cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Baltis'akslasõq
Umsiedlung
1939. aastagal lepeq Eesti ja S'aksamaa kokko, et suurõmb jago s'akslaisist lännüq tagasi aoluulidsõlõ kodomaalõ. Baltis'akslasõq pelgsiq, et Novvokogoliit võtt Eesti ärq. Edimäne laiv läts' vällä 18. rehekuu pääväl 1939 ja viimäne 18. lehekuu pääväl 1940. Kokko läts' ärq 13 000 baltis'akslast, Eestimaalõ jäi 3000.
Kühmämäe
Kühmämäe om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Bohemian Rhapsody
'' Seo artikli kõnõlõs ansambli Queen singlist. Bohemian Rhapsody om ka 2018. aastaga filmi nimi. '' pisi|Bohemian Rhapsody "Bohemian Rhapsody" om ansambli Queen singli, mink kirot' Mercury Freddie ansambli 1975. aastaga albumi "A Night at the Opera" (võro keeli "Üü oopõrin") jaos. Laul om kuus minotit pikk ja esiqeräligult ei olõq sääl kõrdussalmi, a hoobis mitu esiqsugumast ossa: intro, ballaad, oopõriosa, hard rock ja tasalik lõpp. "Bohemian Rhapsody" om üts' vähätsit laulõ 70. aastidõ progrõssiivsõ roki aost, mink osas sai ilmadu suur kuulsus.
Kühmämäe
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Ilias
"Iliasõ" tegevüs toimus Trooja sõa 10. aastagal. Eepos jutustas ahhailaisi ja troojalaisi vaihõl peet tapõluisist, Achilleusõ vihast timä or'atari Briseise ärqvõtmisõ ja sõbra Patroklosõ surma peräst nink Hektori hukkasaamisõst.
Kühmämäe
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Ilias
"Ilias" kõnõlõ-iq sõa põh'ussist, alostusõst ei ka tuust, miä juhtu peräst sõta. Tuust, miä juhtu peräst sõta om juttu tõõsõn vanakreeka eeposõn "Odüsseian".
Haavapää
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Veriora vald
Bohemian Rhapsody
Säädüng
"Bohemian Rhapsody" naas' pääle introga, mink perän tulõ klavõriballaad. Kitrasoolo juhatas sisse oopõriosa, päält tuud tulõ hard rock, laulõ lõpp om tasalik. Laulun pruugitas mitund helürita: B♭duur, E♭duur, A duur ja F duur, taktimõõt om inämbüisi \frac{4}{4}. Stiili-, tooni- ja tempomuutusõq olõ-õiq popp- ja rokkmuusigan nii hariliguq, a progrõsiivsõn rokin külq.
Kõmri kiil
Kõmri murdõq jagonõsõq põh'a- ja lõunõrühmäs.
Bohemian Rhapsody
Säädüng
Katõgooria:1975 singliq
Õuruupa Keskpank
Õuruupa Keskpank om Õuruupa Liidu institutsioon, miä vastutas rahapoliitiga iist riigeh, miä ommava võtnu tarvitusõlõ ütise raha õuro (Austria, Belgiä, Eesti, Hispaania, Holland, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Küprüs, Leedu, Luksõmburk, Läti, Malta, Portugal, Prantsusmaa, S'aksamaa, Slovakkia, Sloveeniä ja Soomõ).
Kõmri kiil
Välislink
Katõgooria:Keeleq Katõgooria:Ütiskuningriik Katõgooria:Wales
Õuruupa Keskpank
Õuruupa Keskpank piät intressimääru säädmise ja muiõ rahapoliitiga riistuga hoitma hinna õurot pruukvih maiõh kimmä, niimoodu õt hinna pallo kipõst es kasunu. Õuruupa Keskpanga siht om hoita inflatsiooni keskpika ao joosul 2 protsendi lähküh.
Õuruupa Keskpank om üts säidsmest Õuruupa Liidu institutsioonist.
Õuruupa Keskpank om Frankfurdin S'aksamaal.
Katõgooria:Õuruupa
Odüsseia
250px|thumb|Odysseus ja Nausikaa, Gleyre'i Charlesi maal
"Odüsseia" om vanakreeka eepos, mink autoris peetäs Homerost ja kon om juttu Odysseusõ rännäkist pääle Trooja sõta. "Odüsseiat" või pitäq järes "Iliasõlõ", tõõsõlõ Homerosõ eeposõlõ. "Odüsseia" jagonõs 24 laulus ja sisaldas 12 110 värssi.
Katõgooria:Vanakreeka kirändüs
Kalda Kaja
Kalda Kaja (sündünüq 18. piimäkuu pääväl 1977 Tal'nan) om Eesti poliitik, 26. vahtsõaastakuu pääväst 2021 Eesti Vabariigi pääministri, 14. mahlakuu pääväst 2018 Reformieräkunna edemiis.
Kallas oll' XII Riigikogo liigõq ni majanduskomisjoni edemiis 2011–2014 ja Õuruupa Parlamendin 2014–2018.
Poliitiga
Kalda Kaja ast Rosimannusõ Raini hääskitmisega 2010. aastagal Reformieräkunda ja sai 2011. aastaga valimiisil 7157 hellü ni isikumandaadi.
2013. aastagal sai timäst Reformieräkunna asõedemiis.
2014. aastaga Õuruupa Parlamendi valimiisil sai Kallas 21 504 hellüga valitus kuun Ansipi Andrusõ, Tarandi Indreku, Lauristini Marju, Toomõ Yana ja Kelami Tunnõga.
Õuruupa Parlamendil olliq Kalda töis Õuruupa Liido ni Ukraina suhtõq, digitaalnõ ütine turg ja energiä- ni tarbijapoliitiga. Tä oll' Õuruupa Liido-Ukraina parlamentaarsõ kuuntüükomisjoni (D-UA) asõedemiis, oll' tüüstuse, tiidüsuurmiisi ja jovvumajandusõ komisjonin (ITRE) ni Euronesti parlamentaarsõn täüskogon (DEPA).Tä oll' siseturu- ja ostjakaitsõkomisjoni (IMCO) ni Ameeriga Ütisriikega läbikäümiskomisjoni (D-US) asõmõlõ pant liigõq. Lisas oll' Kallas Õuruupa Parlamendi digitaalsõ agenda tüürühmän ja oll' nuuri tüürühmä asõedemiis.
2017. aasta sügüse vali poliitigaaokiri Politico Kalda ütes Brüsseli tähtsämbäs naasõs. 2017. aastaga urbõkuun kirot' VoteWatch, et Kallas oll' digi- ja telekommunikatsioonipoliitiga valdkunnan mõukusõlt kuvvõs saadik.
2018. aastaga märtekuun tull' vällä Kalda raamat "MEP. 4 aastakka Õuruupa Parlamendin", kon tä kõnõlõs uma elost ja tüüst Brüsselin.
14. vahtsõaastakuu pääväl 2021 tekk' president Kaljulaid Kaldalõ ettepaneki järgmäne Eesti valitsus kokko pandaq. 25. vahtsõaastakuu pääväl and' Riigikogo Kaldalõ volitusõq vahtsõ valitsusõ kokkopanõkis. Kallas ütel', et vahtsõl valitsusõl om vaia üle saiaq nelläst kriisist: COVID–19, väärtüisi kriisist, majanduskriisist ni korruptsioonist. 26. vahtsõaastakuu pääväl and' Kalda Kaja amõtivandõ ni timäst sai Eesti Vabariigi edimäne naispääministri. Edimäne ministrin külänkäük vällämaalõ oll' 19. radokuu pääväl 2021, ku Kallas sõit' Suumõ pääministri Marini Sanna ja presidendi Niinistö Sauliga kokko saama.
Päält Vinnemaa sõta Ukrainan om Kalda Kajja pall'o riikevaihõlitsõn meediän tähele pantuq, timmä om kutsut ka vahtsõs Ravvatsõs Leedis. Tä om ütelnüq, et Õdagumaaq ei toheq Vinnemaale perrä andaq
Uma elo
Kalda Kaja esä om inneskine Reformieräkunna edemiis ja Eesti pääministri 2002–2003 Kalda Siim. Kajal om veli Ülo.
2011. aastagast elli üten Veskimäe Taaviga, 8. märtekuu pääväl 2011 sündü näil poig Sten. 2014. aastagal lätsiq nä lakja.
14. süküskuu pääväl 2018 läts Kallas mehele Halliku Arvolõ.
Kallas mõist pääle eesti keele ka inglüse, soomõ, prantsusõ ja vinne kiilt.
Tälle miildüseq viil golf, suusataminõ, trullsõit, mõistatusõq ja aolugu.
Haridus
2009–2010 Estonian Business School, EMBA
2007– Estonian Business School, MBA
1995–1999 Tarto Ülikuul, õigustiidüskund, BA
1992–1995 Talliina 7. Keskkuul (Inglüse Kollõdž), keskharidus
1984–1992 Talliina Lillekülä Gümnaasium, põhiharidus
Karjäär
2014–2018 Õuruupa Parlament, saadik
2010–2014 EBS Juhtimiskoolituskeskus, õppõjõud
2008–2011 Ahvokaadibüroo Luiga Mody Hääl Borenius, konkurentsiõigusõ osakunna juht, partner
2009–2010 MTÜ Eesti Tuulõenergiä Assotsiatsiuun, juhatusõ liigõq
2008–2010 OÜ 4E Tehnoinvest, nõvvokogo liigõq
2008–2010 OÜ Biofond, nõvvokogo liigõq
2008 OÜ Nelja Energia, juhatusõ liigõq
2008–2010 OÜ Roheline Ring Tuulepargid, nõvvokogo liigõq
2008–2010 OÜ Tooma Tuulepark, nõvvokogo liigõq
2008–2010 OÜ Paldiski Tuulepark, nõvvokogo liigõq
2007–2010 OÜ Hiiumaa Offshore Tuulepark, nõvvokogo liigõq
2006–2008 Ahvokaadibüroo Luiga Mody Hääl Borenius, vandõahvokaat
2004–2006 Ahvokaadibüroo Tark & Co, partner, vandõahvokaat
2004–2010 OÜ Viru–Nigula Tuulõpark, nõvvokogo liigõq
2003–2010 OÜ Pakri Tuulõpark, nõvvokogo liigõq
2003–2007 AS LHV–Seesam Varahaldus, nõvvokogo liigõq
2002–2006 Ahvokaadibüroo Tark & Co, vandõahvokaat
2003 (okt) Ahvokaadibüroo Hannes Snellmann, Helsingi, ahvokaat
1999–2002 Ahvokaadibüroo Tark & Co, ahvokaat
2001 (märts–aprill) ahvokaadibüroo Courtois Lébel, Pariis, ahvokaat
1998–1999 Ahvokaadibüroo Tark & Co, jurist
1997 (suvi) Ahvokaadibüroo Tark & Co, jurist
1996–1997 Tiatri Vanõmuinõ, tiatrijuhi nõunik
Lingiq
Katõgooria:Eesti poliitiguq Katõgooria:Eesti pääministriq
Svaasimaa
Svaasimaa, ammõtlidsõlt Svaasimaa Kuningriik, om Lõunõ-Afriga riik. Svaasimaa pääliin om Mbabane.
Lätteq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
Kaaratsimm
Kaaratsimm (vai ka Kaarajaan) om lihtsä eihtüsega üte- vai katsatuurilinõ eesti rahvatands, midä tandsitas "Kaara-Tsimmi" viie perrä.
Tandsun om inämbält 4 inemist (2 paari). A-osa võtmõliikminõ om aiglaidsi ja kibõhidõ käärdkargamiisi vaihõlõminõ. Alostama piät kura jalagaq. B-osan om 2+3 pliksi ja 4 sammu puultiirun. Tuu om Ullo Toomi säedüs. Anna Raudkatsi säedüssen om 2 pliksi ja 6 sammu. Säänestmuudu tandsõ tundas ka Lätin ja Leedun. Lõunõ-Tartomaalt rännäs taa tands 20. aastagasaal edesi üle terve Eesti. 1999. aastagast saaniq om Võnnu alõvin kõrraldõt „Kaaratsimmi“ võistlustandsmist rahvatandsurühmile.
katõgooria:tandsuq
Sikksaarõmägi
Sikksaarõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Loogamäe
Loogamäe om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Peipsi järv
Peipsi järv om järv Eesti ja Vinnemaa piiri pääl. Peipsi om Peipsi-Pihkva järve kõgõ suurõmb jago (ülejäänüq jaoq ommaq Pihkva järv ja Lämmijärv). Piirissaarõ man küünüs Peipsi järve manoq vällä ka Võromaa kõgõ põh'apoolitsõmb ots.
Esiki ilma Pihkva järve ja Lämmijärveldä om Peipsi järv pindala poolõst Õuruupa neläs järv. Peipsist iinpuul ommaq Laadoga, Äänisjärv ja Vänern.
thumb|left|400px|Liivanõ Kauksi rand Peipsi põh'aotsan
katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq katõgooria:Eesti järveq katõgooria:Vinnemaa järveq
Nõvvokogo Liido-Afganistani sõda
200px|thumb|Muds'ahiidiq valmistasõq tapõlusõs
Nõvvokogo Liido-Afganistani sõda oll' ütsä aasta pikkunõ sõda Afganistanin, kon Nõvvokogo Liido sõavägi toet' valitsõvat marksistlikku Rahvademokraatlikku Afganistani Parteid (PDPA), kiä sõdisi muds'ahiide vasta, kedä toediq mitmõq riigiq, muuhulgan Ameeriga Ütisriigiq, Saudi-Araabia ja Pakistan. Sõda naas' pääle 7. põimukuu pääväl 1978. Nõvvokogo väeq naksiq Afganistanist vällä minemä 15. lehekuu pääväl 1988 ja olliq lõpligult vällä lännüq 15. radokuu pääväs 1989. Tuun sõan pidiväq Nõvvokogo poolõ pääl sõdima ka pall'oq Võromaa miheq.
Katõgooria:Aolugu Katõgooria:Sõaq
Niigriq
pisi|[[Gambia niigrilatsõq]] pisi|Niigridõ algnõ elomaa [[Afriga|Afrikan]] Niigriq (ka mustanahalidsõq) ommaq tummõ nahavärviga põliseläniguq ja näide perrätulijaq mujjal ilman. Ameeriga Ütisriigen arvatasõq näide hulka inämbüisi ka mulatiq ni uma maa mustanahaliidsi kutsutas sääl afroameerikläisis.
Sõna niigri
Võro keelen pruugitas sõnna niigri (ja eesti keelen neeger) päämidselt Afriga tummõnahalidsõ (niigrirassi kuuluva inemise) kotsilõ, a täämbätsel aol peetäs seod sõnna mõnikõrd (näütüses mustanahaliidsi hindä puult) solvavas.
Võro sõna niigri om peri s'aksa sõnast Neger, miä ummakõrda tulõ prantsusõ sõnast nègre, mink põh'as om ladinakiilne umahussõna niger 'must'. Nii s'aksa- ku ka prantsuskiilne sõna om seo ilma aigo halvustava maiguga. Hispaania ja portugali keelen tähendäs negro lihtsähe musta värmi ni om pall'odõn riigen egäpäävätsen tarvitusõn.
Välislingiq
katõgooria:antropoloogia
Ukuaru valss
Ukuaru valss om Pärdi Arvo 1973. aastagal kirotõt valss, mink tä kirot' Laiusõ Leida filmi "Ukuaru" jaos. Valsi pikkus om 2.30 minutit.
Jõõ läteq
Jõõ läteq om kotus, kost jõgi pääle nakkas. Jõõ lättes või ollaq läteq, suu, järv vai viihoitla, liustik vms.
