot' Dostojevskit väega pall'o, selle et timä ja tä veli armastiq väega Puškini kirändüslikku loomingut. Aastagal 1839 sai Dostojevski teedäq, et perisor'aq olliq ärq tapnuq timä esä Mihhaili.
1845. aastagal ilmu Dostojevski edimäne teos "Vaesõq inemiseq" ("Бедные люди"), miä tekk' tä kuulsas. Neli aastakka oll' kirämiis sunnitüül Omskin ja sai säält vallalõ 1854. aastagal. 1860. aastagal tull' Dostojevski Peterburki ja naas' tegemä umma aokirjä "Vremja" ("Время"). 1866. aastagal kuuli ärq timä veli Mihhail, kiä tekk' kah aokiränigutüüd. Taal aastagal kirot' Dostojevski romaani "Kuritüü ja karistus" ("Преступление и наказание") ja 1868. aastagal romaani "Idiuut" ("Идиот"). Aastagal 1872 sai valmis romaan "Kur'aq vaimoq" ("Бесы"). Dostojevski kirot' ka juttõ. Dostojevski Fjodor kuuli ärq 1881. aastagal.
Katõgooria:Vinne kiräniguq Katõgooria:Vinnemaa inemiseq
Litsmõtsa
Litsmõtsa om külä Võro maakunnan Antsla vallan Karula kihlkunnan.
Külä põh'apiir lätt Mustjõkõ pite. Litsmõtsast lõunõ puul om Tsooru külä. Küläst hummogu puul om Karula riigipark.
Lätteq
Katõgooria:Võromaa küläq Katõgooria:Antsla valla küläq Katõgooria:Karula kihlkunna küläq
Zagreb
Zagreb om Horvaatia pääliin nink kõgõ suurõmb liin.
Kuld
Katõgooria:Keemilidseq elemendiq
Mendelejevi tapõl
Mendelejevi tapõl vai keemiliidsi elemente perioodilisussüstem om süstem, miä jaotas keemilidseq elemendiq näide tuumalaengidõ perrä rühmihe ja periuudõhe.
Välislingiq
Katõgooria:Keemiä
Dinosaurus
250px|thumb|Türannosaurusõ (edeplaanil) ja brontosaurusõ (tagaplaanil) luukereq
Dinosaurusõq olliq suurõq ruumajaq, kiä elliq Maa pääl umbõs 160 miljonit aastakka. Tiidläseq arvasõq, et dinosaurusõq naksiq maailman dominiirmä umbõs 230 miljoni havva nink kuulivaq vällä 65 miljoni havva.
Dinosauruisi hulgan oll' nii kasvosüüjit ku lihasüüjit.
Katõgooria:Ruumajaq
Tõbras
200px|thumb|Herefordi pull
Täüskuu
pisi|259x259px|Täüskuu Täüskuu om aig, ku Maa päält paistus terveq Kuu tsõõr – terveq Kuu om täüs valgust, miä tulõ Päävä päält.
Tõbras
Esäne tõbras om pull, ärqkohit tõbras om härg, imäne tõbras om lehm, sündünü tõbras om vasik ja nuur tõbras om õhvakõnõ.
Katõgooria:Kodoeläjäq
Täüskuu
Supõrkuus peetäs saiso, ku täüskuu faasin Kuu om Maalõ kõgõ lähämbän võimaligun punktin vai perigeen.
Täüskuu elokõrraldusõn
Täüskuud om sakõstõ säetü märgis mõnõ kultuuri vai rituaali jaoks kokkusaamiisi vai klubidõ kõrraldamises. Näütüses Haanimiihi Nõvvukua kokkusaamiisi peetäs küläkõrda täüsliikmide puul sannan täüskuu üüse, joba 30 aastat09.05.10220 (2007) Latsõ joonisti ja loi Haanimaa legendi.
1765-1800 käve täüskuu öie koon Birminghami Kuu Ühistü (Lunar Society of Birmingham) Oxford Dictionary of National biography, kon tähtsit elukõrraldusõ asju arutadi.
Uskmisõq
Mitmõsugumadsõq uskmisõq ütleseq, et tävvekuu aol muutus osa inemiisi tõistsugutsõs. Inemiisi, kiä unõn kõnd'vaq, peetäs kuutõbitsõs.
Usotas kah, et soeq undasõ tävvekuu poolõ, aq seoniaoniq ei olõq taad tiidüslidselt tõõstat.
Vana ao tarkusõq
Täüskuu ajal on paarpäeva kalg aig. (Rõugõ khk, ERA II 143,370 (10) Rõu)
Lätteq
Katõgooria:Kuu
Mihkli
Vastussit tõisin kiilin:
Michael, s'aksa kiil
Miķelis, läti kiil
Михаи́л (Mihhail), vinne kiil
Michał, poola kiil
Mikael, soomõ kiil
Mikael, Michael, roodsi kiil
Mihály, ungari kiil
Michael, inglüse kiil
Võro keelen om tavas pruuki tunnõtu vai lähedäse nimega inemise vai tegeläse edenimme võro muudu, nt Gorba Mihkli (Mihhail Gorbatšov), Muti Mihkli (Mihkel Mutt), Oviiri Mihkli (Mihkel Oviir).
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2022. aastaga pääle
"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2022. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" kolmõskümnes kolmas aastagakäük. Raamatuga om üten sainakallendri.
Raamadu sääd' kokko Vaaba Janek, kunstnigutüü tekk' tõist vuuri Reimanni Hildegard. Tähetiidüsligu andmõq ja liikvaq pühäq rehkend ́ Kasagu Enn. Seto pühhi man and ́ nõvvo Raudoja Ahto.
Kiilt kaiq Vaaba Janek ja Fasteri Mariko. Kokkosäädmise man olliq viil abis Pandi Annika, Rahmani Jan, Laanõ Triinu ja Fasteri Mariko.
2022. aastaga tähtraamadu pääteema om "Tulõgiq ja minegiq".
Teedüs
Katõgooria:Võro-Seto tähtraamaduq Katõgooria:2021 raamaduq
Mõtskits
thumb|300px|Mõtskitsõ poig
Mõtskits om hirvläisi sugukunda mõtskitsõ perrekunda kuuluv sõralinõ mõtsaelläi. Mõtskitsõ kihä om kerge. Keväjä om tää karv kõrb ja talvõ hall.
Mõtskits om Eestin harilik elläi. Tä eläs säidse-katõssa aastakka. Mõtskitsõ tiinüs kest keskmädselt ütessä kuud.
katõgooria:mõtsaeläjäq Katõgooria: Imetäjäq
Đồng Hới
Đồng Hới om Vietnami Quang Binhi provindsi pääliin. 2006. aastagal elli taan liinan 103 988 inemist. thumb|right|200px|Dong Hoi thumb|right|200px|Nhật Lệ jõgi
Katõgooria:Vietnami liinaq Katõgooria:Quang Binh
Elburs
200px|thumb|Iraani kõgõ korgõmb mägi Damavand om Elbursi mägestikun.
Elburs vai Alborz om mägestik Iraani põh'aosan Kaspia mere lõunõveeren. Timä pikkus om 900 km ja kõgõ korgõmb mägi om Damavand (5604 m). Elbursi moodustasõq mito rööbitist lubja- ja liivakivimäki ahilat. Timä põh'apoolitsidõ mäki külgi pääl kasus lajalehelist mõtsa. Lõunõjaon pääl om kuivõmb ja sääl kasusõq puhmoq. Üle mägestigu lätt Transiraani raudtii. Sääl löüdüs naftat ja vasõmaaki.
Talvõl satas Elbursin küländ pall'o lummõ ja tuuperäst om sääl mitmit mäesuusakeskuisi.
