Põlva_kihlkunna_sõnaq_M-Ü
maadeline &maat maagetegijä <putuk maakõlangaq maakõlinõ &maakõ(lang)? maarjarõigas mädärõigas mainitsõma main'ma majastumma &majas maltsjanõ <pehmeh (puu)? mar'astik mar'amaa meelevallatu üleannõtu, vallatu; Ah saq meelevallatu (SV)! mekitüs mökitämine mol'onõ &mol'o mul'ask' lobisõja; Ah saq mul'ask', jääq parõmp vaiki (SV)! muldviir muldrõ? muli lobisõja mul'okõnõ latsihirmutus? munda pingikene? munõtamma mullõ ajama murrin <kohhin? mõrtslik mõrtsukalik; Mõrtsliku iseloomuga inemine (SV). mõssi -h mossi(h)? mäene mägine mägistikunõ mägine määgähtüs &määgmä; Lamba määgähtüs (SV). mökötüs 1. = mökätüs (kitsõ) mökitämine; 2. Vana mökätüs om, sääl tä mögises (inemise kotsilõ, kiä ei miildüq) (SV). mühe mühä mülkäjä <pehmeh mülkümä <ummistuma? müügähtämä &müügmä nassõldamma <nuusk'ma nassõlka <nuusk'ja nedenits <kelk nedo (nede) <kelk nehetämmä &neh niisaat niisamatõ nilp <mustus nimete-ants = nimetä-mats' <sõrmõ nimi (4. sõrm') nirdsõndamma narmõndama nirgutõllõma 1. nihõlõma?; 2. nõrisõma; ''Nirgutõlõs viil, ku õigõt tsilka (udarast) inämp ei tulõq. Viimätseq nirgutusõq säält tulliq viil (SV).'' nisõldusshain <hain nokilinõ &nokk' norolinõ noroh, kurvamiilne; Istõ tä sääl nii norolidsõlt (SV). norro norgo nuhe lõhn, hõng; Väega hää nuhegaq süük' (v. juuk' v. lill') oll' (SV). nuhetama lõhnastama? (SV: ei.) nukõnõ nukõlinõ nurmõtiganõ <hain nuuk nõna <noogun nõna nuutskõllõma nuuts'kma nõmisõmma (pahanult hindäette) pobisõma nõrgahtus <minestüs nõõku nõakliõ; Oll' väsünü, lask'e hindä nõõku (SV). nälbelemiisi ilma isota; Sööse nälbelemiisi (SV). nälbelemä ilma isota süümä; Sääl tä nälbeles, ei süüq õigõhõ (SV). nälgelemä nälgüma, nälütämä; Kaalujälgijä nakkas nälgelemä (SV). nännüskiq rõivahilbuq nühikalla = nühükala nühäkil; Nühükala (kehväste) istma (SV). nürdsütämmä kortsutama, krussitama; Taa (rõivas') om nii ärq nürtsütet (SV). nürdsäk = nürsäk 1. kergehe nürtsüjä (rõivas'); 2. kokkonürtsütet rõivas' nürss lühkene (habõnidõ kotsilõ) nürtsümä kortsuma, krussi minemä; Ega rõivas' ei nürtsügiq (SV). ohonõ vilets, äbärik, õnnõtu, inemine, kiä saa-iq toimõ ojovallõ ajama üle ujotama ollõnõ &oluq oodatamma <ähvärdämä? oon'o 1. oinastall?; 2. viletsä mõtlõmisõgaq inemine, kel ei tulõq sõnaq vällä, kavvamõtlõja; Sääne oon'o om tah (SV). opõtajanõ &opõtaja, targutaja; Taa taht väega opõtajanõ ollaq (SV). orõhtõllõma oigama pado vesiaid pahritsõmma sugutama palandlik <pallapuul' palmõnõ = palmõh armilinõ; Lehm om palmõh kõik', piidsagaq ärq pestüq (SV). palokobrik põdrasammal' palõlikult palgõst palgõhõ paossist paost parba = jutu-parba = lõku-leena latatara; Vana parba sääne (SV). pardsahtamma partsatama; Sattõ niguq pardsahti sinnäq maaha (SV). parõmbuistõ parõmbihe; Tiiq iks parõmbuistõ tuud (SV). paro kult paugahtumma paugatama peedak võmm? peedüssih käküssih? pehmähtümmä tohlõtama, pehmes minemä; ''Tiiq vana leib likõs ja panõq ahjo pehmähtümä. Juurviläq ommaq nii ärq pehmähtünüq vai pundsahtunuq (SV).'' persikalla perse pääl(e); ''Persikala lasiq latsõq liugu mäest alla. Õkva käve nii persikala (sattõ maaha) (SV).'' peränik tüürimiis pesäellemä kohmitsõma pesätämmä 1. pesitsemä; 2. Pesätäs sääl, ei tahaq sängüst vällä tullaq (SV). pidejih kinniq, tarvitusõl; ''Ma olli kah tuukõrd nii pidejih, et es saaq minnäq (SV). Pang' om pidejih (jahho täüs) (SL).'' pihm rõuk piidsahtamma piiksatama, peen'kest hellü tegemä; Hiireq piidsahtasõq (SV). pikätsikku üksüte peräh; Kangal ommaq langaq pikätsikku jäänüq (SV). pikätsikuh &pikäts? pila tütärlatsõ suguelond pilahk <narr? pilgutõllõma (pilgutlõma) (silmi) pilgutama, silmi tegemä (nt. tütärlatsõlõ) pilkskõlõma <vilkuma? pilosk vilka? pilpine &pilbas pilukalla veitse vallalõ; Uss' (v. akõn') om pilukala jäänüq (SV). pindatamma pilbastama pingahtumma <kuivama pingalinõ kotussidõ peenemb (lang); Egaq tuu (kedrat) lang oll' kah nii pingalinõ, peen'keseq jupiq olliq siseh, mis tükeväq kats'ki minemä (SV). pinguhtamma <tõrkuma? pinipujokõnõ <hain pinnuh pur'oh pirosk plotski; ''Jälki om uma piroski ette löönüq. Sõs oll' pirosk', peräst tull' pabeross' (SV).'' pirranõ pirrast pisarinõ pisaranõ piso(händ) <vankri osa piuhk <piibu osa plakõnõ laigulinõ plekene plekiline pleuna savi valgõ savi plukikõnõ jõmpsik plukitamma plukigaq kinniq pandma; Lehmä plukitama (SV). poeldam(m)a 1. kiratsõma?; 2. Maq iks poelda niikavva, et ma taa virkse saa ärq lõponi pandaq (SV). poeldusõs (poeltusõs poeldusõst) &poeldam(m)a pohmõrdama vohmõrdama? poikallah poikvala poikvala pokih kiprah, kokko kisknu (nahk vai rõivas'); pokki kipra, pundso; Kaskasiil oll' ärq pokki kisknu (SV). poksutama popsutama pondsahtama mütsätämä? pondso <sassi poolõlidsõlt poolõldõ; Poolõlisõlt om süük' (v. tüü) val'mis (SV). poolõteräline = poolõteränik; Rentnik sai kõik' vilä hindäle ja pidi rahagaq tasoma, poolõteränikul tull' vilägaq massa (SV). puul'lihvõldõ puul'liuhka; Ma es mõistaq palki õkva lõigata, läts' iks puul'liuhõldõ (SV). poronik lahvandus? possin sossin pranatsõmma tõrõlõma priilits piirits proid <sego prokutamma indlõma prõksahtamma (prõksahhama) prõksatama präänitsämä <keträmä prüüskämmä <reenama? puhetama koitma puhkimpael <veerepail? puhmõlinõ puhmalinõ; ''Vili oll' puhmõlinõ, ku kehv' oll', puhmõviisi kasvi. (SV).'' puhtusil (puhtusõl) <puhitusõh pujalinõ &poig pullilill kullõrkupp pulst'ak <pulst' punda <kängo punska punni pusi rutt pusõrihe <kokko putsõldamma eht'mä puust'ma <lüümä puutõkõllaq <hainaq? puutõri <tsirk põh'avalu virmaliseq; Ilmaq lääväq halvas (tormitsõs), põh'avalu om väega suur' (SV). põhjusõlinõ põhjõndõt; Täl oll' põhjusõlinõ vabandus (SV). põrbatamma <mürisemä põss'o tusatujoga inemine päähäkäändäväne kangõkaalnõ pögä jundrik pökkämmä lund sadama püretümmä &püretäm(m)ä pütsehain naat püttälä pall'o? raamistu <kandõraam raatanu nu-part rähmäne rabakpaklaq jämmeq paklaq ramatsõma <tõrõlõma rammõhtamma kõrras puhkama, hinnäst sirotama; Ma veitse rammõhta (SV). rampõnõ &rambõq?; rangitsõma kabla perrä ajama; Ubinit rangitsõma (SV). rang'ma = rangitsõma rauhtjass <rabõ? reempsämp harvõmp, vaiksõmp? reetsik lohakas inemine reevähtüss uinak reko riikene; Võtaq tuu reko ja tuuq ärq tuu (SV). ridsama <lamanduma? rihmulinõ &rihm rihvmä riht'mä? rindapite ritta, riah; ''Panõq ilostõ rindapite seemend pindre pääle. Säeq mängoas'aq rindapite (SV).'' ripa-ropa 1. ripakala?; 2. = rupa-rapa lohakahe; Tüü tege ripa-ropa (SV). rippuisi ripuh; Võtaq puuossast kinniq ja lasõq rippuisi (SV). ristemiisi ristämiisi? ristildämisi ristati? ristkädseline ristjädseline risukala segämini, kõrrast ärq, rissu täüs; Huunõq v. as'aq ommaq risukala (SV). riukalla ripakil? roelmunõ &roelmu roksahtamma rokso tegemä roksahus roks; Õkva maq kuuli et üts (luu v. puu) roksahus käve (SV). roks'ma &roks'; Jala seeh roks' kõnd'mise pääl, mõnõq plõksuq käüväq (SV). roks'na roks'minõ; Iä siseh oll' roks'nat kuuldaq (SV). roobõlinõ rüüpeline; Roobõlinõ (maa)pind (SV). roodsanõ roodsolinõ roogatama määr'mä ropsahtumma &ropsahus rujahtumma prantsatama? rujahus 1. prantsatus?; 2. tsia helü rukussih -e kortsu(h), unikuh; ''Tekk' oll' visat rukussihe maaha. Tä oll' sadanu sääl rukussihe (SV).'' rupatama rabistama, (tüüd) lohakahe tegemä vai ülepääkaala viskama; Rutugaq rupatas (SV). rutõmbihe rutõmb; Rutõmbihe käümä vai tegemä (SV). rõipus laiskus? rõssõja <käpärd? räbüstikunõ &räbü; Räbüstikunõ (läbipäsemäldäq) mõts (SV). rägäskellemä rägähelemä; Bronhiit - sõs kah rägäskeles (SV). rägästüs rägästämine räks'nä räkin räksähtämmä roksahtama rämbsikas jässakas? rämpsähüs räp'mä rahmima? rästeline <ristilinõ rästik <kiri räädsnä <rääbäk rössämmä <rahmõldama rötsötämmä lortsutama, lobistama röögähtüs rüük'mine röögänd' (ilmaas'anda) rüükjä; Taa sääne röögänd' om, ku midägi om, sõs jälki rüük' (SV). rüüpeline &rüüp'; Porinõ tii jääs rüüpeline (SV). rüüdli vana ülerõivas? saadan'lanõ &saadan', sõimusõna inemise vai eläjä kotsilõ, kiä tõsõlõ om halva tennüq; Oh sa vana saadan'lanõ (SV). saaniki saadik? saanõ samanõ? saarinõ saarõrikas sabrak tagaots; Maq sullõ sabrakuhõ anna (latsilõ) (SV). sadamik <kosk'? sadõmõq kuu- vai pääväsapp? sagõdahõ sakõstõ, tihti sainahõõrjaq = saan'ahõõrjaq kontvõõraq saksninn' <lill? salussih salajah; ''Toda piät salussih hoitma. Egaq täl midägi salussih ei püsüq (SV).'' sangi saadik? sapõrka klatšja? saravialonõ saraalonõ? sarbo tühä jutu sarbaja; Sarbo - sarjas noid juttõ edesi-tagasi (SV). sarbotama tühjä juttu ajama sarram kuh'a katus? sarvõnõ kõvas kuionu vai külmänü; Leib om sarvõnõ, nii ärq kuionu (SV). sass'atamma segätselt kõnõlõma vai sosistama, Muudku sass'atasõq inne, midägi mõistlikku ei tiiq (SV). sass'umma sassi minemä saviritsik = savilind <mutik; Saviritsik tükke tarrõ savimüürü vaihhõlõ, sei sukkõlõ mulkõ sisse (SV). seedüs siid'mine? segähüs segädüs selsikas selts'ja semmelgas vandmissõna; veidü väärikas inemine (nt. kiä taha-iq võlgo ärq massa); Igävene semmelgas sääne (SV)! sepäne pärmine? servikalla servi, servä pääle; Panõq taa laud servikala (SV). sibotamma <sibama? sidoma kannustama (kikas') sigindüss sigidüs? siilalinõ siilagaq silgih <tihedähe kõrvitsikku silmälill <hain? silmüsi silmä pääle hiiteh; Maq silmüsi kai/näi (SV). sinevalla sinine; Täämbä om taivas' väega sinevala (SV). sinevallanõ sinine sirgõhe õkva sirm' sirvilaud? siruvalla sirgu; Visksi hindä siruvala veitkese (SV). sirv' sirvilaud? sitro sittur? siuhkõhõ &siuhkõ sobõstamma <lobisõma? soevankri susirattaq sombus <essütüs? sombõ pettüs? sommõrlanõ (summõrlanõ) <eläjide kokkoostja? sompõnõ &sombõ? sondõnõ undsõnõ? soomatus soonõtis? sooninõ &suun' sops' 1. sopsahus; 2. tühi jutt; Mis sa ajat sopsi, mis saq sopsit tah (SV). sopsahtamma sopsatama; Niguq sopsahti mülkähe sisse (SV). sopsiq <sussiq sops'na &sops'; Läts' säält (sambla vai vii seest) sops'nala läbi (SV). sopuhtamma vihtlõma sopõrka tühä jutu ajaja, sopõrdaja sorik laimaja sorrõjutt sorrav jutt sos'ama sosistama sugulik sigijä suigahtama kõrras magama jäämä; Maq kõrras suigahtu (SV). sulbatus lumõlörts'? sundõ undsõnõ? susirattaq <tähtkujo suukuusik <luum? suurdumma kadoma? suvildõ ega suvi; Maq suvildõ olõ maal käünüq (SV). sõbrutõ sõprusõ poolõst sõgõhus sõgõdus sõlgamma sõlõga kinniq pandma sõnotõlõma sugutama? sõranõ sõralinõ sõrmitamma sõrmitsõma sõskist sõski sägä pudinõ, kats'kinõ (nt. rõivas'); ''Taa rõivas' om igävene sägä, minkast midägi saiaq ei olõq, ei annaq parandadaq. Ärq tedä (kartolisalatit) väega sägäle (pudis, peen'keses) kah ajaguq (SV).'' sämblõnõ tsämbläne? sületsikku üsätsikku sündjäseq sünnütüs? taavinõ kauss <puukauss? tahan tah taheõhe mõstlikult? tasatsõhe tassakõistõ; Maq tasatsõhe lätsi (SV). tatitanuq seenetänüq? teede tegeliselt tegelikult? tembalinõ tembolinõ, vigurinõ, vikurvänt; Tembalinõ poiskõnõ (SV). tembotõllõma tembotama, vigurit tegemä teritsemmä 1. kõdritsõma?, 2. teritämä; Teritseq (heoq) väist (SV). tervüseline 1. terveh?, 2. tervüsele hää; Tervüseline juuk' vai süük' vai tüü (SV). tibisõmma tippamiisi juuskma tihtsähe sakõhõhõ; Tihtsähe nakkas sadama (SV). tiiratõllõma kiirdo käümä tiletämmä hellitämä tillikalla ripuh tillusin (tillussih) ripuh; Kiske hindä tillusihe kässipite (puuossa külge) (SV). timsahtamma (maaha) sadama; Säält tä timpsahti alla (SV). tirohtama tirisemä tirunõ 1. haiglanõ?, 2. jonnakas, virisejä; Tirunõ lats' (SV). tiss paiuurb tisse lambatall titatama suurõlõ inemisele ütlemä niguq latsõlõ; Ärq naaku minno tah titatama (SV). tolgõrus lontrus, vetel'vorst', halva vällänägemisegaq inemine tolgõndõllõma iih olõma, ilmaas'anda jaloh olõma tollitõlõma jalgo vibutama; Lats' sängüh tollitõlõs jalgo (SV). tortsahtamma turtsahtama; Tortsahtat tatti vällä (SV). trambatamma (mitte peris õigõhõ) tands'ma; Niisama taa trambatas (SV). trimbatamma taguma (vatkumisel)??? trimm kaigas (vatkumisel)??? truksahe &truksa; Truksahe tegi tüü ärq (SV). tsagi tsagimold'? tsehv' pail? tsibroh keeroh? tsidsetämmä siristämä tsidsisemä siutsma; ''Tsirgupojaq nakkasõq tsidsisemä. Rotipoigõ tsidsinät oll' kuuldaq (SV).'' tsilgahtuma ütsikit tsilko sadama tsipro krussi, köpro, pokki; Tsiprokisknu rõivas' (SV). tsipst' <onom tsiraunnu nu-part <sasit? tsirkhublik <hain; ''Kesäq olliq tsirkhublikit täüs'. Tsirkhublik om hapuhubliku muudo, punatsõ ladvagaq, lehmäq ei süüq, kasus kesämaa pääl, lubjatuhk võtt tuu ärq (SV).'' tsirtmä siristämä ts'obotamma 1. hellitämä?; 2. tüüd tegemä, minkal õigõt mõtõt ei olõq; Mis saq nakkat tah jälq ts'obotama (SV). ts'olkamma pilkama ts'uuhtamma pinne kutsma? ts'ortsahtama <sulpsatama ts'umahtumma väikestviisi sadama; ''Joosi ja ts'umahti (kraavi) sisse. Jalg ts'umahti sääl ja sälg niksahti ärq (SV).'' ts'usahtumma susisõma? tsõdsa sõsar tsõõratamma sõgluma? tsäbro kastõq? tsäpeline 1. tsälgäline?; 2. väikside tsäpikeisigaq (tsipsikeisigaq), mis ei annaq õigõt kirja; Tsäpeline rõivas' (SV). tsässok(as) <hainaruga? tulivagõl jaanivagõl tupp <kepp'? turtsahtumma turtsahtama; Tä turtsahti naaru sääl (SV). tuss'ahtumma pahanõma, põss'ahtuma tuuglõma lehv'mä, tuulõ käeh