Ukuaru valss
"Ukuaru valsi" viis saiõ rahva seen väega tuntus ja armastadus ni naksi umma elo elämä – pall'oq rahvamuusigaansambliq mängväq taad valssi umma säädüngiga. Väega häste om tunnõt ansambli Lindprii säädüng, aga umaq variandiq ommaq ka Sannalisil ja Väiküisi Lõõtspille Ütisüsel ni tõisilgiq.
Jõõ läteq
Katõgooria:Maatiidüs
Ukuaru valss
Valsist om tett ka tands, miä oll' ka tandsopido kava seen.
Uppina Juhan om ütelnüq, et "Ukuaru valss" om lihtsä ja illos lugu, minkast kõik arvo saavaq. Valss passis kokko vahtsõmba rahvamuusigagaq, kon om kolm duuri ja mašoornõ stiil. "Ukuaru valss" om vaba ja passis nii pulma kui matidsõlõ.
"Ukuaru valss" filmin
"Ukuaru" filmin mäng valssi Aksel (Ulfsaki Lembit), kiä nakas tuuga Minnalõ (Kulli Elle) miildümä. Ommaq jutuq, et periselt mäng' taa luu sissõ akordionnimeistre Tammanni Venda, aga filmi lõputiitride seen Tammanni nimme ei olõq.
Uppina Juhan om ütelnüq, et Laiusõ Leida om loonuq säändse pildi, et "Ukuaru valss" om lõõtspilli lugu. Tegeligult om originaalvarianti filmin näüdet Teppo-tüüpi lõõtspilli pääl võimadu mängiq ja filmi helü pääl mäng hoobis akordion.
VLÜ
1990. aastaga lõpun kaiõ Matvere Marko naasõga "Ukuaru" filmi ni naasõlõ taa valss väega miildü. Matverele hindäle miildü lõõtsamäng ja tä püüdse uma kõrvaga luu karmoška pääl maaha võttaq.
"Mul es olõq minkagiq salvõstaq ni ma opsõ tä luu võlssi ärq," ütel' Matvere.
Väiküsi Lõõtspille Ütisüs naksi umma esinemiisil taad palla avavalsis mängmä ni tuu võlssi vai ummamuudu mängit variant jäi rahvalõ ja tõisilõ muusikilõ miilde.
VLÜ variandilõ ommaq mano tulnuq egäsugudsõq taktiq ja melismiq, midä Pärt esiq sinnäq kindlalõ es pannuq.
Luigelaulunelik
Üts näist, kellele VLÜ variant miildü, oll' Põldsepä Margus, kiä võtt' valsi Untsakatõ ja Luigelauluneliku kavva.
Õdak inne salvõstamist näkk' Põldsepp filmi päält edimäst varianti ja saiõ arvo, et näide valss om hoobis tõistsugunõ. Nii saiõ kokko katõ versiooni parõmbaq kotussõq ja sündü "Ukuaru valss" Põldsepõ Margusõ muudu.
Pärdi Arvo
Rassõ om üteldäq, kas põrõld rahva seen tunnõt lugu om iks Pärdi Arvo uma. Rahvaligun variandin om sakõstõ pruugit subdominanti (nelläs astõq, näütüses A-duuri subdominant om D-duur), miä Pärdilt sukugi ei miildüq.
2010. aastagal pandsõ Pärt uma luu klavõri pääle ümbre.
Ammõtlik, Pärdi hääs kitõt akordionisäädüng saiõ Aintsi Taimoga valmis 2016. aastagal.
Uppina Juhan om ütelnüq, et filmin mängit varianti
Tands
Orava Maie tekk' viisi pääle tandso, midä om tantsit 2009. tandsopidol.
Lingiq
[https://www.arvopart.ee/arvo-part/teos/571/ Pärdi Arvo keskus. Ukuaru valss. Eesti keelen]
Lätteq
Katõgooria:Muusiga Katõgooria:Pärdi Arvo luuq Katõgooria:Rahvalik muusiga
Aluliina
Aluliina vai Alūksne (läti Alūksne, latgali Olyuksna) om liin Lätin. Liin om Aluliina järv veeren. Aluliina om Aluliina piirkond keskus.
Aluliina edimäne nimmaminõ om peri aastagast 1284. Aluliina sai liinaõigusõq 1920. aastagul.
Aluliina ala suurus om 14.3 km².
Liinast lätt läbi Aluliina–Gulbene kitsa raudtii.
Rahvastik
2022. aastagal elli Aluliinan 6368 elänikku, 5273 (82,8%) lätläisi, 806 (12,7%) vindläisi ja 82 (1,3%) ukrainlaisi.
Sõbraliinaq
Aluliina om põrõld 6 sõbraliina:
Lätteq
Katõgooria:Läti liinaq
Kodosõda
Kodosõda om sõda, midä pidäväq üte riigi piiren organiseeridüq rühmäq vai mõnikõrd ka riigiq, miä ommaq tekkünüq määntsegi riigi lagonõmisõga. Sõdiva poolõ tsiht või ollaq saiaq hindä kätte võim riigi vai piirkunna üle, saiaq umalõ piirkunnalõ sõltumadus vai muutaq valitsusõ poliitikat.
Kaeq viil
Katõgooria:Sõandus
Kes küsib?
"Kes küsib?" om ansambli Winny Puhh albom, kon om 2 võrokeelist, 9 eestikeelist, 2 inglüskeelist luku. Edimäne lugu om mängit õnnõ pille pääl. Albom om ilmunuq 2014. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om Clockwork.
Luuq
katõgooria:Winny Puhhi albomiq katõgooria:Albomiq, kon seen võro kiilt katõgooria:2014 albomiq
Hiiomaa
thumb|300px|Hiiomaa kotus Eestin
Hiiomaa om suurudsõlt tõnõ saar Eestin perän Saarõmaad. Hiiomaa hummogu- ja lõunahummoguveere lähken om umbõs 200 saart, kõgõ suurõmb om Kassari (19,3 km2). Väikeisist saarõkõisist, miä jääseq Hiiomaast lõunahummogu poolõ, om kõgõ suurõmb Vohilaid.
Rannaveere pikkus om 310 km ja taa om häste käändliganõ. Saarõ pind om tasanõ. Põh'aveeren om hulga liivarando. Ujomisõs sünnüseq Tõrvanina, Lehtma, Tahkuna, Mangu, Luidja, Pallinina ni Kalana rand ni Surfiparadiis. Pikält õdakulõ küünüs Kõpu puulsaar, mink keskkotus kerküs 67 miitrini. Kõpu puulsaarõ pääl om Baltimaiõ kõgõ vanõmb tulõtorn - Kõpu tulõtorn, miä om ehitet 16. aastasaa edimädsel poolõl.
Suurõmbat ossa Hiiomaast katt mõts. Kasvisto om väega rikas - piaaigo 1000 sorti suunkasvõ, naist hulga harvõ. Rahvas eläs ranna lähkün, keskkotussõn inemiisi ei eläq.
Sillamägi
Sillamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Hiiomaa
Hiiomaa üten väikeisi saariga timä ümbre kuulus Hiio maakunda ja aoluulidsõ Läänemaa ala.
Vana moodu perrä jagatas Hiiomaa neläst: Pühälepä kihlkund, Käinä kihlkund, Reigi kihlkund ja Emastõ kihlkund. Päält tuud om 50 ümbre hiidlaisi seltse, niguq ehthiidlasõq (Pühälepä kihlkunna rahvas), odratolgusõq (Käinä kandi rahvas), kohvilähkriq (Kärdlä liina rahvas) ja kassisaarlasõq (Kassari saarõ rahvas).
katõgooria:Eesti saarõq katõgooria:Läänemaa
Jõõvaara
Jõõvaara om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.
Kaara-Tsimm
„Kaara-Tsimm“ om eesti rahvalaul, mink perrä tandsitas Kaaratsimmi. Tuglasõ Friedebert om kirotanuq, et „Kaara-Tsimmilõ“ nime andnuq miis oll’ Lääniste külä sepp Jaan Matson (1858–1921), hellänimegaq Kaara-Tsimm. 1889. aastal johtunuq timäga Ah'a mõisan nal'akas lugu: tä oll’ tütrikit piilnuq, aq oll’ vaihõlõ jäänüq. Tuust tetti laul, miä alostas sõnnogaq "Ai Kaara-Jaan, Kaara-Jaan, ai kargaq vällä kaema". Täämbädses om alalõ jäänüq õnnõ paar salmi.
Laulusõnaq
katõgooria:rahvalauluq
Füüsigalinõ kihä
Füüsigalinõ kihä vai materiaalnõ kihä om piiritlet mateeriä hulk, minkal ommaq geomeetrilidseq mõõdid ja mass.
Luutsniku
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Füüsigalinõ kihä
Katõgooria:Füüsiga
Luutsniku
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Ameeriga Ütisriike kodosõda
Ameeriga Ütisriike kodosõda (inglüse keelen American Civil War vai War Between the States) oll' aastagil 1861–1865 Ameeriga Ütisriike territooriumil peet sõda Uniooni (Põh'a) ja Konföderats'ooni (Lõunõ) vaihõl. Sõa päämiidsis põh'ussis om üteld or'andust, Lõunõ majanduslist maahajäämist nink tävveste esiqmuudu mõttõviise ja ütiskunnakõrraldust.
Katõgooria:Aolugu Katõgooria:Sõaq
Epistemoloogia
Katõgooria:Filosoofia
Eesti Konsõrvatiivnõ Rahvaeräkund
thumb|Konsõrvatiivsõ Rahvaeräkunna sümbol Eesti Konsõrvatiivnõ Rahvaeräkund (eesti keeli Eesti Konservatiivne Rahvaerakond, EKRE) om rahvuskonsõrvatiivnõ eräkund Eestin. 2013. a. valiti sinnäq juhis Helme Mart.
Tsooru oja
Tsooru oja om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk hää poolõ päält Mustajõkkõ paigan, kost Mustajõõ suuni om 52,2 km.
Eesti Konsõrvatiivnõ Rahvaeräkund
Konsõrvatiivnõ Rahvaeräkund om vasta Eesti-Vinne piirileppele, miä and Vinnemaale Petserimaa ja Iivaniliina ümbrüse.
Katõgooria:Poliitiga Katõgooria:Eesti eräkunnaq
Tsooru oja
Tsooru oja pääl om ülessulut Tsooru järv.
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Kündä
Kündä om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Küläoro
Küläoro (ka Kerigumõisa) om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Külä jääs Talliina–Tarto–Võro–Luhamaa suurõtii viirde.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Du Fu
Du Fu (杜甫; Dù Fǔ, 712–770) oll' Hiina Tangi dünastia tähtsämbit luulõtajit. Uma eloaol tä kuulsas saaki-is, a oll' väiku ammõtnik ja rännäs' maad piten. Perrätulõjaq põlvõq ommaq sagõhõhe pidänüq Du Fud Hiina kõiki aigõ kõgõ parõmbas luulõtajas.
Vitur
pisi|Vitur Vitur vai vetur om raudtiivagonidõ vidämise massin.
Du Fu
left|frame|Üts jago Du Fu luulõtusõst "Käük Laozi Templihe" 16. aastagasaast peri ilokirotusõn.
Katõgooria:Hiina luulõtajaq
Vitur
Katõgooria:transport
Kikka
Kikka om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.
pisi|left|
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Veriora vald
Batman
thumb|250px Batman vai Nahkhiiremiis om vällä mõtõld osatäütjä, koomiksiraamadu supõrkangõlanõ, kiä ilmus DC Comics’i koomiksin. Batman, kiä ilmu edimäst kõrda aastagal 1939 koomiksin Detective Comics, om luud taidru Kane’i Bobi (Bob Kane) ja kirämehe Fingeri Billi (Bill Finger) puult. Karakter, algusõn the Bat-Man, vaihõl the Batman, om lisas tunt ka ku hõlmikut kandva sõdija (the Caped Crusader), pümehüse rüütli (the Dark Knight) ni maailma kygõ parõmb salapolitsei (the World's Greatest Detective).
Karakter
Batmani mäng´ periselt üts´ inemine, kink nimi om Wayne’i Bruce (Bruce Wayne). Tää om rikas miis´, vabriguumanik ja häätegijä. Nännüq latsõn, kuis rüüvli tapsõ timä vanõmbaq, vann´ Bruce kättemassu. Bruce triin´se hinnäst nii vaimlidsõlt ku ka kihälidselt, mink perän nakas´ kandma nahkhiireteemälist kostüümi, et võidõldaq kuritüügä. Batman toimõndas vällä mõtõldun liinan nimega Gotham City, kon timmä avitasõq vaihõl timä sõbõr Robin, ülembtiindre Pennyworthi Alfred (Alfred Pennyworth), politseikomissar Gordoni Jim (Jim Gordon) ja Nahkhiiretütrik (the Batgirl). Batmani päämidseq vastalidsõq ommaq Narr´ (the Joker), Pingviin (the Penguin), Mõistataja (the Riddler), Kats´nägo (Two-Face), al Ghuli Ra’s (Ra’s al Ghul), Hernehirmutus (Scarecrow), Kihvtipuu (Poison Ivy) ni Kass´naanõ (Catwoman). Batman om tõisist supõrkangõlaisist tõistsugunõ, selle timäl olõ-i supõrväki; tää tarvitas uma hääd mõistust, salapolitseitaido, tiidüst, tehnoloogiat, rikkust, kihälist väke, võitluskunstõ, lust´ust ja pelgo.
Kostüüm
Batman kand musta hõlmikut ja maski, miä katt näko, a joht kata-ai suupiirkunda. Kostüümi ilostasõq teräväq nahkhiirekõrvaq ni nahkhiirt kujotav Batmani märk´, miä om täpsämbält rinna pääl. Batman kand hariligult ka vüüd. Läbi aigõ ommaq kostüümi värvilahenduseq muutunuq, a hõlmik ja näomask ommaq olnuq kimmähe alasi mustaq. Varrampa olliq rõivaq halliq, a no ülepää mustaq. Ka märgi kujondus om läbi aigõ muutunuq.
Varustus
Ku Batman võitlõs vainlaisiga, või täl tarvis tullaq bumerangi sarnast batarang’i ja muid tegüsit nõvvõ. Batman liigus sagõhõhe korguisin, minktarbis tarvitas köüt. Tää sõit esiqerälidse massinaga (batmobile’iga), lindas esiqmuudu linnogiga (batplane’i vai batwing’iga), vii pääl liigus Batman esiqerälidse loodsiguga (batboat’iga). Batmani pääkortin (batcave) om Wayne’i vahmila härbäni all olõvan kooban, kon tää edendäs ja hoit uma varustust. Ku vaia, kuts komissar Gordoni Jim Gotham City politseist Batmani vällä, minktarbis tarvitas Batmani märgiga prožektorit (varrampa ka esiqmuudu telehvonni).
Batman meediän
Filmen ommaq Batmani mäng´nüq Keatoni Michael (Michael Keaton), Kilmeri Val (Val Kilmer), Clooney George (George Clooney) ja Bale’i Christian (Christian Bale), pia ka Afflecki Ben (Ben Affleck). Batmani kolm viimäst filmi – "Batman luu" (Batman Begins) (2005), "Pümehüse rüütli" (The Dark Knight) (2008) ja "Pümehüse rüütli tagasitulõk´/nõsõng" (The Dark Knight Rises) (2012) – ommaq olnuq kygõ parõmbaq.
Sulõndusmägi
Sulõndusmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Iho
Elolisõ iho vai kihä sais kuun timä kõigist nättävist ja käegakumbitavist jakõst. Sõnna "iho" pruugitas sakõstõ ku om juttu vällänägemisest, tervüsest vai surmast. Füsioloogia om sääne tiidüsharo, miä uur, kuis iho tüütäs.
Inemise iho suurõmbaq jaoq ommaq pää, kereq, käeq ja jalaq.