Katõgooria:Aasia mägestiguq
1931
1931. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10144. aastak sirvikallendri perrä.
Tõrva
Tõrva om liin Lõunõ-Eestin, Tõrva valla keskus. Taa om Valga maakunna keskosan Õhne jõõ veeren, maakunnakeskusõst Valga liinast 30 kilomiitret põh'a puul. Tõrva om üts Valga maakunna kolmõst suurõmbast keskusõst Valga ja Otõpää kõrval. Tõrva om Helme kihlkunnan ja Helme valla keskus. Tõrva sai liinaõiguseq 2. hainakuu pääväl 1926.
1931
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1931
Tõrva
Lätteq
katõgooria:Eesti liinaq katõgooria:Mulgimaa katõgooria:Helme kihlkund
Lusti (Antsla)
Lusti (vai Pillerpall) om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Võromaa küläq Katõgooria:Antsla valla küläq Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq
Palanujärv
Palanujärv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Riia
Riia (läti Rīga [r'iiga], latgali Reiga, liivi Rīgõ, s'aksa Riga) om Läti pääliin ja kõgõ suurõmb liin. Riia om ka Baltimaiõ kõgõ suurõmb liin. Riian eläs üts kolmasjago lätläisist. Riia om Daugava jõõ alaotsan. Riia ala suurus om 307.17 km2. Riia aoluulinõ keskliin om aastagast 1997 UNESCO maailmapärandüse nimistün. Riia luudi aastagal 1201 ja tä om inneskine Hansaliido riik.
Luudus
Riian om aastaga keskmäne taivavii hulk 633 mm. Kõgõ vihmasõmb kuu om hainakuu (85 mm) ja kõgõ kuivõmb kuu om radokuu (27 mm).
Liinavalitsõminõ
Riian om Läti presidendi, parlamendi, ülembkohtu ja ministeeriümide kotus. Liinavalitsusõ kotus om Riia raatus Riia vananliinan. Liinavolikogon om 60 liigõt ja vahtsõnõ volikogo valitas egä nelä aastaga takast. Volikogon om kolm fraktsiuuni. Volikogo vali liinapää, kiä aastagast 2020 om lätläne Mārtiņš Staķis..
Riia liinajaoq
•	Kurzeme rajuun (Kurzemes rajons) •	Zemgale liinaviir (Zemgales priekšpilsēta) •	Põharajuun (Ziemeļu rajons) •	Vidzeme liinaviir (Vidzemes priekšpilsēta) •	Keskrajuun (Centra rajons) •	Latgale liinaviir (Latgales priekšpilsēta)
Rahvastik
1800. aastagal oll' Riian 29 663 miissuust elänikku, 12778 (43%) s'akslaisi, 7445 (25%)  lätläisi ja 4055 (13.6%) vindläisi. Parhilla (2011 aastaga andmidõ perrä) om Riia rahvaarv 657 424 inemist, kinkast lätläisi om vähä alla poolõ.
Kultuur
Riian ommavaq Läti Rahvusoopõr, Läti Rahvustiatri, Riia Vinne Tiatri, Daile Tiatri, Läti Riiklinõ Pupitiatri ja Vahtsõnõ Riia Tiatri. Muusõumõst ommavaq sääl Läti Rahvuslinõ Kunstimuusõum ja Läti Rahvatiidüsline Välämuusõum. 2003. aastagal oll' Riian 2003. aastaga Eurovisiooni lauluvõigõlus.
Riian ja Lätin ommavaq populaarsõq spordialaq ijähokk, jalgpall ja korvpall. Riia liinan ommavaq suurõq spordikeskusõq: Skonto Arena ja spordiklubiq Skonto FC ja JFK Olimps.
Aolugu
Riia liina asot' aastagal 1201 piiskop Albert von Buxhoeveden. Aastagast 1282 om Riia olnuq Hansaliidon, liin om olnuq rikas kaubaliin ja taad om juhtnuq Riia raat.
Katõgooria:Läti liinaq Katõgooria:Õuruupa pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Thbilisi
Thbilisi om Gruusia pääliin nink kõgõ suurõmb liin.
Hanila kihlkund
Hanila kihlkund om kihlkund Läänemaal. Kihlkunna keskus om Hanila.
Hummogu-Ukraina sõda
Hummogu-Ukraina sõda (vai Ukraina kriis, sõda Donbassin, Vinne-Ukraina sõda) om sõariistoga kokkominek Hummogu-Ukrainan Ukraina valitsusväki ja vinnemeelitside vaihõl. Sõda naas' pääle 2014. aastaga mahlakuun.
Hanila kihlkund
Välislink
Katõgooria:Hanila kihlkund Katõgooria:Läänemaa kihlkunnaq Katõgooria:Läänemaa
Hummogu-Ukraina sõda
Vinnemaa plaanits' Krõmmi hindä alaq võtmist joba innembi – 2008. aastagal ütel' Vinnemaa president Vladimir Putin: "Kuq Ukraina saagi NATO liikmõs, sis õnnõ ilma Krõmmi ja Hummogu-Ukrainaldaq.". Inne Hummogu-Ukraina kriisi võtt' Vinnemaa hindäle Krõmmi puul'saarõ.
Thbilisi
Katõgooria:Gruusia liinaq Katõgooria:Õuruupa pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Hummogu-Ukraina sõda
13. hainakuu pääväl 2020 sai Donbassin hukka Valgõvenen sündünüq Eesti kodakundsusegaq Iljini Nikolai, kiä oll' sääl tohtris.
Siug
200px|thumb|Siug
Lilli Mari-Liis
pisi|Lill Mari-Liis Lilli Mari-Liis (Mari-Liis Lill, sündünüq 23. lehekuu pääväl 1983 Talliinan) om eesti näütelejä ja lavastaja.
Hummogu-Ukraina sõda
Sõa põhjusõq
Joba mitu aastaka oll' ukrainlaisi ja vindläisi vaihõl vaieluisi olnuq, inämbjaolt keeleküsümüisi üle. Hummogu-Ukraina sõda naas' pääle, ku 2014. aastaga mahlakuun oll' Ukrainan riigipüürdmine, miä käänd' maaha vinnemeelidse Janukovõtši valitsusõ. Pääle tuud panti mitmõn Ukraina liinan käümä mässoq vahtsõ valitsusõ vasta, Hummogu-Ukrainan oll' ka valitsushuunõq mässäjide käen.
Siug
Siug om pikkä kerega jalolda lihasüüjä ruumaja. Sivvu iho om katõt soomussidõga, täl olõ-iq silmälaudo ja välimäidsi kõrvo.
Lilli Mari-Liis
Haridus- ja tüükäük
Tä lõpõt' 2001. aastagal Vanaliina Hariduskolleegiümi, oppõ 2001-2002 Tarto Ülikoolin semiootiikat.
Hummogu-Ukraina sõda
Sõa põhjusõq
Ütes kriisi har'as om peet ka sama aastaga hainakuud, kuq lasti alla Malaõsia Airlinesi lind 17, kõik pia 300 inemist kuuli. Uur'minõ tekk' selges, et linnuk' lasti alla Pervomaiski lähküst Vinnemaalt tuudu raketikogo Buk raketigaq 9M38.
Siug
Katõgooria:Ruumajaq
Lilli Mari-Liis
Haridus- ja tüükäük
Lilli Mari-Liis lõpõt' 2006. aastagal Eesti Muusiga- ja Tiatriakadeemiä lavakunstikooli (XXII lind) ja 2011. aastagal sai EMTA lavakunstikoolin magistrikraadi.