tõuklõma; Tuul' pand viläpõllu tuuglõma (SV). tuulõvurril = tuulõvurr' tuulõratas'; Tuulõvurilagaq hirmutadas muttõ (SV). tuutra pundar? tõirakas <tüse? tõrmihärg' <sõimusõna tähene = tähine tähiline; Tähene kinnas' (SV). tänähtämma karjahtama? tärgendämmä 1. tärgeldämä?; 2. mõõtmisõ kotust ärq märk'mä; Tärgendäs ärq mõõtmisõ kotussõq (SV). tärgendüs tärgeldüs? täütsähe 1. tävveste?; 2. täütsämehe muudo, kõrralidsõlt; Täütsähe oll' tüü ärq tettü (SV). törgotamiisi törki juuskõh tükälde = tükelde tüküviisi; Põld om tükelde ärq jaotõduq (SV). tükäne laigulinõ tümpsakus laisk inemine? türbähtümmä ärq pahanõma; Ärq tä sääl türbähtü (SV). ulv ikk? umbõhõ umbropso, umbõs; Maq umbõhõ nigu olõ kuuldnuq (SV). upitõllõma kumargilõ midägi tegemä uri ajama ehal käümä? urvõlinõ urvalinõ usulanõ usulinõ uuratõllõma 1. uur'ma, juttu vällä press'mä; Nii pall'o kõnõlõs, uuratas suq käest kõik vällä (SV). 2. mulku uuratama; Uurataq sinnäq tuu mulk ärq (SV). vahrotano <tano? vaikuma vaiki jäämä vain <vandmissõna? valusampa &vallus; Valusampa hätä inämp ei saaq ollaq (SV). valõm verivorsti sego? valõus ülekohus? vastutama vastamiilses tegemä? vaugahtama vingahtama; Pini vaugahtas, ku valu om (SV). vedelihe lõdvalt, halvastõ; Vedelihe tettü tüü (SV). veidrakas veidravõitu? veidrikas veider? vemblik 1. vemmal?; 2. tembolinõ verdelle <puul'kütses (vili) veristlemä &veristämä vesimärsshain <hain vigaus viga; Täl om vigaus küleh (SV). viguristõ keerolidsõlt vilga vilka? vilga susi? vilistelemä vilistämä vilk vilka? villenõ ville täüs' villum(m)a karvõndama? vindsõhtumma vintskõs minemä; Ei olõq viil kuiv, sääne vindsõhtunuq om (SV). vinnene vinneperäline vintsahtuma läbi ligonõma? virahtuma üles virguma; Maq õkva virahtu üles, ku tuu kolks käve (SV). virahtus äkiline ülesvirguminõ viretüs viirastus? viri <linamassin? viriläsi viltu? virosk' 1. ahopäälne?; 2. kiirdokäändnü asi, halvastõ tettü nüür vai lang; Vana virosk', mis tä siiäq visas' (SV). virussts'oro <ahotagonõ? virvetüseh 1. suigahtus; Mul käve virvehtüs üle, väikene suigahtus tull' pääle (SV). 2. hummogunõ valgus; Hummogu nakkas koiduvirvetüs (SV). vitsikunõ võsanõ? volohk <kamasüük? voolahus huup'; Annaq voolahus tälle üle kere ärq (SV). voolask' 1. hulk'ja?; 2. laisk inemine; Igävene voolask' om, midä taast viil tegijät saa (SV). vopsahtama vopsatama vuks koerapoiss? vulksahus vette sadamisõ helü; Kalaq pilvaq kah hindä vii pääle üles, teeväq vulksahuisi (SV). vungih <valmis? vurahtama vuratama, väikest põrinat tegemä; Vokk' vurahti (SV). vuristõlõma vuristama, vurinat tegemä vuritamma vurritama? vuurnik voorimiis