Katõgooria:Füsioloogia Katõgooria:Eetiga
Merekodas
pisi|332x332px|Merekodas om [[Eesti kõgõ suurõmb tsirk]] Merekodas vai merekodask om Eesti kodastõ siän kõgõ suurõmb rüüvli. Tälle miildüs vii lähkün elläq. Sakõstõ ommaq tä elopaigaq kuusõmõtsan vai pedästikkõ pite. Pesä tege tä pedäjä otsa suurist puujupõst. Pesäkotusõq ommaq väega vanaq – sagõhõhe om merekodassit nätt esikiq mitusada aastakka üte paiga pääl. Mõni aig tagasi jäiq merekodasõq väega harvas. Nääq seiq inemise kihvtitet eläjit. Merekotka õigõs söögis ommaq viipäälidseq eläjäq. Et tä om esiq väega suur', sis ei piäq tä tõisi tsirkõ suurt pelgämä – süü ärq, kiä õnnõ ette putus. Kalaq miildüseq tälle niisama häste.
Kaeq viil
[https://elurikkus.ee/bie-hub/species/63009#overview Haliaeetus albicilla. Merekodas. Eesti keelen]
Katõgooria:Tsirguq
Harojõgi
Määntsegi jõõ harojõgi vai haro om jõgi, miä sinnäq jõkkõ juusk. Tõisil viikokõl harojõki ei olõq.
Hääpoolidsõq harojõõq juuskvaq jõkkõ lätte puult kaiõn häält puult, kur'apoolidsõq harojõõq kur'alt puult.
Katõgooria:Maatiidüs
流路形状
Tallima
Tallima om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan. Mõnikõrd üteldäs ka Tallimäe ja Tallimi.
Külä keskel om üts' 1ha pinnaga suu, midä kutsutas Tallima Sulg. 100 aastat tagasi oll' tuu järv, miä nüüd om kinni kasunuq, pääl kasus võsu. Mitmin tähtsin raamatin ja kaartõ pääl on Sulg seoaoni märgit järves.
Küläst läbi mõtsa umbõs 1 km põh'a puul om üts liinamägi, midä vaihõl kutstas Tallima Liinamäes. Viimätsel aol kutsutas tuud sakõmbalõ Nooska Liinamäes.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Tansaania
Tansaania, ammõtlidsõlt Tansaania Ütisvabariik, om Hummogu-Afriga riik. Tansaania pääliin om Dodoma.
Briti India
250px|thumb|Briti India Impeerium 1909. a.
Tansaania
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
Briti India
Briti India all mõtõldas aojako 1858-1947, ku Hindustani puulsaar oll' britivõimumaa, vai sõs tuud maad hinnäst tuul aol.
Katõgooria:Aolugu
Lapi
Lapi om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Kirmsi
Kirmsi vai Kirmse om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.
Tsärnoja
Tsärnoja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Kirmsi
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Veriora vald
Jiangsu
Jiangsu (hiina keelen 江苏, pinyin: jiāngsū) om provints Hiina hummogujaon, Jangtse ja Huaihe jõõ alambjoosu man. Provindsi pääliin om Nanjing.
Nimest
Jiang om innembide tähendänüq Jiangningfu piirkunda (seo ilma aigo Nanjingi piirkund) ja Su om tähendänüq Suzhoufu piirkunda (seo ilma aigo Suzhou piirkund).
Piirkunnaq
Paraq om Jiangsun 13 piirkunda. Neoq ommaq Nanjing, Wuxi, Xuzhou, Changzhou, Suzhou, Nantong, Lianyungang, Huai'an, Yancheng, Yangzhou, Zhenjiang, Taizhou ja Suqian.
Katõgooria:Hiina provindsiq
Apartheid
200px|thumb|Silt, miä and inglüse, afrikaani ja suulu keelen teedäq, et taa rand om õnnõ valgõst rassist inemiisile
Apartheid oll' ammõtlinõ rassõ erälde hoitmisõ poliitiga, midä Lõunõ-Afriga Vabariigin aeti 1948–1994. Sõna apartheid om perit afrikaani keelest ja tähendäs eräldeolõmist. Tuu poliitiga tsihis oll' piirata mustanahaliidsi põliselänige õiguisi ja hoita alalõ valgõ veidembüse ülembvõim.
Lüütsepä (Varstu)
Lüütsepä om külä Rõugõ vallan Rõugõ kihlkunnan.
Apartheid
Lõunõ-Afrikan naati rassõ erälde hoitma joba sõs, ku tuu oll' Hollandi koloonia. Ammõtlidsõs poliitikas kuulutõdiq apartheid pääle 1948. aastaga üldvalimiisi. Säädüse perrä jaeti inemiseq neljä rassirühmä: mustaq, valgõq, värmilidseq ja indialasõq. Egalõ rühmäle nätti ette umaq elopaigaq ja nii mõnõkiq sunniti tuuperäst elopaika vaihtama. Mustõlõ ja valgilõ tetti erälde kooliq, haigõmajaq, tsukõluskotussõq jne. Sakõstõ saivaq mustaq kehvembit teenüssit ku valgõq. Apartheidipoliitikalõ tegi lõpo Mandela Nelsoni presidendisvaliminõ 1994. aastagal.
Hang Over Me
raamita|paremal|Hang Over Me 21.10.18. Kurapuult: Püve Anselm, Sepajõe Richard, Schneidri Ralf, Kaljulaiu Richie, Noorõ Antero Hang Over Me om küländ vahtsõnõ poprokk-punkrokk ansambli, miä tegotsõs päämidselt Talinan ja Aegviidun. Ansambli mäng hindäluudut rokkmuusikat ja hindä perrä säetüisi kuulsambit rokk- ja poplaulõ eesti ja inglüse keelen.
Lange Józef
Lange Józef (sündünüq 16. urbõkuu pääväl 1897; koolnuq 11. põimukuu pääväl 1972) oll' poola jalgrattasõitja.
Hang Over Me
2018. aastaga rehekuun oll' näide laul "Jäädki Mängima" Rock FMin nädäli luus.
Lange Józef
Tä võtt' ossa katõst võitlusõst 1924. aastaga Suvõolümpiämängel miihi pargisõidun hõpõmidäli. Tä võtt' ossa ka 1928. aastaga Suvõolümpiämängest. Katõgooria:Poola inemiseq
Hang Over Me
Ansambli laulja vastas' Rock FMi küsümiisile niimuudu: "Miiq olõ nigu võiusai - miildüs latsilõ ja vanõmbilõ. Meile miildüseq väegaq Sudafed ni Luunja kurk. Seo man olõmiq suurõq romantiguq ni kõvaq kriitiguq esiqhindäle ja ütiskunnalõ. Nigu miiq ansamblinimi and arvadaq - hummogu mi laula-aiq, a tuuiist kütämi õdagidõ eestikeelist rokki sääl, kohe kutsutas ja muidokinaq Rock FMin"
Lüütsepä (Varstu)
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Varstu vallan.
Apartheid
Katõgooria:Aolugu Katõgooria:Lõunõ-Afriga Vabariik
Hang Over Me
Liikmõq
Ansambli tekkü 2017. aastaga süküskuun, ku kats koolipoissi - Noorõ Antero ja Sepajõe Richard - tahtsõq bändi tetäq. Põhilidsõs sõnnuluujas om Sepajõe Richard. Suvõni 2018 pess' trummi Rosina Rene.
Välislingiq
Hang Over Me Facebooki leht
Hang Over Me edimäne singli "Jäädki mängima"
Lasva
Lasva om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist oll' külä Lasva valla valitsõmiskeskus.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2010. aastaga pääle
"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2010. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" katõkümne edimäne aastagakäük.
Teedüs
Katõgooria:2009 raamaduq
Suurõ-Ruuga
Suurõ-Ruuga om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Irratsionaalarv
Irratsionaalarv om reaalarv, miä olõ-iq jagoarv, tuu tähendäs, miä olõ-iq katõ tervearvo jago, kon jagaja olõ-iq null. Või ka üteldäq, et irratsionaalarvoq ommaq reaalarvoq, midä saa-iq kirja pandaq ku lõplikkõ vai perioodiliidsi komaarvõ - niiviisi tuvvas nääq harilikult sisse kooliraamatin. Et reaalarvõ hulk om mitteloenduv, a jagoarvõ hulk loenduv, sõs irratsionaalarvõ hulk om kah mitteloenduv. Tuu tähendäs, et suurõmb jago reaalarvõ ommaki irratsionaalarvoq. Tunnõtumbaq irratsionaalarvoq ommaq π, e ja.