Hummogu-Ukraina sõda
2021
Ukraina võimõ perrä kuuli 2021. aastaga edimädse kolmõ kuuga sõan 25 Ukraina sõamiist. Urbõkuu lõpun vei Vinnemaa hulga miihi ja sõatehnikat õkva Ukraina piiri taadõ ja okupeeritühe Krimmi. 9. mahlakuu pääväs kõnõldi joq 85 000-st sõamehest, kiä olliq valmis Ukrainahe sisse minemä.
Vinnemaa valitsus ütel' et Vinne väeq ei olõq Ukrainalõ ohos, a Vinne ammõtnik Kozagi Dmitri hoiat', et Vinne väeq võivaq Vinne kuakundlaisi Ukrainan kaitsaq ja egäsugunõ kriisi süvändämine tähendäs Ukraina lõppu. Tuus aos oll' joba poolõlõ mill'onilõ inemisele esiqnaanuin Donetski ja Luganski Rahvavabariigen kätte ant Vinne pass.
Lilli Mari-Liis
Haridus- ja tüükäük
Tä tüüt' aastagil 2006-2015 Eesti Draamatiatrin näütlejän, päält tuud om olnuq vabakutsõlinõ.
Hummogu-Ukraina sõda
2022
2022. aastaga alostusõn oll' Ukraina piiri takan joba 150 000 sõamiist.
Lilli Mari-Liis
Looming
Luumisliitõ ütispleenumi 25. aastapäävä tähüstämisel riigikogon pidi tä hulga vastakajja saanu kõnnõ "Miä om taa pildi pääl võlssi?".
Hummogu-Ukraina sõda
2022
24. radokuu päävä hummogul and Vinnemaa president Putini Vladimir teedäq, et Vinnemaa naas pääle sõalisõ sisseminekiga Ukrainahe ja soovit' ukrainlaisi sõariistaq maaha pandaq, Vinnemaa alost' sõariistoga rünnäkit mõni minut ildampa. Pruugiti kavvõmaarakette ni sõalinnukit, minkaq pommitõdi mitmit Ukraina liino. Päävä lõpus and' Ukraina Tervüseministeeriüm teedäq 57-st koolnust ja 169-st vikasaanust ukrainlasõst.
Lätteq
Katõgooria:Ukraina Katõgooria:Sõaq
Lilli Mari-Liis
Looming
Tä lõi ja kõrrald' ka avalikkusõn pall'o kõnnõainõt paknu lavastusõ "Sugu: N", midä sai edimäst kõrda nätä 25. märdikuu pääväl 2015 Vabal Laval. Sama miiskunnaga tege tä ka aokirjä "Sugu: N".
Rollõq Eesti Draamateatrin
2004 - Shakespeare William "Suvõüü unõnägo" - Hippolyta/Titania
2006 - Kivirähk Andrus "Adolf Rühka lühkene elo" - Elsa
2006 - Kivirähk Andrus "Süürrealistiq" - Ramilda / Kiki / seldsimiis Irene
2006 - Schimmelpfuss Roland "Push up" - Sabine
2006 - Lagerlöf Selma "Gösta Berlingeni saaga" - Anna-Liisa
2006 - Turgenev Ivan "Kuu aigo maal" - Veera
2007 - Kivirähk Andrus "Voldemar" - Helmi
2011 - Keränen Mika "Varastõt pihlõnõ jalgratas" - Sadu
Rollõq tõisin tiatrin
2005 - "Eläjide farm" - Mollie, Vanamutt (Tallinna Liinatiatri)
2005 - "Kirsiaid" (NO99)
2006 - "Rehepapp" - Liina (Endla)
2015 - "Sugu: N" (Vaba Lava)
2016 - "Tõõsõst silmänägemisest" (Tallinna Liinatiatri)
Tüküq
Lill ja Piik - "Tõsõst silmänägemisest" (2016, Talliina Liinatiatri ja Vinne Tiatri, kultuuripreemiä)
Lill ja Liivak - "Väläst vähämb ku seest" (2017 Endlas)
Lill ja Teede - "Edimäne armastus" (2020 Eesti Draamatiatrin)
Lill ja Põldma - "Tõõsõn tarõn" (2021 Eesti Nuursuutiatrin)
Lill ja Jaaks - "Üteq sõnaq, tõõnõ viis" (2021 Eesti Draamatiatrin)
Lill ja Piik - "Sammuq" (2023 Eesti Draamatiatrin)
katõgooria:Eesti näütelejäq
Ossinovski Jevgeni
pisi|Ossinovski Jevgeni 2015 süküskuud pisi|Jevgeni Ossinovski (2021) Ossinovski Jevgeni (sündünüq 15. urbõkuu pääväl 1986 Kohtla-Järve) om Eesti poliitik, XII, XIII ja XIV Riigikogo liige, 2015–2018 tervüse- ja tüüministri, 2014–2015 haridus- ja tiidüsministri. Ta om alostõn 2011 Sotsiaaldemokraatligu Eräkunna liigõq, 2015-2019 eräkunna edemiis.
Haridus
Ossinovski opis Aseri keskkuulin ja Tapa gümnaasiumin, alostõn 7. klassist Tallinna Reaalkuulin, millõ lõpõtas 2004 (hõpemetaliga). Opis Tartu Ülikuuli filosoofia eräalan, millõ lõpõtas 2007. aastal cum laude.
2009 kaits ta filosoofia eräala magistritüüd Warwicki ülikuulin (väüdüskirjaga "Ühiskonna konstitueeriv roll: heideggerlik liberalismi kriitika") ja 2010 Londoni Majanduskuulin (London School of Economics and Political Science) politoloogia eräalal (päälkiräga "Poliitilise võimu legitiimsus Putini Venemaal"), mõlõmbaq kitüsega.
1930
1930. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10143. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1930
Muslim
Katõgooria:Muhamediusk
1809
1809. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10022. aastak sirvikallendri perrä.
Lasits
200px|thumb|Lasits Lasits vai lahits vai las'nits (ladina keelen Mustela nivalis) om väikene elläi. Tä om kõgõ vähämb murdja. Lasitsit eläs Õuraasian, Põh'a-Ameerikan ja Põh'a-Afrikan, muuhulgan eläs näid ka Võromaal. Eestin eläs lasitsit egal puul, a näid olõ-iq pall'o.
Elemendi tunnus
Keemilidse elemendi tunnus om täht, tähepaar vai tähekolmik, minga märgitäs lühkühe keemilist elementi. Suurõmba jao elemente tunnusõq ommaq katõtähelidseq. Kõgõ vahtsõmbidõ elemente tunnusõq ommaq kolmõtähelidseq.
Lasits
Lasits om kõva murdja. Tä või ärq tappa jänesse, kiä om timäst hindäst 5-10 kõrda rassõmb.
Elemendi tunnus
Näütüses kulla tunnus om Au (ladinakeelitsest nimest Aurum) ja hapasnigu tunnus om O (kreekakeelitsest sõnast ὀξύς (oxys)).
Lasits
Alambliigiq
Lasitsil om kolm alambliiki:
1809
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1809
Lasits
Vällänägemine
Lasidsa kihä om kõhna, pikk ja väega painsa. Timä pää om väikene, piklik, tömbi nõnaosaga ja olõ-i jämmemb ku kaal. Lasidsa silmäq ommaq suurõq, tummõq ja punnin. Jalaq ja hand ommaq suhtõlidsõlt lühkoq, hanna pikkus om alla poolõ kihä pikkusõst. Jalgo otsan ommaq teräväq tummõq küüdseq ja jalatallaq ommaq väega karvadsõq.