200px|thumb|Arv om irratsionaalarv.
Katõgooria:Arvoteooria
Läteq
Läteq om kotus, kon põh'avesi maa sisest vällä tulõ, kas sõs maa pääle vai mõnõ viikogo põhja.
Mõnõst lättest tulõ kõikaig vett, mõni kuios vaihõpääl ärq. Lättest või pääle naata uja vai jõgi.
Katõgooria:Maatiidüs
Tõva kiil
pisi|150px|Vanaturgi kirän tõvakiilne sammas Kõzõlin. Tõva kiil (innembält ka tuva kiil; tõva keelen тыва дыл 'tõva dõl') om turgi kiil, midä kõnõlõsõq tõvalasõq, pääas'aligult Lõunõ-Tsiberin Vinnemaa ala kuuluvan Tõva Vabariigin. Veidemb kõnõldas tõva kiilt Hiina Rahvavabariigin ja Mongoolian.
Tõva keele ligembäq sugulasõq ommaq hakassi ja altai kiil. Tõva keelen om hulga mongoli, tiibedi ja vahtsõmbal aol ka vinne lainõ.
Must toonõkurg
pisi|355x355px|Must toonõkurg eläs vanno mõtsu seen, kon ommaq suuq vai voolugaq viikogoq lähkün Must toonõkurg vai must toonikurg om tsirk, kiä kuulus toonõkurõ perre.
Must tuunõkurg om valgõst toonõkurõst vähämb. Tä sulõq ommaq inämbjaolt mustaq, a rohilidsõlt ja vasõkarva läük'väq. Must-toonõkurg' taht elläq vanno mõtsu seen vai vanno puiõ man. Viil miildüs tälle elläq soiõ pääl, kohe rassõ om manoq päsedäq. A miildüs ka lakõ pervegaq jõki vai järvi veeren.
Suurmägi
Suurmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Must toonõkurg
Uma pesä jaos ots' tä jämmeq ossaq ja pand nuuq mättide, mulla ja savigaq üts'tõõsõ külge kinniq. Ku valgõ ja musta kurõ pessä saassiq kõrvuisi kaiaq, sis musta toonõkurõ pesä om pall'o kõrraligumb. Munnõ om pesän inämbüste neli. Pujaq, kiä munast vällä tulõvaq, ommaq paksõ valgidõ vai hallõ pudsusulgigaq. Kavva aigu ommaq nääq peris pesän pikäle. A peränpoolõ nõsõsõq joq istma. Suurõs kasusõq nääq 50 päävägaq. Ku saavaq 65 päivä vanas, om lakja ilma minek'.
Tõva kiil
Keele täämbädse päävä sais
Tõva Vabariigin om tõva keele sais küländ tukõv ja pruukmisala küländ lagja. Kiilt peetäs küländki elojovvulidsõs ja taa olõ-õi parhilla õkvalt ohostõt.
Must toonõkurg
Musta toonõkurõ helügiq om valgõ umast tõistõ. Tä ajassiq niguq tasalikku villu: tseli-tseli! Ärq siskiq segäguq tä ello – tä pelgäs inemiisi. Musta toonõkurõ pesäkotusõq ommaq Antsla kandin, Erästvere ja Miss'o mõtsu seen. pisi|357x357px|Orandsigaq om märgit, kon must koonõkurg pesitses, sinidse ja rohilidsõgaq om märgit, kon tä talvõl om
Katõgooria:Tsirguq
Tõva kiil
Kiräkiil
Tääämbädse päävä tõva kiräkiil Vinnemaal pruuk tävvendüisiga kirillitsat.
Täämbädse päävä tõva keele tähistü
Tõva kirillidsa tähistün om mitu umaperäst tähte, midä olõ-õi vinne tähistün: Ңң - ng (IPA ŋ), Өө - ö ja Үү - ü.
Innembide om tarvitõt tõva keelen kirotamisõs mongoli kirjä. 1930. aastil lõi buda munk Monguš Lopsang-Tšinmit (ehk Lubsan Žigmed) ka ladina kiräviie, minkan trüküdiq mõnõq raamaduq ja aoleheq, niisam aabitsit ja opiraamatit täüskasunuilõ.
Ladina tähtiga tõva keele tähistü
1943. aastaga vaihtõdi taa kiräviis parhilladsõ kirillidsa vasta. Viimätsel aol om tett ettepanõkit ladina tähistü vahtsõst pruukma nakkamisõs. Tuud sekä siski Vinnemaal vasta võet säädüs, mink perrä Vinnemaa vabriike riigikeeleq piät olõma kirotõduq kirillitsan.
Lätteq
katõgooria:keeleq katõgooria:Tõvamaa
Lepässaarõ
Lepässaarõ om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Võõravõimumaa
250px|thumb|Imämaaq ja näide võimualodsõq maaq 1945. a.
20. aastagasaal saiq inämbüsest võõravõimumaiõst hindäperi riigiq.
Katõgooria:Riik Katõgooria:Aolugu
Togo
Togo, ammõtlidsõlt Togo Vabariik, om Õdagu-Afriga riik. Togo pääliin om Lomé.
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
Jumalus
Katõgooria:Usk
Muna
Muna pääl om kuur (pall'oq tsirguq, ruumajaq ja muistidsõq eläjäq) vai tohl (mutugaq, vähäq, härmäq).
Muna om seemendet imämuna. Ruumajaq ja tsirguq munõsõq maa pääl. Pesän munõt muna hoiõtas lämmän. Ku loodõq om edenüq, tulõvaq munnõ seest pojaq vällä.
Tiidüs, miä uur tsirgumunnõ, om ooloogia vai munatiidüs. Nä juurdlõsõq muna kujjo, mõõtu, kaalu ja värmi.
Kõgõ suurõmb muna om vaalhai muna (30 x 14 x 9 cm). Kõgõ suurõmb tsirgumuna om jaanatsirgu muna (17,8 x 14 cm). Kõgõ vähämb tsirgumuna om mehiläsekoolibri muna ja kaald puul grammi.
katõgooria:elotiidüs
Kullamäe
Kullamäe om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Veriora vald
Hao Paul
pisi|Hao Paul (2016) pisi|Hao Paul, Vaidla Kaarel ja Riittsaarõ Evar 2015. aastagal Obinitsa gallõriin Hal’as kunn. Hao Paul (seto keelen ka Hao Paali, eesti keelen Paul Hagu, sündünüq 2. räüsäkuu pääväl 1946 Setomaal Meremäe vallan Koolina nulga Ostruva külän ) om seto sootska, rahvus- ja kultuuritegeläne, folklorist, etnoloog ja keelemiis.
Hao Paul oll´ Setomaa ülembsootśka aastagast 1995 kooni aastagani 1998. Inne Hao Pauli oll ülembsootśka Anipai Vello ja 1998. aastaga suvõl valiti ülembsootśkas Kera Volli.
Hao Paul om pikkä aigo olnuq Tarto Ülikooli oppaja, kirändüse ja rahvaluulõ osakunna eräkõrralinõ dotsent ni Lõunõ-Eesti keele- ja kultuuriuurmiisi keskusõ juhataja, niisama Võro Instituudi tiidüsnõvvokogo edemiis. Tä om kõgõ inämb uurnuq seto rahvaluulõt ni kombit.
Tõiva oja
Tõiva oja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Hao Paul
Hao Paul om seto rahva iistvitäi, Seto Kuningriigi mõttõ edimäne välläkäüjä ja kuningriigipäivi kombõ alostaja ni seto keele ja kiräviie edendäjä. Hao Paul  om Vabarna Anne luudu seto rahva eeposõ "Peko" ja pall'odõ tõisi setokeelitside raamatidõ toimõndaja ja välläandja. Muuhulgan oll' tä ka edimäne, kiä naas' seto ja võro keele kiräviien korgõ õ märkmises pruukma y-tähte ja kakkõhelü kirotamisõs ülesnõstõtut q-tähte.