Lasitsal om neli paari nipõ, a nuuq ommaq nätäq õnnõ imätsil. Titiluu om esätsil küländ lühkene (1,6-2 cm). Rasvavaruq ommaq sälgroodso, rauhõ ja jalgo man. Lasitsal ommaq hanna all musklilidsõq anaalsõq näärmeq mõõtõga 7 x 5 mm, kon ommaq kergehe lakjalindajaq haisuollussõq. Noidõ ollusidõ hais ja keemiline kuunsais om tõistsugunõ ku suurõllasitsal.
200px|thumb|left|Lasits tund ohto. Lasitside suurus sõltus elopaigast ja alambliigist inämb, ku suurõmbal jaol tõisil imetäjil. Mõnõ liigi lasitsaq võivaq ollaq kooniq neli kõrda rassõmbaq, ku mõnõ tõsõ liigi umaq. Mõnõn alambliigin võivaq esädseq lasidsaq ollaq 1,5 kõrda pikembäq ku imädseq. Hand või kah ollaq pikemb vai lühemb, hariligult om timä pikkus 13-30% kihä pikkusõst. Esätside keskmäne kihä pikkus om 13-26 cm, imätsil 11,4-20,4 cm. Hanna pikkus om esätsil 1,2-8,7 cm, imätsil 1,7-6 cm. Esädseq kaaldvaq 36-250 grammi, imädseq 30-117 grammi.
Lasitsa talvõkarv om paks ja lühkene. Põh'alasitsa karv om pehmeh ja siidine, lõunõlasidsa karv om jämmemb. Suvõkarv om väega lühkene, hõrrõmb ja tugõvamb. Lasitsal om üttekarva hand. Lasits om väega suurõlasidsa muudu, õnnõ suurõlasidsa hannaots om must ja tä om lasitsast veitse suurõmb. Suvõl om lasits hellepruun, kõtu alt (muuhulgan lõvva alt ja jalgo sisekülgi päält) valgõ vai kõllakas. Lasidsaq, kiä eläseq põh'a puul, lääväq talvõl üleni lumivalgõs. Helle ja tummõ karva vaihõl om selge piir.
Lasits liigus hüpäten. Ede- ja tagakäppi jälgi vaih om 18-35 cm.
Poignõmine
Lasitsaq paaritusõq mahlakuust hainakuuni. Näide tiinüs kest 34-37 päivä. Keskmädselt saavaq nääq kõrraga 6 poiga, kiä saavaq sugukütses 3-4 kuuga. Imä kasutas poigõ ütsindä. Pujaq kaaldvaq sündüden 1,5-4,5 grammi, nääq ommaq roosaq, paljaq, sõkõq ja kurdiq. 4 päävä vannudsõlt om näil valgõ aloskarv. 10-päävätselt saasõ nättäväs piir karvkattõ tummõ ülemädse poolõ ja helle alomadsõ poolõ vaihõl. Piimähambaq tulõvaq katõ-kolmõnädälidsel lasidsal, sõs näid võõrutõdas. Silmäq ja kõrvaq lääväq vallalõ 3-4 nädäli vannudsõlt. 8-nädälidselt mõist lasits joba murdaq. Pujaq nakkasõq umma ello elämä, ku ommaq 9-12 nädälit vanaq.
Süük
Lasits süü päämädselt hiiri ja tõisi väiksit jüräjit. Hariligult tä lää-eiq kallalõ täüskasunulõ hamstrilõ vai rotilõ. Harva süü tä kunnõ, kallo, väiksit tsirkõ ja tsirgumunnõ. Om teedäq juhussit, ku lasits murd maaha hindäst suurõmba eläjä, näütüses jänesse. Jänesepoigõ pääle lätt lasits maias keväjä, ku hiiri om harva nätäq, a jänessepoigõ om pall'o. Esädseq lasidsaq murdvaq suurõmbit eläjit inämb ja näide söögilaud om ka rikkamb. Tuu om tuuperäst, et esädseq liigussõq ringi suurõmbal maa-alal ku imädseq. Süüki otsõn püüd lasits mitte silmä jäiäq rebäsile ja rüüvtsirkõlõ. Lasits tapp väiko saakeläjä lüvven hambaq tuu kukrohe ja murdõn kaalaluu. Suurõmbaq saakeläjäq koolõssõq verekaotusõst vai šokist. Ku süüki om pall'o, sõs lasits süü õnnõ väiko osa tapõt eläjäst, hariligult aiu. Lasits süü päävän keskmädselt 35 grammi süüki, miä om 30-35% timä kihäkaalust.
Vaindlasõq ja võistlõjaq
Lasits om niipall'o väikene, et tedä jahtvaq peris mitmõq murdjaq. Näütüses rebäseq, suubliq, tuhkruq, suurõqlasitsaq, hiireviuq, kassikakuq ja muuq kakuq. Mõnõq sivvuq kah sööväq lasitsit.
Sääl, kon lasits eläs kõrvuisi suurõlasitsaga, võistlõsõq nääq söögi peräst. Sääl püüd lasits hariligult vähämbit jüräjit ja timä eelis om, et tä või saaki jahtõn ronniq vähämbä läbimõõdoga uustõ. Lasits hoit hinnäst hoolõga suurõlasidsa iist, kuigi imädseq tegeväq tuud veidemb - arvada tuuperäst et nääq ommaq vähämbäq ja tuuvõrra om näil lihtsämb uustõ pakku juuskõ.
Elomaaq
200px|thumb|Kon lasits eläs Lasitsaq eläseq põh'apuulkerä põh'aosan: Õuruupan, Põh'a-Afrikan, Põh'a-Ameerikan ja Aasian. Õuruupan löüdüs tedä egal puul. Tedä om ka mitmidõ saari pääl: Briti saari pääl (a mitte Iirimaal), Assoori saari pääl ja kõigi suurõmbidõ Vaihõmere saari pääl. Tä eläs ka Honshu ja Hokkaido saarõ pääl Jaapanin nink Kunaširi, Iturupi ja Sahhalini saarõ pääl Vinnemaal.
Lasitsist Sillavee Floriida perrä
Sillavee Floriida Rõugõ kihlkunnast om kõnõlnuq niimuudu. ''A las'nits eläs külh huuniidõ all ja kiviunikiidõ sisehn. Timä um väikene eläjäkene. Ime hiire verd ja püüd jänesepoigõ kinniq. Liha timä ei süüq, muguq eläs verest. Liha jätt sinnäq samma paika, sööguq tuu, kiä taht ärq. Tedä peeti hüäs eläjäs. Tedä es püüdäq. Timä nimme võeta-õs suuhhõ õs. Ülti, et määnäst karva lasnits um majahn, säänäst karva lätvä eläjäq edesi. Neid oll' mitmasugutsiid. Oll' vereväkeiisi ja kiriväkeiisi. Jaq oll' valgiid.''
''Naid kattõ kiä es putuq - lasnitsõt ja siili. Mõlõmbaq olliq hüäq. Nimäq häödiq ärq pall'o rottõ ja hiiri, mood'o nuuq olõs silmäq pääst ärq söönüq.'' ("Kuiss vanal Võromaal eleti", lk. 595).
Lasitsist tõisi maiõ mütoloogian
Inuiidi mütoloogian peetäs lasitsat väega targas ja julgõs. Ku müütilidsel inuiidi kangõlasõl oll' iin ettevõtmminõ, minka jaos oll' vaja julgust, muut' tä hindä hariligult lasitsas.
Lõunõ-Kreekan usuti, et lasits oll' inne olnuq mõrsja, kiä muudõti eläjäs, kiä kadõhusõ peräst' naas' lahkma tõisi mõrsjidõ kleite. Katõgooria:Mõtsaeläjäq Katõgooria:Imetäjäq
Louhimiehe Aku
Louhimiehe Aku (Aku Urban Louhimies, sündünüq 3. hainakuu pääväl 1968 Helsingin) om soomõ filmitekij ja -uhjaja, filmilukõ kirotaja.
Karjääŕ ja elokäük
Tä om nõudjas ja mõovõimas filmiuhjaja, kiä uut umist näütlejist pall'o ja pand näid kõigildõ proovilõ. Näütüses om soomõ aokirändüsen olnuq juttu, et Louhimies om filmmise aol latsilõ ütelnüq, et näide vanõmbaq ommaq koolnuq, et nuuq ikkõn parõmbalõ vaesitlatsi mängnüq. Tä om esiq nuuq süüspandmisõq är vääränüq.
Louhimies taht, et tä näütlejäq ommaq inne filmivõttit ja noidõ aol üten. Näütüses "Tiidmäldä sõamehe" ülesvõtmisõ aol magasiq näütlejäq telgin.
Tä filmen ommaq mängnüq ka Kuurmaa Lenna ja Sarvõ Kristjan.
2021. aastaga vahtsõaastakuul filme Louhimies umma vahtsõt filmi "Omerta 6/12" Tarton. Filmin mängväq kuulsaq soomõ näüteljäq, näütüses Pääkköse Jasper, Strangi Pekka ja Milonofi Eero. Film tull' vällä 19. märtekuu pääväl 2021.
Filmiq
Louhimies om uh'anuq kümmend filmi:
"Rahuduq" (Levottomat) (2000)
"Kuupaistõn" (Kuutamolla) (2002)
"Halv maa" (Paha maa) (2005)
"Pall'as tett miis" (Riisuttu mies) (2006)
"Valgõ liin" (Valkoinen kaupunki)(2006)
"Vuosaari" (Vuosaari) (2012)
"Katõssa palli" (8-pallo) (2013)
"Tiidmäldä sõamiis" (Tuntematon sotilas) (2017)
"Omerta 6/12" (2021)
Lätteq
Katõgooria:Soomõ inemiseq Katõgooria:Filmiuhjajaq Katõgooria:Sündünüq 1968
Ijätüs
thumb|300px|Itaalia ijätüs
Ijätüs om külmetet makõsüük, miä om hariligult tett piimäst, koorõst ja maiguollussist niguq tsukrust, vaniljest, karamellist, sokolaadist.
Ijätuse tegemises külmetedäs sego ärq, tuud kõikaig tasaligult segäden, et taa saasiq kreemine.
Ijätüses üteldäs võro ja eesti keeli ka sorbetti ja mahlaijjä.
katõgooria:makõsöögiq
Palujüri järv
Palujüri järv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Karuse kihlkund
Karuse kihlkund om kihlkund Läänemaal. Kihlkunna keskus om Karuse.
Välislink
Katõgooria:Karuse kihlkund Katõgooria:Läänemaa kihlkunnaq Katõgooria:Läänemaa
Gaseel
Gaseel vai gazal om lüüriline luulõtus hummogumaiõ kirändüsen. Gaseel sais hariligult kuun 5-12 beitist (katsikvärsist) ja perämädsen beidin om ärq nimmat autori var'onimi. Gaseel om üteriimiline, timä riimiskeem om: aa, ba, ca, da, ....
Tirana
Tirana om Albaania pääliin nink kõgõ suurõmb liin.
Gaseel
Gaseele ommaq kirotanuq pärsiä müstiguq ja luultajaq Jalal al-Din Muhammad Rumi (13. aastagasada) ja Hafez (14. a.s.), asõri luulõtaja Fuzuli (16. a.s.), nink Mirza Ghalib (1797–1869) ja Muhammad Iqbal (1877–1938), kiä kirotiq gaseele pärsiä ja urdu keelen. Teno Goethe (1749–1832) mõolõ, saiq gaseeliq 19. aastagasaal S'aksamaal väega populaarsõs ja noid kirotiq pall'o nt. Rückerti Friedrich (1788–1866) ja Plateni August (1796–1835).
Tirana
Katõgooria:Albaania liinaq Katõgooria:Õuruupa pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Alumiinium
Alumiinium om keemiline element aadomarvoga 13.
Katõgooria:Keemilidseq elemendiq
Aadomarv
Keemilidse elemendi aadomarv vai proodonidõ arv vai laenguarv vai järekõrranummõr om proodonidõ arv tuu elemendi aadomi säsün. Aadomiarvo perrä ommaq elemendiq ritta säetüq Mendelejevi tabõlin.
Lümätü
Inne Eesti umavalitsuisi valitsõmisõ ümbrekõrraldamist 2017. aastagal oll' Lümätü külä Urvastõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Võromaa küläq Katõgooria:Antsla valla küläq Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq
Väärnimi
Väärnimi vai priinimi vai perrenimi om inemise inämbjaolt esäst saaduq nimi. Väärnime perrä saa kaiaq sugulasõs olõmist.
Väärnimi või tullaq ka imäst vai vanavanõmbist.
Väärnimmi pandas egän kultuurin esimuudu – näütüses Skandinaavia riigen om vana kommõq, et väärnimes saa esänimi ja -son (poig) vai -dóttir (tütär). Islandil om tuu kommõq viil alalõ.
Väärnimeq Vanal-Võromaal
Lõuna-Eestin panti inemiisile rohkõmb eesti- vai võrokeelitsit nimmi, Põh'a-Eestin rohkõmb s'aksakeelitsit.
Vanal Liivimaal saiõq nimmis egäpäävädseq sõnaq – mõnõ puu (Tamm, Saar, Kask) vai eläjä (Ilves, Rebane, Jänes) nimi.
Tuud om hästi nätäq ka seo ilma aigu, ku vana kiräkeele perrä ommaq alalõ viil lõunaeestikeelidseq nimeq nigu Mõttus, Kattai, aga ka Pähn, Mõtsnik, Hõrak jne. Katõgooria:Priinimeq
Varssavi
Varssavi om Poola pääliin nink kõgõ suurõmb liin. Varssavi om Visla jõõ veeren.
Katõgooria:Poola liinaq Katõgooria:Õuruupa pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Madissõ
Lätteq
Katõgooria:Võromaa küläq Katõgooria:Antsla valla küläq Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq
Immeulmõq
Immeulmõq vai fantaasiakirändüs om ulmõ alambžanr. Nii ku ulmõq ülepää, kaes ka imeulmõq ilma nii nigu taa olõ-õi (olnuq). Inämbüisi peetäs immeulmõ tähtsäs tunnismärgis maagia kujotamist. Immeulmõ hulka pandasõq hariligult teossõq, kon ommaq päkädsiq, loheq, ütssarviguq ja muuq mütoloogilidsõ eläjäq. Immeulmõ tegeläisi hulka loetas ka jummal, kurat ja joulumiis. Mitmõq imeulmõkiräniguq tarvitasõq vaimus peris elo rahvaluulõt ja müüte.
Tiidüsulmõst om immeulmõq tõistsugunõ tan osan, õt immeulmõ fantastilinõ ossa saa seletäq selgehe tiidüslidse maailmapildi välimäidsi nättüisigaq: maagia, nõidusõ vai muu immeperälidsegaq. Immeulmõn luu autor tegeläisi, as'alukõ ja kotussit, miä olõ-õi reaalsusõn võimaliguq. Hirmuulmõst om immeulmõq tõistsugunõ tan osan, õt immeulmõ tsihis olõ-õi mõodaq hirmsahe. Siskiq võivaq n'ooq žanriq sakõstõ kattudaq.
Immeulmõ tegemine sünnüs pall'o sagõhõmpa keskaol ku tiidüsulmõl ja olõ-õi joht pia kunagiq tulõvigun. Sagõhõhe sünnüs tiidüsulmõq korgtehnoloogilidsõn keskkunnan ja imeulmõq mataltehnoloogilidsõn keskkunnan, a mitte alasi.
Mitmõq immeulmõkiräniguq mõtlõsõq vällä terve maailma, kon sünnüs kõik romaanisari.
Tunnõduq immeulmõkiräniguq ommaq näütüses Terry Prachett, C. S. Lewis, J. R. R. Tolkien, J. K. Rowling, George R. R. Martin jpt.
Katõgooria:Kirändüs
Quảng Bìnhi provints
Quảng Bìnhi provints om 1. järgo valitsõmisütsüs Vietnamin Lõunõ-Hiina mere veeren. Timäst õdagu poolõ jääs Laos.
Quảng Bìnhi pääliin om Đồng Hới‎.
Katõgooria:Quang Binh
COOLtour
Kuuntüüprojekt COOLtour (lühendüs inglüsekiilsest projektinimest Cultural heritage as a source of development of future competencies in youth) uur Eesti, Itaalia, Türgü ja Poola nuuri kombit, kogokunnatundmist ja tiidmiisi rahvakultuurist.
Euruupa Liido ütenrahastusõga projekti lõpõtusõs om laanit näüdädäq 2024. aastagal Võro-Seto nuurifestil projekti esiq astmit. Projekti tulõmusõs om plaanit valmis tetäq käsiraamat "CoolTour Guide".
katõgooria:kultuuriprojektiq
Vask
Vask om keemiline element aadomarvoga 29.
Katõgooria:Keemilidseq elemendiq
Sobótka
350px|thumb|Tulõ- ja viipühäl tulõtegemine
Sobótka om vana poola rahvakallendri pühä, midä peetäs aastaga kõgõ lühkümbäl üül piimäkuun. Taad om kutsut ka tulõ- ja viipühäs.
Taal pühäl ommaq inemiseq tennüq tuld, neitsüq ommaq tennüq lillikruunõ esiqeräliidsi kündlidega ja pandnuq nuuq jõkkõ ujoma, et mõni muurmiis nuuq lövväsiq ja üles korjasiq. Usoti, et tuust noorõstmehest pidi sis saama neitsüle peigmiis.
Taa om olnuq rahvakombidõ perrä nõiduslinõ aig, ku traditsioonilidsõq riigliq ja moraalikeeloq es massaq. Õnnõ tuu õdagu võisõ naanõ umast mehest lahko minnäq ilma määntsegi tagajäreldäq. Niisama otsiti sis mõtsast lilli, midä periselt olõ-õi olõman, nii et periselt otsiti paarilist, kinka kongi mõtsan seksiq.
Kar'akakar
pisi|Kar'akakar Kar'akakar (ka kanaperselill vai haniperselilli, ladina keelen Anthemis) om üte- vai mitmõaastagaidsi hainakasvõ perrest. Kar'akakraga sarnatsidõ kasvõ perrekunnaq ommaq kummõl, kesälill ja härmäsilm. Kar'akakra perrehe kuulus päält saa sordi. Üts Eestin hariligult kar'akakras peet lille om lill, mink nimi om eesti keelen harilik härjasilm, a midä võro keelen kutsutas iks karikakar vai kar'akakar. Kar'akakar om peri Vaihõmere mailt ja Lähkült-Hummogumaalt. Säält om tä levinüq üle ilma. Kar'akakar om levinüq ravikasv, timä häitsmist tetäs tiid.
Katõgooria:Lilliq
Suur Basaar
Suur Basaar (türgü keelen Kapalı Çarşı, tähendäs "kinnıne turg") om üts kõgõ suurõmb ja vanõmb turg, kon om 61 katõtut huulitsat ja päält 4000 poodikotussõ, kokko 30 000 m² müügipinda. Turu pääl käü egä päiv 250 000 kuni 400 000 külälist. 2014. aastagal kanti taa maailma kõgõ käütümpi turistõ kotussidõ nimekirjä 91 250 000 aastakäüjäga. Istanbuli Suurt Basaarı peetäs sakõstõ ütes edimädses kaubakeskusõs maailman.
Kotus
Suur Basar om Istanbuli liinan Fatihi piirkunnan. Basaari saa kergehe joudaq näütüses trammiga.
Aolugu
Tulõvadsõ Suurõ Basaari keskmädse jao ehitämine naas' pääle 1455/56. aastaga talvõl. Tuu oll' üts Ottomani dünastia suurõmbist ettevõtmiisist, miä nõst' pall'o Istanbuli majanduslikku joukust.
Raud
Raud om keemiline element aadomarvoga 26.
Katõgooria:Keemilidseq elemendiq
Suur Basaar
Aolugu
Umbõs 1638 om kirotanuq Türgü reisimiis Çelebi Evliya hää aoluulidsõ seletüse basaarist ja tuu kombist. Puutõ arv oll' kokko päält 3000. Tuul aol oll' kümnes jago liina poodõst keskendünü turu pääle ja ümbre.
Suurõlõ Basaarilõ teiq suurt hätä mitmõq õnnõtusõq: tulõkah'oq ja maavärinäq. Edimäne noist oll' 1515, tõõnõ 1548 ni ildampa läbi aastagasato viil mitu kõrda.
katõgooria:Türgü katõgooria:kaubakeskusõq
Karmuritsik
Karmuritsik ehk CO2-märgoandja om eelektrisäedüs, miä pand rüükmä, kuq ahi aja tarrõ karmu.
Märgüandjat tulõ egä nätäl puhastaq ja kaiaq kas ta tüütäs. Katõgooria:Eelektririistaq
1929
1929. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10142. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1929
Kasv
250px|thumb|Egasugumadsõq kasvoq
Kasv vai luum om peristuumnõ elolinõ, miä tuut umalõ elämises tarviliidsi orgaaniliidsi ollussit anorgaanilidsist ollussist fotosünteesi abil, minkas tarvitas päävävalgust. Erängos ommaq mõnõq parasiitkasvoq, miä saavaq uma toidu tõistit kasvõlt nink ommaq evoluts'ooni käügin klorofülli ärq kaotanuq.
Kasvõ hulga kuulussõq näütüses puuq, puhmoq, hainaq ja samblaq.
Kasvõ uur elotiidüse haro, midä kutsutas kasvotiidüses vai botaanigas.
Kasvopilte
Katõgooria:Kasvoq
Põh'amaiõ säitsmeaastaganõ sõda
Põh'amaiõ säitsmeaastaganõ sõda (roodsi Nordiska sjuårskriget, taani Den Nordiske Syvårskrig, poola I wojna północna (Edimäne Põh'asõda)) oll' 1563–1570 peet sõda. Üte poolõ pääl tapõliq Taani-Norra, Poola-Leedu ni Lübecki vabaliin ja tõsõ poolõ pääl Roodsi.
Sõa põhjusõq
Liivi sõa lõpul kannadiq suurõqriigiq, kinkal seeniqmaaniq Liivimaal maaq olnuq: Taani-Norra, Poola kuningriik' ja Liivi sõa aol vahtsit kauplõmisõiguisi saanuq Lübecki vabaliin.
Põh'amaiõ säitsmeaastagane sõda Eesti- ja Liivimaal
Aastagal 1563 sai Roodsi sõaväe ülembäs Liivimaal Åke Bengtsson Färla ja Eestimaal Henrik Klasson Horn.
1563. aastagal pässi vallalõ sõda Taani ja Roodsi vaihõl, ruutslasõq võtiq hindä alaq Läänemaa ni puul' Saarõmaad, inneskidseq Maasiliina foogtkunna alaq; süküskuun ruutslasõq Hiio saarõ.
1565. aastagal võtiq Poola palga pääl olnuq Liivimaa mõisameheq Pärnu. Õigõq pia saiõq taanlasõq ka Lihula tagasi.
1568. aastal pässi Roodsi kuningas Poola sõbõr Johan III.
1570. aastal sai sõda läbi. Johan III tekk' Taani kuningriigigaq rahu, Põh'amaiõ säitsmeaastagadsõ sõa lõpus läts' Taani käest Roodsilõ Õdagu-Eesti, aq Saarõmaa jäi Taanilõ kooniq Brömsebro rahuniq.
Kirändüs
Katõgooria:Sõaq Katõgooria:Aolugu Katõgooria:Põh'amaaq Katõgooria:Eesti aolugu Katõgooria:Põh'a-Õuroopa aolugu
Hansa
Hansa vai hanss om koton tett kraadiga juuk, setokõisi rahvusjuuk.
Hansa tegemine
Kõgõpäält kaalutas päsüläga ärq üts puut rüäjauhõ. Jauh piät olõma häste piinüs jauhat, sis and pall'o viina vällä. Sis aetas paan nelli pange vett lämmäs, katsakümne kraadi pääle, ja naatas imätämä. Imätedäs hariligult katõ inemisega: üts vala jauhõ vette ja tõnõ sekä taad putru, et tüküq sisse ei jääq. Sis kaetas pada päält rõivaga kinniq, et lämmämb olõs ja lastas kats-kolm tunni saistaq – seenis ku ärq imähüs. Peräst võit pruumiq – ku pudru makõs om lännüq, sis tulõ hää viin ja and häste vällä. Noq segästäs külmä vett mano, nii et pudõr är jahus, nii katõ-kolmõkümne kraadi pääle, muidu kiit pärmi ärq. Pärmi tulõ viis-kuus pulka tsukrõga vedeläs hõõruq ja mano pandaq. Taa lätt vähembä pärmiga kaq käümä, a viie-kuvvõ pulgaga lüü tälle kõrraga hää huu sisse.
Edimäne üü peräst käümäpandmist piät kõik aig pääle pasma, et taa suurõ käümisega üle veere vällä ei tulõq. Ku käümine pall'o kõvas lätt, võetas pangiga üts jago mant ärq. Peräst ku tä jälq tasaligult käü, pandas tagasi. Nätäl aigu piät käümä. Ku hallõ pääle võtt, sis om valmis. Sis aias kõrraga läbi ärq, ku kaugu saistaq lasõt, lahtus ärq. Läbi aias kats kõrd, edimädse aamisõga tulõ praskalõ vett mano pandaq. Ku pudõr pall'o sakõ om, sis tüküs paa põhja kõrbõma ja võtt viinalõ kõrbõnu maigu mano.
Paa kaas piät väega kõrraligult pääl kinniq olõma, et aamisõ aigu päält ärq ei viskaq – sis olõt viinast ilma ja võit hinnäst kaq ärq palotaq. Ku pada jo lämmäs nakas minemä, sis tetäs tuld häste hilläkeiste, muidu tüküs pudru kiimä nõsõmisõl torrõ sisse. Läbi aias kats kõrda, tõsõ kõrra aamisõl lastas viil läbi hütsi kah. Edimäle puul tuupi viina, mis tõsõ kõrra läbiaamisõga tulõ, võetas eräle, tuud viina sisse ei pandaq, tan om pall'o puskariõlli seen. Tuu om väega hää sälämäärmise rohi. Perämine laha viin võetas ka eräle, ku viin pall'o kangõ om, sis om tuuga hää tempiq, nii et viin paras saa. Väega lah'as ei võiq hansat tetäq, piät olõma viis'-kuus'kümmend kraati kangõ. Ku puskari poodiviina kangusõ tiit, sis tulõ juumisõl vii maik suuhtõ. Ku perämist laha viina üle jääs, sis tuu hoitas alalõ ja pandas tõsõ tegemise aigu edimäst kõrd lastu viinalõ mano.
Kirändüs
Katõgooria:Seto kultuur Katõgooria:Joogiq
Hafez
Hafez vai Šamsuddin Muhammad vai Hodža Hafez Širazi (u. 1325 - 1389) oll' Iraani luulõtaja. Tä elli Širazin. Tedä peetäs kõgõ parõmbas pärsiäkeelitside lüüriliidsi luulõtuisi gaseele kirotajas.
Suurõmbal jaol iraanlaisist ommaq koton Hafezi kokkokor'at teossõq. Timä luulõtuisi opitas päähä ja timä ütlemiisi pruugitas ku vanasõnno. Timä ello ja loomingut om pall'o uurit, kommõnteerit ja tõlgõndõt. Ütski tõõnõ kiränik olõ-iq 14. aastagasaast illatsõmpa pärsiä kirändüst mõotanuq niipall'o ku timä.
Katõgooria:Iraani luulõtajaq
Lill
250px|thumb|Lilliq
Lill vai ninn om kasv, minkal om illos häidseq (ilosaq häitsmeq) ja miä olõ-iq puu.
1928
1928. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10141. aastak sirvikallendri perrä.
Lill
Katõgooria:Lilliq
1928
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1928
1808
1808. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10021. aastak sirvikallendri perrä.
Vilnius
Vilnius om Leedu pääliin nink kõgõ suurõmb liin.
2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä Vilniuse elänikkonnast oll' leedulaisi 63,2%, poolakõisi 16,5%, vindläisi 12,0%, valgõvindläisi 3,5% nink ukrainlaisi 1,0%.
Katõgooria:Leedu liinaq Katõgooria:Õuruupa pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Kirbla kihlkund
Kirbla kihlkund om kihlkund Läänemaal. Kihlkunna keskus om Kirbla.
Välislink
Katõgooria:Kirbla kihlkund Katõgooria:Läänemaa kihlkunnaq Katõgooria:Läänemaa
Riigikogo
pisi|XII Riigikogo 2011. aastagal Riigikogo (eesti keelen Riigikogu) om Eesti Vabariigi üte kuagaq rahvaedüstüs vai parlament, kinkal om Eestin säädüseandja võim. Riigikogo om ainukõnõ Eesti riigiorgan, mink kuunsaiso valis Eesti rahvas. Riigikogo tähtsämbäq ülesandõq ommaq vällä tüütäq säädüisi, võttaq vasta otsussit, andaq volitusõq päämindistikandidaadilõ valitsusõ kokkopandmisõs, tetäq parlamentaarsõq kontrolli, võttaq vasta riigi rahaplaan, valliq Vabariigi Presidenti ni jovvutaq läübikäümist tõisi riikegaq. Riigikogo tetti 1920. aastagal Eesti edimädse põhisäädüsegaq ja tüütäs samal kojul nigu noq 1992. aastaga põhisäädüse vastavõtmisõst.
Riigikogon om 101 liigõnd, kiä valitas vapol valimiisil neläs aastagas. Riigikogo valimisõigus om kõigil 18-aastagatsõs saanuil teovõimugaq Eesti kuakundlaisil. Riigikokko või kandidiiriq egä vähämbält 21-aastaganõ helüõigusõgaq Eesti kuakundlanõ.
Riigikogo istangiq ommaq Tal'nan Tuumpää lossin. Viimätsil, 2023. aastaga Riigikogo valimiisil valõtiq XV Riigikogo kuunsais.
Katõgooria:Riigikogo
Peräjärv (Simula)
Peräjärv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Hõpõ
Hõpõ om keemiline element aadomarvoga 47.
Peräjärv (Simula)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Hõpõ
Katõgooria:Keemilidseq elemendiq
Mähkli
Mähkli om külä Võro maakunnan Antsla vallan Karula kihlkunnan.
Mähkli külän om Mäekonnu kaemistorn.
Lätteq
Katõgooria:Võromaa küläq Katõgooria:Antsla valla küläq Katõgooria:Karula kihlkunna küläq
Peräjärv (Kõomäe)
Peräjärv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Kullamaa kihlkund
Kullamaa kihlkund om kihlkund Läänemaal. Kihlkunna keskus om Kullamaa.
Välislink
Katõgooria:Kullamaa kihlkund Katõgooria:Läänemaa kihlkunnaq Katõgooria:Läänemaa
Andorra la Vella
Andorra la Vella om Andorra pääliin. Tä om ainugõnõ liin tollõn väikon riigin.
Katõgooria:Andorra liinaq Katõgooria:Õuruupa pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Purka järv
Purka järv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
1927
1927. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10140. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1927
Kameeleon
thumb|300px|Kameeleon om tennüq hindä hainaga ütte värmi.
Kameeleoniq (Chamaeleonidae) ommaq soomusõliidsi seltsi kuuluv ruumajidõ sugukund.
Kireldüs
Kameeleon või muutaq värmi uma ümbrekunna vai tundõ perrä.
Kihäkujo
Pikkus om esiq liigel 7-60 cm. Kameeleoni silmäq ommaq väega esiqerälidseq, nuuq tüütäseq tõõnõtõsõst tävveste eräle ja lupasõq täl tuuperäst väega lajalt nätäq. Välläsirotõt kiil om pikemb ku kameeleoni kihä.
Süümine
Kõgõ hariligumb saak ommaq mutiguq. Ku mõni mutik om küländ lähkün, tsiht kameeleon tuud mõlõmba silmäga, et vaihõmaa täpsähe kimmäs tetäq. Saagi niild tä tervehe alla.
Katõgooria:Ruumajaq
Tina
Tina om keemiline element aadomarvoga 50.
Katõgooria:Keemilidseq elemendiq
Kusk
thumb|Kusk
Kusk (Acerina cernua vai Gymnocephalus cernuus) om ahhunlaisi sugukunda kusõ perrekunda kuuluv väiku rüüvkala.
Kusk eläs Hummogu-Euruupan ja Põh'a-Aasian, õdagu poolõ kooniq Prantsusmaani. Vaihõmere main ja Kaukaasian tedä ei olõq, niisama Amuuri jõgikunnan.
Kusk eläs jõkin ja järvin. Makõ vii peräst saa tä elläq ka Soomõ lahen.
katõgooria:kalaq
Kihä
Kihä või tähendäq mitund asja:
Eesti valimisõq
Eestin ommaq Riigikogo valimisõq, paigapäälitside umavalitsuisi volikokõ valimisõq, Õuruupa Parlamendi valimisõq ja Vabariigi Presidendi valimisõq.
Islandlasõq
[[Pilt:Icelander montage 2.png|pisi|364x364px|1. rida: Jóhanna Guðrún Jónsdóttir • Jón Sigurðsson • Egill Skallagrímsson • Davíð Oddsson
Kikkaoja (külä)
Kikkaoja om külä Võro maakunnan Antsla vallan Rõugõ kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Võromaa küläq Katõgooria:Antsla valla küläq Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Puu
200px|thumb|Kuusõpuu
Puu om pikäiäline kasv, minkal om häste välläkujonõnuq vars, midä kutsutas tüves. Tüve külen ommaq ossaq ja ossõ külen leheq vai nõglaq. Tüve keskmäst jako kutsutas puu süämes. Puu tüvve ja ossõ kaits puu kuur.
Puulihte keskmäne vannus või ollaq mõnõstkümnest aastagast mitmõtuhanda aastagani.
Võromaa (ja kõgõ Eesti) kõgõ jämmemb puu om Tammõ-Lauri tamm Urvastõn.
1807
1807. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10020. aastak sirvikallendri perrä.
Puu
Lätteq
Katõgooria:Puuq
1807
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1807
Talsi Eeva
Talsi Eeva (sünnünimi Lindali Eeva; 17. joulukuu pääväl 1988 Tarton) om eesti viioldaja ja laulja.
Tsink
Tsink om keemiline element aadomarvoga 30.
Talsi Eeva
Elolugu
Lindali Eeva alost' viioliopmist kolmõaastadsõlt. 2002. aastagal lõpõt' tä Ülenurmõ muusigakuuli.
Tsink
Katõgooria:Keemilidseq elemendiq
Talsi Eeva
Elolugu
Tä om muusigakollektiivin Curly Strings.
Tä tüüt' perimüsmuusiga osakunna juhatajana, ni oppajana Elleri Heino nimelidsõn Tarto muusigakoolin.
Hindäperi
Timä latsõpõlvõkodo oll' Ülenurmõl. Timä esä om Lindali Kalev. Eeval om aasta ja katõssa kuud vanõmb sõsar Anni. Talsi vanaesä Lindali Aksel Herbert pässi imekombõl 1949. aastaga urbõkuun Tsiberihe kiudutamisõst.
6. põimukuu pääväst 2011 om tä abielon Talsi Villuga. 2018. aastaga 28. joulukuu pääväl sündü näil tütär Lilli.
Viited
1.,  Universitas Tartuensis
2., Ülenurme Muusikakool: Vilistlased (kaetu 21.05.2023)
Pisiläne
230px|thumb|Soolõkepikene (Escherichia coli) 25 000 kõrda suurõmbas tettült
Pisiläne vai bakter (kreekakeelidsest sõnast bakteria 'kepp') ommaq kõgõ tsillemb (mikroskoopilinõ) üterakulinõ rakujüväldä elolinõ, kiä sutt esiq pall'onõdaq ja kassuq.
Ljubljana
Ljubljana om Sloveeniä pääliin nink kõgõ suurõmb liin.
Katõgooria:Sloveeniä liinaq Katõgooria:Õuruupa pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Pisiläne
Katõgooria:Pisiläseq
Puustusjärv
Puustusjärv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Astrahani khaaniriik
Astrahani khaaniriik (nogai keelen Хаҗитархан ханлыгы, tatari keelen Xacitarxan xanlığı) oll' tatarlaisi riik Hummogu-Õuruupan aastagil 1466—1556.
Astrahani khaaniriigi maaq olliq Volga jõõ suu ja alambjoosu man Kaspia mere veeren Aasia ja Õuruupa piiri lähkün. Parhilla jääseq nuuq maaq Kasahstani, Vinnemaa Astrahani oblasti ni Kalmõkkia ala.
Meretsiga
150px|thumb|Meretsiga 100px|thumb|Angoora tõugu meretsiapoig
Islandi lipp
pisi|256x256px|Islandi lipp Islandi lipp (islandi keelen Íslenski fáninn) om Atlandi suurõmere põh'aosan olõva Islandi Vabariigi lipp ja islandlaisi rahvuslipp.
Meretsiga
Meretsiga om jürräi ni kodoelläi. Nääq eläseq umbõs 8-10 aastat. Kihä pikkus om 30 cm. Meretsia tiinüs kest keskmädselt 2 kuud ni kõrragaq sünnüs 2-4 poiga. Meretsiga või ollaq valgõ vai kõlladsõ-musta plakliganõ. Meretsia periolõk om seeniqmaaniq tiidmäldäq.
katõgooria:kodoeläjäq Katõgooria:Imetäjäq
Islandi lipp
Lipp võeti pruukmistõ 1915. aastagal.
Sümbolite tähendüseq
Lipu pääl saavaq kokko islandi rahvaliguq värmiq – valgõ ni sinine, miä tähendäseq merd ja ijjä. Valgõ risti pääl on ahtamb verrev rist, miä näütäs tulõmäki.
Skandinaavia rist näütäs, et Island om köüdet Skandinaaviagaq nii kultuuri ku keelegaq.