Hao Paul om seto leelo ja laembalt vana rahvalaulu hää tundja, laulja ja tutvustaja ni leelokuurõ Hellero ni Liinatśuraq liigõq.
Välislingiq
Katõgooria:Setomaa inemiseq
Hiina kodosõda
Katõgooria:Aolugu Katõgooria:Sõaq
Soomõoru
Soomõoru om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Suusaar
Suusaar om mitmõ Võromaa mäe nimi:
1864
1864. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10077. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1864
Feminism
pisi|upright|Rus'kun käsi Veenussõ märgi seen om radikaalfeminismi sümbolis
Feminism om sotsiaalnõ, poliitilinõ, kultuurilinõ vai majanduslinõ liikminõ, mink tsihis om, et naisil olõssiq miihiga samaq õigusõq ja võimalusõq. Feminismi ala kuulusõq ka poliitilidsõq, kultuurilidsõq ja sotsioloogilidsõq teooriaq ja mõttõviisiq, mink perrä naisil piät miihiga samaq õigusõq olõma. Feminismi perrä rehkendädäs ütiskunnan rohkõmb miihi arvamiisigaq ja naisilõ tetäs noin ütiskunnin ülekohut. Feministiq pruuv'vaq muutaq sisseharinuid muudõ ja luvvaq naisilõ rohkõmb kotussit haridusõn ja tüün.
pisi|upright|Kokko pant Marsi ja Veenusõ märk näütäs, et suuq ommaq võrdsõq
Nigu muilgiq liikmiisil, ommaq ka feminismi seen mitmõq mõttõviisiq, mink rasõhus või aoluu ja/või kotussõ perrä tõisist tõistõ ollaq (näütüses om kunagi olnuq tähtsä, et naisi kah hääletamä lastus, põrõld võidõldas ütesugumadsõ palga iist). Aoluu perrä om kõnõld feminismi edimädsest, tõsõst ja kolmandast lainõst; mõttõviise perrä või feminismi jakaq näütüses liberaalsõs, marksistligus vai radikaalsõs feminismis.
Katõgooria:Feminism
Jummal
Jummal om monoteistligun uson ainugõnõ jumalus ja polüteistligun uson üts tähtsämbist jumaluisist.
Galeegi kiil
Galeegi kiil om romaani kiili hulka kuuluv kiil, midä kõnõldas Hispaania põh'a-õdagujaon Galicia piirkunnan ja mõnõl puul Portugalin.
Galeegi keele kõgõ lähkümbäs sugukeeles peetäs portugali kiilt.
katõgooria:keeleq
Mahtja
Mahtja om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Alambs'aksa kiil
Alambs'aksa vai ka alambs'aksi kiil on põh'apuulsõl S'aksamaal ja Hollandin kõnõldav ja kirotõdav piirkunnakiil. 13.–16. aastagasaal oll keskalambs'aksa kiil Põh'a-Euruupan tähtsäs läbikäümis- ja kultuurikeeles. Alambs'aksa kiilt kõnõldi ja kirotõdi ka Liivimaal Hansa liidu aol, kui pruugiti Lübecki õigust, inne ku taa keele asõmalõ tull' ülembs'aksa kiil.
Välislingiq
katõgooria:keeleq
Päiv
250px|thumb
Päiv (sümbol: ) om täht, miä om pääväsüstemi keskel ja and 98.6% timä massist. Maa ja muu mateeriä tiirotas timä ümbre.
200px|thumb|Päiv nõsõs
Lätteq
Katõgooria:Pääväsüstem
Külm sõda
250px|thumb|Ameeriga Ütisriike president [[Reagani Ronald ja Nõvvokogo Liido juht Gorbatšovi Mihhail 1985. a.]]
Külm sõda (1945–1991) oll' poliitilinõ, ideoloogilinõ ja majanduslik konflikt, miä kest' pikkä aigu pääle Tõist ilmasõta ja kon ütelpuul olliq Nõvvokogo Liit ummi liitlaisiga ja tõsõl puul demokraatlidsõq õdagumaaq iinotsan Ameeriga Ütisriikega.
Jumalanna
Jumalanna om naissuust jumalus. Näütüses Aphrodite oll' vanakreeka armastusõ, ilo ja himo jumalanna.
Külm sõda
Katõgooria:Aolugu
Vahtsõliina kants
pisi|Vahtsõliina kants pisi pisi
Jumalanna
Katõgooria:Usk
Vahtsõliina kants
Vahtsõliina kants om kants Vahtsõliina kihlkunnan Vana-Vahtsõliinan.
Vahtsõliina kandsil om pall'o nimmi olnuq. Kõik võõraq, kiä tulliq siiäq umma võimu näütämä, panniq tä nime uma kiilde ümbre: Castrum novumi, Nyenhus, Neuhausen vai Novõi gorodok. Nuuq kõik tähendäseq vahtsõt liina. A sõna liin esiq es tähendä vanan keelen mitte kotust, kon hulga inemiisi kuun eläs, a hoobis kantsi vai lossi.
Kalaallit Nunaat
Kalaallit Nunaat (ka Gröönimaa, taani keelen Grønland) um maailma kõgõ suurõmb saar.
Vahtsõliina kants
1342. aastagal tetti siiäq kivist kants'. Kandsi lask' tetäq Tarto piiskop miiq vana maaliina asõmõlõ. Tuu sai kõgõ kimmämbäs kindlusõs vasta Vinne piiri. Kandsi ümbre tegüsi ka väikene küläkene. Tuud häöti mitu kõrda üle käünüq võõraq väeq.
Varsti päält Vahtsõliina ehitämist sündü lossi pääkabõlin suur imeq. Pümmel üül oll' tühäst kabõlist kerigulaulu kuuldaq. Ku kaema minti, anniq kats' vahaküünäld esiqsugumast valgust. Must rist, miä oll' muido saina pääl kinniq, saisnuq ilma toeldaq kest altarit.
Päält tuud naksiq Vahtsõliina käümä palvõrändäjäq Liivimaalt ja esikiq S'aksamaalt. Pall'oq pümmeq ollõv siin uma nägemise tagasi saanuq. Kiä oll' kurt, naanuq vahtsõst kuuldma.
Suuri tapõluisi peräst sai Vahtsõliina kants' pall'o kannahtaq. Liivi sõa aigo 1558. aastagal tull' üle piiri 80 000-meheline Vinne vägi ja piird' kandsi sisse. Vahtsõliinat olliq kaitsman õnnõ 80 rüütlit ja 200 sõasulast. A suur' imeq om tuu, et nääq peiq vasta siskiq kuus' nädälit, inne ku kandsi vainlaisi kätte anniq.
Päält Liivi sõta läts' Vahtsõliina Poola võimu ala. Suurõmb jago külli olliq inemiisist tühäq. Kiä oll' tapõt, kiä mõtsu sisse vai üle piiri ärq paenuq.
Mõnõ ao peräst – 1625. aastaga paiku – saiq võimu hindä kätte ruutslasõq. Roodsi aol tull' vindläisi kümnetuhandõlinõ vägi jälkiq Vahtsõliina ala ni alost' ümbre haardmist. Tõõsõl pääväl anniq sõton ärq lagonuq kandsi 40 kaitsjat alla.
Roodsi ao lõpul tekk' ummi saatjidõgaq piätüse Vahtsõliinan Vinne tsaar Piitre I. A tä es jääq üümajagaq sukugiq rahulõ. Ku Vinnemaa Roodsi riigi vasta Põh'asõta alost', pand' tsaar tuud ruutslaisilõ viilkõrra süüs.
Põh'asõa aigu sai seo kant jälkiq suurt hätä nätäq. Küläq palotõdiq maaniq maaha, inemiseq kas tapõdiq vai viidiq Vinnemaalõ vangi. Mitu kõrda käveq vainlasõ väeq siist üle. Päält suuri sõto oll' vanast kimmäst kandsist õnnõ kands (varõmõq) perrä jäänüq. Nii tuud kutsutaskiq: Liinakands. A torniq ommaq täämbädse aoniq vasta pidänüq. Saisvaq ku vahiq katõ ilma veere pääl.
Katõgooria:Eesti
Laho (Veriora)
Laho om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Veriora vald
Tõrvuja
Tõrvoja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Asti Karla
Kirämiis' sündü Orava vallan Pääväkeste talon ja oll' perren kuvvõs, viimäne lats'. Kõgõ noorõmb lats' om hää ollaq – tuud iks hoiõtas vähä rohkõmb. A pois'kõnõ esiq oll' kõva ruubõlõja, kinkalõ miildü koiruisi tetäq. Ku mõni vahtsõnõ temp oll' tett, üteldi kõrragaq: Karla tüü. Tä käve Kahkva küläkoolin, päält tuud tulliq kooliq Vahtsõliinan ja kõgõ lähkümbän liinan – Petserin. Tarto Treffneri koolin nakas' tä Rumori nime all juttõ kirotama.
Tsaariao lõpun oll' tä aokiränik ja tekk' salaja poliitikat. Kirämiis' panti esikiq vangi ja pässi vaivalt maaha laskmisõst. Timäst sai üts' Eesti sotsialistõ partei alostaja. Ku elo keerolidsõs läts', tull' tä jälkiq kodotallo varjo.
Eesti Vabariigi aigu oll' Ast-Rumor esikiq ministri ja kavva aigu Riigikogon. Sis läts' Eesti konsulis Brasiiliahe. A Tõõnõ ilmasõda tull' pääle ja tä pidi sinnäq jäämä peris 18 aastagas. Elo viimädse otsa elli New Yorgih, kohe kuuligiq. Maailmamehe tuhk visati tä hindä tahtmist pite Atlandi ilmamere pääle lakja.
Ast-Rumor kirot' nii romaanõ (näütüses «Krutsifiks»), jutussit («Tuled sügisöös») ku mälehtüisi («Aegade sadestus»).
Katõgooria:Eesti kiräniguq
Dekolonisiirmine
Dekolonisiirmine om koloonijidõ ärqkaotaminõ. Kunagidsõst kolooniast või saiaq hindäperi riik, tä või kokko minnäq mõnõ tõõsõ riigiga vai saiaq hindäle "vabalt assotsieeritüse" staatusõ.
Kuigi dekolonisiirmise näütüisi om joba muistitsõst aost, om vahtsõmbal aol olnuq mito esiqeränis aktiivsõt dekolonisiirmise aigo. Nuuq ommaq Hispaania impeeriumi lagonõminõ 19. aastagasaal, Austria ja Osmannõ impeeriummõ lagonõminõ Edimädse ilmasõa aigo, Briti, Prantsusõ, S'aksa, Itaalia ja Ameeriga impeeriummõ lagonõminõ Tõsõ ilmasõa aigu nink Vinne Nõvvokogo impeeriumi lagonõminõ pääle Berliini müürü ärqlahkmist 1989. a.
Katõgooria:Aolugu
Lindora
Lindora om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Lindora om häste teedäq Lindora laadu poolõst.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Setoq
pisi|Seto lipp pisi|Seto Kuningriigi päiv Mikidämäel 2006. aastagal Setoq ehk setokõsõq om õdagumeresoomõ rahvas, kink põlinõ elokotus om Lõunõhummogu-Eestin Setomaal. Setosit arvatas kokko ollõv päält 10 000.
Hingipäiv
Hingipäivä peetäs 2. märtekuu pääväl.
Setoq
Täämbädsel pääväl eläs suur osa setosit Tarton ja Talliinan. Perän 1991. aastakka jäi osa setosit Vinnemaa poolõ pääle Pihkva oblasti Petseri rajuuni.
Hingipäiv
Katoligu kerigukallõndrihe võeti 1006. aastagal 2. märtekuu päiv ku hingipäiv ehk usklikkõ koolnuidõ mälehtüspäiv.
Setoq
Setoq ommaq õigõuskliguq, a näil om alalõ ka vanno maauso uskmiisi. Nä kõnõlõsõq võro keelele lähküt seto kiilt (üts lõunõeesti keelist).
Hingipäiv
Eestläisil jääs hingipäiv hingiao sisse. Hingipäivä om nimmat jo 14. aastagasaa lättin, a timä tähüstämine om jäänüq umauso hingiao varjo.
Kõrbjärv (Pundsu)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Setoq
2010. aastagal tunnist' Vinnemaa valitsus setosit ku väikut põlisrahvast. Eestin peetäs setosit ammõtligult eestläisis ja nii eestläisi ku setodõ hindä hulgan om mitund muudu arvamiisi: mõnõq pidäväq setosit umaette rahvas, mõnõq ütes osas eestläisist. Pall'oq setoq pidäväq hinnäst samal aol nii setos ku eestläses. Soomõ-ugri hõimuliikmisõn peetäs setosit viimätsil aastakümnil umaette rahvas, näil ommaq Soomõ-ugri maailmakongressil umaq saadiguq uma seto lipu all. Setodõ hindämäärämise võimalusõs om parhilla Seto Kuningriik, miä ei vastandaq hinnäst Eesti Vabariigilõ, a mil om olõman uma kroonikogo ja pää - sootska (seto jumala ja kuninga Peko asõmik maa pääl) -, kiä valitas egä aastaga põimukuu algusõsõn peetäväl suurõl festvalilaadsõl ettevõtmisõl Seto Kuningriigi pääväl.
Välislingiq
Katõgooria:Setomaa Katõgooria:Õdagumeresuumlasõq
Hingipäiv
1990. aastil levisi kommõq pandaq hingipääväl kodoaknidõ ja matusaian sugulaisi haudo pääle koolnuidõ mälehtüses kündleq palama.
Soekõrdsi
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Hõpõkogõr
pisi|Hõpõkogõr Hõpõkogõr ehk harilik hõpõkogõr (Carassius gibelio) on karpkalaliisi seltsi kuuluv kala.
Kirjeldus
Hõpõkogrõ kihäplaan olõnõs väega pall'o keskkunnast, agaq inämbähe om tä madalamba kihägaq ku kogõr. Hariligult om tä külgi päält tugõvahe lamõhõnuq ja näge tuuperäst vällä peris siuhkõ. Täl ei olõq kogõrõlõ umast „kühmäküst“ ja kihä pikkus-korgus vaihõkõrd jääs inämbähe 1/3 ja 1/2 vaihõlõ.
Hõpõkokri löüd järvist ja jõkist, tä kannahtas häste elläq viin, kon om veidüq hapasnikku.
Üts ummamuudu asi om hõpõkogrõ man tuu, et tä saa sikiq ilma esädse hõpõkogrõldaq, tä või pruukiq muid karpkalaliisi seltsi kuuluvit esätsit kallo. Niimuudu seemendedüist kalamunõst arõnõsõq õnnõ imädseq hõpõkokri niiüldäq klooniq, tuuperäst sais mõnikõrd hõpõkokri kogokund kuun päämidselt imätsist kalost.
Hõpõkogõr om Eestin võõrliik. Tä om Eestihe sisse tuud 1948-1949 aastil, edimält Maardu ja Kahala järve.
Kaeq viil
Katõgooria:Kalaq
Iisraeli riigi välläkuulutaminõ
200px|thumb|Rahvas kullõs deklarats'uuni
Iisraeli riigi välläkuulutaminõ toimu 14. lehekuu pääväl 1948, pääväl, ku Briti mandaat lõppi. Tuul pääväl kuulutõdiq ammõtlidsõlt vällä, et om luud vahtsõnõ juudi riik, sääl, kon oll' olnuq Palestiina Briti mandaat ja kon kunagi olliq olnuq Iisraeli ja Juudi Kuningriik.
Katõgooria:Iisrael
Mallika
Mallika om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq