cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Süküs
Süküs om jahhe aastaaig, miä om tundaq selgehe parran ilmavüün, veidemb lähistroopikan ja arktikan. Sügüse tunnismärgiq ommaq lämmäkraatõ vähänemine, satas vihma ja vaihtõpääl ka lummõ ni järvile tulõ pääle ijä. Egäpäävätsen elon loetas süküskuis põh'apuulkeräl süküskuud, lehekuud ja märtekuud; lõunõpuulkeräl urbõkuud, mahlakuud ja lehekuud. Sügüse alostus om sügüsene käänüpäiv.
Katõgooria:Kallendri
Rakõssaarõ oja
Rakõssaarõ oja om uja Kanepi kihlkunnan.
Sika (Põlva)
Sika om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Rakõssaarõ oja
Katõgooria:Kanepi kihlkunna jõõq
Sika (Põlva)
Kaeq viil
Katõgooria:Põlva vald
Võro-Seto tähtraamat ehk kallendri 1991. aastaga pääle
"Võro-Seto tähtraamat ehk kallendri 1991. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" tõnõ aastagakäük.
Teedüs
Katõgooria:Võro-Seto tähtraamaduq
Sydney
Sydney om Austraalia kõgõ suurõmb liin.
Talv
thumb|300px|Talvinõ Meenikunno suu
Talv om külm aastaaig, miä om tundaq selgehe parran ilmavüün, veidemb lähistroopikan ja arktikan. Talvõ tunnismärgiq ommaq madalaq kraadiq ja satas lummõ.
Egäpäävätsen elon loetas talvõkuis põh'apuulkeräl joulukuud, vahtsõaastakuud ja radokuud; lõunapuulkeräl piimäkuud, hainakuud, põimukuud. Talvõ alostus om joulukuu edimäne päiv vai piimäkuu edimäne päiv.
Tähetiidüsline talv nakkas talvitsõl käänüpääväl põh'apuulkeräl ja suvitsõl käänüpääväl lõunapuulkeräl. Ilmatiidüsline talv nakkas, ku keskmäne päävä kraat tulõ alla -10 °C. Fenoloogilinõ talv nakkas, ku keskmäne päävä kraat tulõ alla 0 °C.
Katõgooria:Kallendri
Fordi Henry
Fordi Henry (Henry Ford, 1863-1947) oll' ameeriga ärimiis ja vällälöüdjä, Ford Motor Company asotaja nink konveiermetodi juurutaja masstuutmisõn.
Katõgooria:Ameeriga Ütisriike inemiseq Katõgooria:Ameeriga Ütisriike ärimeheq Katõgooria:Ameeriga Ütisriike vällälöüdjäq
Suulõq
Suulõq [.Suulõq] ommaq järveq Harglõ kihlkunnan Mõnistõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Riidmaa oja
Riidmaa oja om uja Kanepi kihlkunnan.
Katõgooria:Kanepi kihlkunna jõõq
.ax
.ax om Ahunamaa (Ålandi Saari) internetitunnus, mink iist pidä huult Ahunamaa maakunnavalitsus. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 2006, inne tuud pruugiti tunnust aland.fi.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.ba
.ba om Bosnia ja Hertsegoviina internetitunnus, mink iist pidä huult University Teleinformation Center. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1996.
Helmjärv
Helmjärv om järv Räpinä kihlkunnan Veriora vallan Leevi kandin. Timäst paarsada miitret põh'a puul om Viinakuajärv ja lõunõhummogu puul Kõvvõrjärv.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
17. lehekuu päiv
17. lehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 137. päiv (liigaastagal 138. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Lehekuu
Piusa müürüq
pisi|300px|[[Härmä alomanõ müür ]] Piusa müürüq ommaq ilosaq ja suurõq müürüq Eesti kõgõ lõunahummogupoolitsõmba jõõ Piusa hüä perve pääl Võromaa ja Setomaa piiri pääl. Naaq ommaq Eesti kõgõ korgõmbaq liivakivist müürüq. Müüre nimeq ommaq: Paabu, Möldre vai Makõ, Saviuja, Pärgi, Kur'a ja Sit'ka müür, Kalmõtumägi, Jõksi, Paklova ja Nakri müür, Keldre vai Härmä mäemäne müürmägi, Härmä alomanõ vai Kõlksniidü müür ja Tammõ müürmägi. Müüre ümbre om tett luuduskaitsõala.
Eesti kõgõ korgõmp Härmä ülemäne vai Keldre müür om 43 miitret korgõ ja om Piusa ürgoro hüä perve pääl, koh om nätäq kõllakasroosatsit ja valkjaskõllatsit põimkihiliidsi liivakivve. Illos pilt om Kõlksniidü müürüst vähäkene erälde 19 miitre korgunõ liivakivitorn, mitä om kutsut ka "maapürämiidis". Härmä alomanõ vai Kõlksniidü müür om Piusa jõõ hüä perve 60 miitre pikkudsõ äkilidse kaldõ pääl ja tuu om pia 20 miitre korgunõ. Kõgõ suurõmbaq liivakoobaq ommaq Kalmõtumäel.
katõgooria:Võromaa müürüq katõgooria:Setomaa müürüq
Irboska
Irboska (vinne keeli Изборск) om vahn vinne liin Setomaa Pihkva oblasti ala käüvä jao hummoguveeren, põrõhõllaq om taa külä nimega Старый Изборск.
Aolugu
pisi|269x269px|Irboska Truuvori liinamägi Irboska om teedäq ku vanavinne liin 862. aastagast. Aastakil 1920-1944 oll' Irboska Eestin, Petseri maakunnan, 1945. aastaga vahtsõaastakuust jälkiq Vinnemaal. Irboskast om saanuq turismikeskus.
Tammõ järv
Tammõ järv om järv Kanepi kihlkunnan Valgjärve vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Soessaarõ (Saarjärve)
Soessaarõ om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Kaeq viil
Katõgooria:Põlva vald
Aastagasada
Aastagasada om 100 tõnõtõsõ perän tulõvat aastakka.
Näütüses Gregoriusõ kallendrin moodustasõq aoarvamisõ alguspunktist lukõn 100 edimäst aastakka (1.-100. aastak) 1. aastagasaa, 100 järgmäst aastakka (101.-200. aastak) 2. aastagasaa ja nii edesi.
Katõgooria:Aastagasaaq
Tarnsuu lomp
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Särksekolgasuut
Särksekolgasuut om järv Harglõ kihlkunnan Mõnistõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Rooba oja
Rooba oja om uja Kanepi kihlkunnan.
30. süküskuu päiv
30. süküskuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 273. päiv (liigaastagal 274. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Süküskuu
Võro-Seto tähtraamat ehk kallendri 1992. aastaga pääle
"Võro-Seto tähtraamat ehk kallendri 1992. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" kolmas aastagakäük.
Kamarusjärv
Kamarusjärv vai Kumarusjärv om järv Räpinä kihlkunnan Veriora vallan Meenikunno suun. Pääle timä ommaq sääl suun viil Suur Suujärv, Keskmäne Suujärv ja Pähnijärv.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Soessaarõ (Vana-Koiola)
Soessaarõ om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Kaeq viil
Katõgooria:Põlva vald
Tsõõriksuut
Tsõõriksuut om järv Harglõ kihlkunnan Mõnistõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Sutinukk
Sutinukk om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Kaeq viil
Katõgooria:Põlva vald
Soeoja (Kanepi)
Soeoja om uja Kanepi kihlkunnan.
Katõgooria:Kanepi kihlkunna jõõq
.bb
.bb om Barbadosõ internetitunnus, midä sponsoriir Barbadosõ valitsus. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1991.
18. lehekuu päiv
18. lehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 138. päiv (liigaastagal 139. päiv).
.bd
.bd om Bangladeshi internetitunnus. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1999.
18. lehekuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Lehekuu
Toomõlomp
Toomõlomp om lump Kanepi kihlkunnan Valgjärve vallan.
.bd
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.be
.be om Belgiä internetitunnus, mink iist pidä huult DNS Belgium. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1988.
.bb
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Suukülä (Põlva)
Suukülä om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Kaeq viil
Katõgooria:Põlva vald
.be
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
21. aastagasada
21. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 2001 ja lõpõs 31. joulukuu pääväga 2100.
Katõgooria:21. aastagasada
Kostoperä järv
Kostoperä järv om järv Räpinä kihlkunnan Veriora vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
.bf
.bf om Burkina Faso internetitunnus, mink iist pidä huult DELGI, registriirmise iist vastutas ONATEL. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1993.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
20. aastagasada
20. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 1901 ja lõppi 31. joulukuu pääväga 2000.
Katõgooria:20. aastagasada
Väikene Keebi järv
Väikene Keebi järv om järv Kanepi kihlkunnan Valgjärve vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Tammõ oja
Tammõ oja om uja Kanepi kihlkunnan.
Katõgooria:Kanepi kihlkunna jõõq
Teheran
Katõgooria:Iraani liinaq Katõgooria:Aasia riike pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Ubajärv
Ubajärv om järv Harglõ kihlkunnan Mõnistõ vallan.
Järve vesi vaihtus ärq 2 kõrda aastagan.
19. lehekuu päiv
19. lehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 139. päiv (liigaastagal 140. päiv).
Ubajärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Keskmäne Suujärv
Keskmäne Suujärv om järv Räpinä kihlkunnan Veriora vallan Meenikunno suun. Pääle timä ommaq sääl suun viil Suur Suujärv, Kamarusjärv ja Pähnijärv.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Võro tiatri
250px|thumb|Võrokeeline näütemäng "Buss" Tarton Hansahoovin 2006. a. hainakuun
Võro tiatri all peetäs hariligult silmän võro keelen tettüt tiatrit. Viimädse paari aastakümnegaq om võro kiil saanuq tiatrin väega hinnatus. Tiatritegejide tsõõr om lagja: külä näüteringiq, koolilatsõq, täüskasunuq liinan, puulkutsõlidsõst projektitiatrist kutsõlidsõ tiatrini vällä. Tiatrikunst om üts viimätside aastidõ joosul inämbarõnuq võrokeeline kultuurivaldkund.
Võrokeelidse tiatri hällüs või pitäq Kaika suvõülikuulõ, kon om ette kannõt mitmit sääntsit tükke, miä ommaq ildampa saanuq kutsõlisõgiq tiatri repertuaari osas.
Vahtsõmba ao kõgõ jovvulidsõmb võro keelen tiatritekij om olnuq puulkutsõlinõ projektitiatri Võro Tiatriateljee, miä oll' innembidse Võro Rahvatiatri perrätulõja. 1999. aastagast pääle toimõnd' tä uma programmi perrä, mink tagapõh'as oll' uma kiil ja kultuur. Tuusjaos tarvitõdi väärtkirändüst ja -dramaturgiat. 1999–2005 om lava pääle tuud mitu võrokeelist tükkü. Kolm lavastust om saanuq Grand Prix' üleriigilidsel harrastustiatridõ liidu festivaalil. 2009. aastagal nimitedi tiatriateljee ümbre Võro Liinatiatris.
Võrokeelitsit näütemänge ommaq kirotanuq Kõivo Madis, Kauksi Ülle, Rahmani Jan, Ilvese Aapo, Ruitlasõ Olavi, Kõivo Ants ja tõsõq. Edimäne pikk võro keelen kirotõt näütemäng oll' Kõivo Madissõ ja Lõhmussõ Aivo "Põud ja vihm Põlva kihelkonnan nelätõistkümnendämä aasta suvõl".
Välislingiq
Katõgooria:Tiatri Katõgooria:Võro kultuur Katõgooria:Võro kiil
Kõvvõrjärv (Leevi)
Kõvvõrjärv om järv Räpinä kihlkunnan Veriora vallan Leevi kandin. Kõvõrastjärvest mõnisada miitret põh'aõdagu puul om Helmjärv.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Alapikä järv
Alapikä järv om järv Kanepi kihlkunnan Otõmpää vallan.
Kanepi kihlkunna järveq
Kanepi kihlkunna järvi nimekiri lugõ üles Kanepi kihlkunna järveq.
A E H I J K L M O P R S T U V
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 1993. aastaga pääle
"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 1993. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" neläs aastagakäük.
Suurõmõtsa (Moostõ)
Suurõmõtsa om külä Põlva kihlkunnan Moostõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq Katõgooria:Moostõ vald
Võro aokirändüs
Võro aokirändüse all peetäs hariligult silmän võrokeelist aokirändüst. Ainugõnõ tävveligult võrokeeline pidevält ilmuv aokirändüsvälläannõq om kats' kõrda kuun ilmuv aoleht' Uma Leht.
katõgooria:aokirändüs
.bg
.bg om Bulgaaria internetitunnus, mink iist pidä huult Register.bg. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1995.
.bg tunnus om mõtõld õnnõ bulgaarlaisilõ ja Bulgiaariaga köüdetüile ettevõttilõ.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Ersä kiil
Ersä kiil om soomõ-ugri kiilkunna volgasoomõ rühmä kiil, midä kõnõlõs 517 575 inemist inämbält jaolt Mordvamaal, a ka Tšuvašimaal, Tatarimaal, Baškiirimaal jm Vinnemaal, veidemb tõisin riigen.
.bh
.bh om Bahreini internetitunnus, mink iist pidä huult BATELCO. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1994.
Võromaa kodolugu
"Võromaa kodolugu" om raamat koolilatsilõ ja suurilõ Võromaa luudusõst, aoluust ja teedäq inemiisist. Raamadu om Võromaa kihlkundõ ni Võro liina kotsilõ kirjä pant tarkuisi ja vana perimüse abigaq kokko pandnuq Reimanni Nele.
Ersä kiil
Ersä kiilt om varahamba nimmatu kaq ersämordva keeles, selle et ersä kiilt ni timä kõgõ lähkümbät sugulaskiilt mokša kiilt om arvatu kokko ütes mordva keelest. A noq arvatas inämbäste ersä ni mokša kiil eräle keelis.
Võromaa kodolugu
Luudusluu om kirotanuq Eichenbaumi Külli ja Kirchi Rein. Aoluu ommaq kirja pandnuq Kiristaja Arvis, Raudvasara Valdur ja Reimanni Nele. Kihlkundõ päätükke ommaq kokko kirotanuq Eichenbaumi Külli (Karula), Fastrõ Mariko (Harglõ), Oro Laivi (Rõugõ), Raudvasara Valdur (Urvastõ), Reimanni Nele (Kanepi, Räpinä, Vahtsõliina, Võro liin), Silmä Anu (Põlva).
.bh
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Ersä kiil
Päält saami keeli ommaq ersä ni mokša kiil' õdagumeresoomõ keelile kõgõ lähkümbäq sugulaskeeleq. Taa tähendäs, et ersä kiil om küländ pall'o ka võro keele muudu ja om võro keele mõistjalõ lihtsa oppiq.
Tähistü
Ersä kiilt kirotadas vinne tähtiga. Ersä tähistün olõq-õiq üttegi säänest tähte, midä vinne kiil ei pruugiq.
Välislink
Katõgooria:Keeleq Katõgooria:Vinnemaa Katõgooria:Mordvamaa
Ubalehelump
Ubalehelump om lump Harglõ kihlkunnan Mõnistõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Kõiviksuu lomp
Kõiviksuu lomp om inemise tett lump Kanepi kihlkunnan Otõmpää vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Valgi oja
Katõgooria:Kanepi kihlkunna jõõq
Moksa kiil
Moksa kiil om soomõ-ugri kiilkunna volgasoomõ rühmä kiil, midä kõnõlõs 296 904 inemist inämbält jaolt Mordvamaal, a ka Tatarimaal, Baškiirimaal jm Vinnemaal.
Välislink
Katõgooria:Keeleq Katõgooria:Vinnemaa Katõgooria:Mordvamaa
Leeväti järv
Leeväti järv om järv Räpinä kihlkunnan Veriora vallan.
Võro liina lipp
Võro liina lipp om ristküligukujolinõ rohilinõ kangas, mink ülevän ja all veeren om kõllanõ horisontaalnõ riba. Lipu normaalmõõdoq ommaq 1650x1050 mm, pikkusõ ja lakjusõ vaihõkõrd om 11 : 7.
Leeväti järv
Järvest nakkas pääle Väiko-Viirksu oja.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
.bi
.bi om Burundi internetitunnus, mink iist pidä huult Burundi National Center of Information Technology. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1996.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Kiränik
200px|thumb|[[Goethe om üts kuulsampi kiränikke]] Kiränik om inemine, kiä luu kirätöid, tege tuud loomingulidsõlt ja häste. Kiräniguq võivaq kirotaq esiq stiilen, nii või kõnõldaq luulõtajist, proosakiränigest, näütekiränigest ja tõisist. Kiränigu tüü tulõmus om kirändüs.
Katõgooria:Kirändüs
Luulõtaja
Luulõtaja om kiränik, kiä kirotas luulõt.
Kaeq viil
Katõgooria:Luulõq
1. rehekuu päiv
1. rehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 274. päiv (liigaastagal 275. päiv).
Galilei Galileo
Galilei Galileo (Galileo Galilei, 1564-1642) oll' itaalia tähetiidläne, füüsik, matõmaatik ja filosuuf, kinkal oll' tähtsä osa tiidüslidsen revoluts'oonin. Tä ehit' parõmba teleskoobi, ku nuuq seeni olliq olnuq, uurõ tuuga taivast ja oll' Kopernigu oppusõ puuldaja.
1. rehekuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Rehekuu
Galilei Galileo
Ütlemiisi
“Filosoofia [t.t. füüsiga] ''om kirja pant s'oon suurõn raamadun — ma piä silmän kõgõkoko —, miä kõikaig sais meile kaemisõs vallalõ, a timäst saa-iq arvo saiaq, ku olõ-iq inne opnuq arvo saama keelest ja lugõma tähti, minga tä om kirja pant. Tä om kirotõt matõmaatiga keelen ja timä täheq ommaq kolmnukaq, tsõõriq ja tõsõq geomeetrilidseq kujondiq, minkalda om inemisel võimalda arvo saiaq timä ütestki sõnast; noidõlda roidõldas pümmen labürindin.”'' (Il Saggiatore, 1623)
Viin
Viin om Austria pääliin nink kõgõ suurõmb liin.
Katõgooria:Pääliinaq Katõgooria:Austria liinaq
Galilei Galileo
Ütlemiisi
Katõgooria:Itaalia inemiseq Katõgooria:Itaalia tähetiidläseq Katõgooria:Itaalia füüsiguq
Vahtsõ-Roosa veskijärv
Vahtsõ-Roosa veskijärv om ülessulut järv Vaidva jõõ pääl Harglõ kihlkunnan Mõnistõ vallan Vahtsõn-Roosan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Tokio
Tokio (ka: Tokyo; jaapani keelen 東京 'hummogupääliin', vana nimega Edo (江戸)) om Jaapani pääliin ja kõgõ suurõmb liin. Üten ummi naabriprefektuurõga om taa kõgõ suurõmb liiinastu maailman.
Sõra
Sõra om külä Põlva kihlkunnan Kõllõstõ vallan.
Tokio
Formaalsõlt olõ-õi Tokio liin. Tokio liin (東京市, Tōkyō-shi) oll' taa aastatil 1889–1943. Sis panti taa kokko Tokio prefektuuriga. Inneskidse Tokio liina ala pääl om parhilla 23 eräpiirkunda (特別区), minkast egälütel om uma liinapää ja liinaga samaq õigusõq.
Sõra
Kaeq viil
Katõgooria:Kõllõstõ vald
.bj
.bj om Benini internetitunnus, mink iist pidä huult Office of Stations and Telecommunications of Benin. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1996.
Tokio
Katõgooria:Jaapan Katõgooria:pääliinaq Katõgooria:Jaapani liinaq Katõgooria:Aasia riike pääliinaq
.bj
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Aolugu
Aolugu (kullõq!) tähendäs tiidmiisi minevigust, nii inemisütiskunna minevigun olnuid sündmüisi ja protsesse, naid seletävit lättit, ku ka tiidüst, miä naid sündmüisi, protsesse ja lättit uur.
Kaeq viil
Katõgooria:Aolugu Katõgooria:Humanitaartiidüseq
Säässaarõ
Kaeq viil
Katõgooria:Moostõ vald
20. lehekuu päiv
20. lehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 140. päiv (liigaastagal 141. päiv).
18. aastagasada
18. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 1701 ja lõppi 31. joulukuu pääväga 1800.
Katõgooria:18. aastagasada
Mädäjärv (Möldre)
Mädäjärv om järv Kanepi kihlkunnan Otõmpää vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
.bm
.bm om Bermuda internetitunnus, mink iist pidä huult BermudaNIC. Tunnus võeti pruukmistõ Bermuda ülikoolin aastagal 1993.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Proosakiränik
Kaeq viil
Katõgooria:Proosa
19. aastagasada
19. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 1801 ja lõppi 31. joulukuu pääväga 1900.
Katõgooria:19. aastagasada
Verioja (Kanepi)
Verioja om uja Kanepi kihlkunnan.
Uma Leht
Uma Leht om ainugõnõ tävveniste võrokeeline aoleht. Uma Leht ilmus kats kõrda kuun. Lehe edimäne nummõr ilmu 1. põimukuu pääväl 2000. aastagal. Lehe umanik om Võro Selts VKKF.
Verioja (Kanepi)
Katõgooria:Kanepi kihlkunna jõõq
Aokirändüs
Aokirändüs om pääväkõrraliidsi sündmüisi kotsilõ teedüse korjaminõ, ülekaeminõ, uur'minõ ja edesiandminõ. Aokirändüsen tüütäjä om aokiränik.
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 1994. aastaga pääle
"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 1994. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" viies aastagakäük.
Teedüs
Katõgooria:Võro-Seto tähtraamaduq
Uma Leht
4. märtekuu pääväl 2021. tull' vällä Uma Lehe 500. nummõr.
Aokirändüs
Kaeq ka
Võro aokirändüs
Katõgooria:Aokirändüs
Uma Leht
Lätteq
katõgooria:aoleheq
Mustjärv (Leevi)
Mustjärv om järv Räpinä kihlkunnan Veriora vallan Leevi kandin Võro-Räpinä tii veeren.
Järvest nakkas pääle Savikuaoja.
Vähioja
Vähioja om uja Kanepi kihlkunnan.
Alumati järv
Alumati järv om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Vähioja
Katõgooria:Kanepi kihlkunna jõõq
Alumati järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Piiri lomp
Piiri lomp om lump Kanepi kihlkunnan Otõmpää vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Tagakülä
Tagakülä om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Lätteq
Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
17. aastagasada
17. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 1601 ja lõppi 31. joulukuu pääväga 1700.
Katõgooria:17. aastagasada
16. aastagasada
16. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 1501 ja lõppi 31. joulukuu pääväga 1600.
.bn
.bn om Brunei internetitunnus, mink iist pidä huult TelBru (Telecom Brunei Berhad), varrampa Jabatan Telekom Brunei. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1994.
.bn tunnus om mõtõld Bruneihe registreeritüile ettevõttilõ.
21. lehekuu päiv
21. lehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 141. päiv (liigaastagal 142. päiv).
.bn
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
21. lehekuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Lehekuu
.bo
.bo om Boliivia internetitunnus, mink iist pidä huult ADSIB. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1991.
Näütekiränik
200px|thumb|[[Shakespeare om üts parõmbit näütekiränikke]] Näütekiränik om kiränik, kiä kirotas näütemänge.
.bo
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Näütekiränik
Kaeq viil
Katõgooria:Näütekirändüs
Apja oja
Apja oja om uja Karula kihlkunnan.
Washington
Washington om Ameeriga Ütisriike pääliin.
Apja oja
Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq
Washington
Katõgooria:Ameeriga Ütisriike liinaq Katõgooria:Põh'a-Ameeriga riike pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Karula kihlkunna järveq
Karula kihlkunna järvi nimekiri lugõ üles Karula kihlkunna järveq.
A H J K L M N O P R S T V Õ Ä
Välisligiq
Katõgooria:Nimekiräq
Essemäe suut
Essemäe suut om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Taivaskua
Taivaskua om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Lätteq
Katõgooria:Põlva vald
Futurism
Futurism (ku sõna om ladina keelest tulnoq ja tähendäs tulõvikko) om 1909. aastakal Itaaliah luud kirändüs- ja kunstivuul. Futuristel oll' uma manifest, minka mõtõl' vällä ja kirot' üles itaalia luulõtaja Marinetti Tommaso Filippo. Manifest ilmo 20. radokuu pääväl 1909. aastakal aoleheh Le Figaro. Edimätseh manifestih hõigati vällä, õt tsivilisatsiooni saavutusõq ommavaq imelitseq ja näide ülesmärkmisest om vaia vastast muudu kunste. Vana kunst kõlba-ai kohegi ja muusõumiq ommaq surnuaiaq. Tehnika edesiminemisõ näütäminõ om pall'o tähtsämb, ku inemise hingest midägi otsminõ. Marinetti arvas': “Kipõstõ sõitva võiduajamisõmassin, miä om ku suurtükükuul, om ilosamb Samotharke Nikest!”
1910. aastakal teiväq futuristlikuq maaljaq tõõsõ, uma manifesti, koh lätsivaq kiränike mõttidigaq edesi. Manifesti vällämõtlõja oll' skulptor Boccioni Umberto. Tuu perrä pidi maalmisõkunst jätmä maaha mõnõq vanaq sisse harinuq motiiviq, näütüses ihoalastõ inemiste maalmisõ. Ao edesiminemist tull' näüdädäq pildi pääl. Tuu tähendäs, õt üte pildi pääle tull' maaliq ao perrä edesimineväq liigutusõq, tegemiseq. (Näütüses- juuskvalõ pinile tetti ala nelä jala asõmõl katskümmend jalga. Pildi kaeja pidi arvo saama - pini juusk edesi.)
Futurismi perrä tulliq vanaq sisseharinoq kombõq maaha jättäq. Inemise mõttõq, tundmisõq ja murrõq tulliq edesi andaq vastast muudu selle, õt elo oll' lännüq kipõst ja massinit tull' muudku mano. Futurism näütäs vällä täämpätse ilma kibõhust ja mitond näko, kitetäs sõta, massinit, edesiminemist.
Futurismi lahksõ arq Edimäne ilmasõda. Üts park futuristõ tundsõ hinnäst petetühe, ku nägi, kuimuudu sõah massinidigaq ümbre käüdäs, tõõnõ park läts' jovvu kitmisõ peräst ullist ja lei kampa inemistega, kiä kitiväq hüäst õnnõ ummi  mõttit ja sunnõvaq ummi mõttid tõisilõ pääle - Marinetti läts' kampa  Mussolini fašismigaq.
katõgooria:kirändüs katõgooria:kunst
Keldu järv
Keldu järv om järv Kanepi kihlkunnan Paluperä vallan.
Lehekuu 2008
2008. aastaga lehekuu aigraamat.
Keldu järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Lehekuu 2008
31. lehekuu päiv
Katõgooria:2008 Katõgooria:Lehekuu
.bs
.bs om Bahama internetitunnus, mink iist pidä huult Bahama ülikuul. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1991.
Tilsi (Põlva)
Tilsi om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Endseoja
Endseoja om uja Karula kihlkunnan.
Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq
Piimäkuu 2008
13. piimäkuu päiv
Katõgooria:2008 Katõgooria:Piimäkuu
Palojärv (Haavapää)
Palojärv om järvekene Räpinä kihlkunnan Veriora vallan Haavapää kandin, Võhandu jõõst paarsada miitret hummogu puul.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Bioloogia
Bioloogia (kreeka sõnost βίος 'elo' ja λόγος 'logos') om luudustiidüse haro, miä uur ello. Võro keeli um bioloogia kotsilõ pruugit ka nimetüst elotiidüs.
Bioloogia uur eloliisi ehitüst, arõnõmist ja ülevänpidämist, ni näide vaihõkõrdo hindäkesken ja keskkunnaga.
Katõgooria:Bioloogia Katõgooria:Tiidüseq
15. aastagasada
15. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 1401 ja lõppi 31. joulukuu pääväga 1500.
Katõgooria:15. aastagasada
Hansi suut
Hansi suut om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Kolmõrist
Kolmõrist om lump Kanepi kihlkunnan Paluperä vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Arstitiidüs
Arstitiidüs (ladina keelen ars medicina arstmiskunst) om inemise tervüse kaitsmist ja parandamist, tõpi, näide ärqmäärämist, ärqhoitmist ja ravvi ni eloiä pikendämist uurva tiidüs.
Katõgooria:Arstitiidüs Katõgooria:Tiidüseq
Viländi
Viländi vai Villändi (eesti keelen Viljandi, s'aksa keelen oll' Fellin, poola keelen Felin) om liin Lõuna-Eestin, Viländi maakunna keskus. Liin asus Sakala korgustigul Viländi järve veeren. Viländist om Talliinahe 159 km, Võrro 124 km, Tartohe 78 km ja Pärnohe 96 km.
Viländin elli 2019. aastagal 17 407 inemist. Liina suurus om 14,67 km².
Kultuur
Egal aastagal hainakuu lõpon om Viländin perimüsmuusiga festival (rahvasuun Viländi folk), miä tuu kokko tuhandit rahvamuusigasõpro.
Välislink
Katõgooria:Viländi maakund Katõgooria:Eesti liinaq
Pähnijärv
Pähnijärv [.Pähnijärv] om järv Räpinä kihlkunnan Veriora vallan Meenikunno suun.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Timo
Timo vai Timo mõisa om külä Põlva kihlkunnan Veriora vallan.
Aoluust
Timo küläh olliq Timo mõisa huunõq.
Kaeq viil
Katõgooria:Veriora vald
.bt
.bt om Bhutani internetitunnus, mink iist pidä huult Bhutani Kommunikatsiooniministeeriüm. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1997.
Välislink
Toppdomän
.br
.br om Brasiilia internetitunnus, mink iist pidä 2005. aastagast huult Núcleo de Informação e Coordenação do Ponto br, varrampa Comitê Gestor da Internet no Brasil. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1989. Võrgolehti pääl saa pruukiq portugali keele tähti.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
13. aastagasada
13. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 1201 ja lõppi 31. joulukuu pääväga 1300.
Keelevaihtus
Keelevaihtus om jakkus, kon üte keele kynõlõjaq vaihtasõq uma keele ärq tõõsõ keele vasta. Kiilt vaihtanuis loetas inemiisi, kiä koton uma keele asõmal sagõhõmpa tõist kiilt pruuk'vaq. Keelevaihtusõ toimumist uuritas üte inemise eloiä seen vai, sagõhõmpa, üte keelekogokunna põlv'kundõ vaihõl.
Keeletiidüs
Keeletiidüs om inemiisi keele tiidüsline uurminõ ja keeletiidläne tuu, kiä kiilt uur. Keeletiidüs uur kiilt kõrraperälidselt ja objektiivselt egä nuka alt.
Keelevaihtus
Ku keele kynõlõjaq jätväq uma keele kynõlõmisõ tävveste maaha, om tegemist keelesurmaga.
14. aastagasada
14. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 1301 ja lõppi 31. joulukuu pääväga 1400.
Keeletiidüs
Keeletiidüse alaq jagonõsõq inemise kiili ilmuisi perrä: lausõoppus kaes, määne struktuur om lausil; mooduoppus kaes sõnno struktuuri; helüoppus uur, kuimuudu tegüneseq kõnnõ aol helüq ja kui naid vällä üteldäs.
Keeleq
Katõgooria:Keeletiidüs
14. aastagasada
Katõgooria:14. aastagasada
Hobõsõväherüs
Hobõsõväherüs om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
22. lehekuu päiv
22. lehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 142. päiv (liigaastagal 143. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Lehekuu
Trohvõ
Trohvõ om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Kaeq viil
Katõgooria:Põlva vald
Kaagere oja
Kaagere oja om uja Karula kihlkunnan.
Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq
Hüssü oja
Hüssü oja om uja Karula kihlkunnan.
Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq
2. rehekuu päiv
2. rehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 275. päiv (liigaastagal 276. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Rehekuu
Haaboja
Haaboja vai Haabsaarõ oja om uja Karula kihlkunnan. Tä juusk kur'a poolõ päält Ärnu jõkkõ paigan, kost Ärnu jõõ suuni om 13,7 km.
Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq
Mustjärv (Nohipalo)
Mustjärv om järv Räpinä kihlkunnan Veriora vallan Nohipalon. Järv om Meenikunno maastigukaitsõalal.
Mustajärve juusk uja, miä tulõ Meenikunno suust, nink järvest vällä juusk Rebäsmäe oja. Vesi vaihtus ärq 2,9 kõrda aastagan.
Mustastjärvest umbõs 0,5 km põh'a puul om Valgjärv.
Viieläjäq ja -kasvoq
Kasvõ om õnnõ 7 lihti. Kallo om veidüq.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Kalmusõlont
Kalmusõlont om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
.bw
.bw om Botswana internetitunnus, mink iist pidä huult Botswana kommunikatsiooniammõt. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1993.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Vahtsõnõ järv
Vahtsõnõ järv om järv Räpinä kihlkunnan Veriora vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Trompsi
Lätteq
Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq Katõgooria:Põlva vald
.by
.by om Valgõvinne internetitunnus, mink iist pidä huult Valgõvinne presidendi tiidekaitsõkeskus (Государственный центр безопасности информации при Президенте Республики Беларусь). Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1994.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Pärno
Pärno vai Pärnä (eesti keelen Pärnu) om liin Eestin Pärno lahe põh'ahummogu veeren Pärno jõõ suun. Pärno om tähtsä sadamaliin ja kuurort. Liina suurus om 33,15 km².
Rahvastik
Pärnon elli 2006. aastaga vahtsõaastakuu 1. pääväl 43788 inemist, kink siäst 55,7% olliq naasõq ja 44,3% meheq.
Rahvusõq
Saisoga 01.01.2006 olliq Pärno elänikke siäst
Härjäsilm
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
12. aastagasada
12. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 1101 ja lõppi 31. joulukuu pääväga 1200.
Katõgooria:12. aastagasada
Suur Suujärv
Suur Suujärv om järv Räpinä kihlkunnan Veriora vallan Meenikunno suun. Tä om Meenikunno suu neläst järvest kõgõ suurõmb.
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 1996. aastaga pääle
"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 1996. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" säitsmes aastagakäük.
Kerikoja
Kerikoja om uja Karula kihlkunnan.
Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq
.bz
.bz om Belize internetitunnus, mink iist pidä huult Belize ülikuul. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1991.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Tros'a
Tros'a om külä Põlva kihlkunnan Vahtsõ-Kuustõ vallan.
Kaeq viil
Katõgooria:Vahtsõ-Kuustõ vald
11. aastagasada
11. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 1001 ja lõppi 31. joulukuu pääväga 1100.
Harjo maakund
pisi|Harjo maakunna umavalitsõmisütsüseq pääle 2017. aastaga umavalitsuisi ümbretegemist Harjo maakund om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Harjo rajuun nimetediq ümbre Harjo maakunnas.
Katõgooria:Eesti maakunnaq Katõgooria:Harjo maakund
23. lehekuu päiv
23. lehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 143. päiv (liigaastagal 144. päiv).
Alighieri Dante
Alighieri Dante (Dante Alighieri, 1265-1321) oll' Firenzest perit itaalia luulõtaja. Timä põhitüüd "Divina Commedia" ("Jumalik komöödia") peetäs kõgõ parõmbas itaalia keelen kirotõdus kirändüsteossõs ja maailmakirändüse meistritüüs.
Dantet, Petrarcat ja Boccacciot peetäs kolmõs kõgõ parõmbas itaalia kiränigus. Dantet om kutsut viil itaalia keele esäs. Timä edimädse eloluu kirot' Boccaccio Giovanni (1313-1375), kiä pand' tuu päälkiräs "Trattatello in laude di Dante".
Katõgooria:Itaalia inemiseq Katõgooria:Itaalia luulõtajaq Katõgooria:Itaalia poliitiguq
.ca
.ca om Kanada internetitunnus, mink iist pidä huult Canadian Internet Registration Authority. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1987.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Põlva kihlkund
300px|thumb|Võromaa kihlkunnaq. Põlva kihlkund om hellerohilinõ.
Kildamäng
thumb|Kildamäng Kildamäng vai puslõ om mäng, kon tulõ pall'o väikeisi, tihtipääle viguridsõ kujoga, kiltõ kokko sünnütäq. Ega kilda pääl om väikene tükükene määntsestki pildist; noid kokko sünnüten saias suur pilt.
Põlva kihlkund
Põlva kihlkund om kihlkund Võromaa põh'aosan. Põlva kihlkunnast hummogu poolõ jääs Räpinä kihlkund, lõuna poolõ Rõugõ ja Vahtsõliina kihlkund, õdagu poolõ Kanepi ja Urvastõ kihlkund ni põh'a poolõ Tartomaa Võnnu kihlkund. Põlva kihlkunda jääs suurõmb jago Põlva ja Laheda vallast, Võro valla põh'apoolinõ jago, Lasva valla õdagupoolinõ jago, Moostõ valla lõunapoolinõ jago ni mõnõq küläq Veriora, Kanepi, Kõllõstõ ja Vahtsõ-Kuustõ vallast. Kihlkunna suurus om pia 603 km².
Kildamäng
Edimädseq kildamängoq tettiq nii, et maaliti pilt neläkandilidsõ tasadsõ lavvajupi pääle ja lõigati sys tuu saega jupõs. Arvatas, et edimädse kildamängo tekk' 1760. a. paiku Londoni kaarditegejä ja graviirjä Spilsbury John.
Põlva kihlkund
Põlva kihlkund om inämb ku 550 aastakka vana. Aoluupaprin nimmatas tedä edimäst kõrda 1452. aastagal.
Kildamäng
Seo ilma aigo tetäs inämbüs kildamänge papist, tuuperäst, et nii tulõ odavamp. Inne jupõs lõikamist kleebitäs papi pääle pilt vai suurõndõt foto. Hariligult ommaq nuuq pildiq luudusõst vai huunist, näütüses mäkist vai lossõst.
Põlva kihlkund
Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
200px|thumb|Põlva kerik ja vabahussammas
3. rehekuu päiv
3. rehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 276. päiv (liigaastagal 277. päiv).
Kildamäng
Perämädsel aol om pääle harilikkõ kildamänge naat tegemä viil elektrooniliidsi; noid saa puutrõn mängiq. Om eski kirotõt programmõ, mink abiga om võimalik umast pildist (nt digitaalsõst fotost) hindäle sääne mäng tetäq.
Põlva kihlkund
Luudus
200px|thumb|Suur Taivaskoda om [[Ah'a jõgi|Ah'a jõõ veeren Põlva ja Võnnu kihlkunna piiri pääl.]] Põlva kihlkund om tasadsõ maa pääl. Es'ki kõgõ korgõmp kotus olõ-iq mägi, a hoobis üts nurm Kõllõstõ vallan Peräkülän, õkva vasta Kanepi kihlkunna piiri. Tol om korgust merepinnast 150 miitret.
Kildamäng
Välislink
Katõgooria:Mängoq
Põlva kihlkund
Luudus
Läbi kihlkunna juuskvaq küländ süväq ja lajaq oroq. Noist kõgõ suurõmbaq ommaq Ah'a jõõ ja Võhandu jõõ org. Ah'a jõõ viirde jääväq Tillõorg ja Taivaskuaq (korgõq liivakivi paeq). Vähämbäq oroq ommaq Orajõõl, Peri ujal ja Lutsu jõõl. Nuuq juuskvaq lõunõst põhja. Peri uja juusk Orajõkkõ, Orajõgi ja Lutsu jõgi Ah'a jõkkõ. Orajõõ veereh om ka kihlkunnakeskus Põlva. Põh'ast lõunõhe juusk Kariuja, miä lätt Võhandu jõkkõ.
Eesti maakunnaq
Eesti maakunnaq ommaq põrõhõlladsõq Eesti 1. järgo valitsõmisütsüseq ni inne noid olnuq samma suurusjärko valitsõmisütsüseq (vällä arvat rajooniq).
Muistinõ Eesti
Muistidsõ Eesti maakunnaq (muistidsõq maakunnaq) olliq muistitsidõ kihlkundõ liidoq vai ütsikkihlkunnaq (väikeseqmaakunnaq). Suurõmbit maakundõ kuts Läti Henrik provincia.
Maakunnaq ja vojevuudkunnaq 17. saa-aastaga alostusõn
thumb|250px|F. de Witt'i 18. aastagasaa alostusõn avaldõt kaart Roodsi valdusõq
Poola valdusõq
Taani valdus
Maakunnaq 19. aastagasaa II poolõl
Eestimaa kubõrmang:
Liivimaa kubõrmang:
Põlva kihlkund
Luudus
Kihlkunna lõunõpiiri pääl ommaq suurõq Vagola ja Tamula järv, a üle kõgõ kihlkunna löüdüs viil hulka väikeisi järvi. Pardsi kandi järveq ommaq väega tummõ viiga. Ts'olgo kant om järvi poolõst väega rikas: Pikkjärv, Kõvvõrjärv, Mustjärv, Annõ järv, Pille järv, Karsna järv ja Lauga järv. Noist kõgõ suurõmb om Karsna järv (16,3 ha) ja kõgõ vähämb Annõ järv (0,5 ha). Mustjärv (6 ha) õkvalt keset Ts'olgo küllä om kihlkunna kõgõ süvemb - 29,7 miitret. Eestin ommaq tuust õnnõ kolm järve viil süvembäq. Suurõmbist järvist või viil nimmada Põlva järve (50 ha), Tilsi Pikkjärve (26,6 ha), Saarjärve (11,9 ha) ja Mooste järve (10,4 ha).
Eesti maakunnaq
Põrõhõllatsidõ maakundõ nimekiri
Katõgooria:Eesti aolugu Katõgooria:Eesti aoluulidsõq valitsõmisütsüseq Katõgooria:Eesti maakunnaq
Põlva kihlkund
Muistinõ aig
Muistidsõl aol võisõ Põlva kihlkund kuulu Ugandi maakunda. 13. aastagasaa alostusõn elli tan küländki pall'o rahvast. Kandsiq olliq Rosmal ja Kauksin. Arvatas, et tähtsämbäq kaubatiiq tast läbi lää-s egaq suurõmbit kaubitsõmis- vai käsitüükeskuisi olõ-s.
13.-15. aastagasada
Edimädse sõakäügi Ugandihe teiq s'akslasõq 1208. aastagal. 1215 laastõdiq jälq taad maad ja peräst tuud ristiti Suurõst Imäjõõst lõuna puul elänüq inemiseq. 1224 luudi keriklik feodaalriik Tarto piiskopkund, kohe ala naas' Põlva kihlkund kuuluma. 13. ja 14. aastagasaal tapliq tankandin s'akslasõq ja vindläseq mitmit kõrdo. 1322. aastagast om teedüst Kiräpääle ehitet kõvast kandsist, mink peräst peeti mitmit tapõluisi 14. aastagasaal. Arvatas, et kandsi man oll' piiskopimõisa. Kihlkunda tunnõti sõs Kirapää vai Kirepi nime all.
16.-17. aastagasada
Erämõisit oll' tankandin veidü. Suur osa maast ja talopoigõst püssü Tarto piiskopi käen, alludõn Kiräpää liinalõ.
18.-19. aastagasada
Põh'asõan läts' taa kant 1704. a. Vinne võimo ala. 1710-1711 oll' katsk. 1766 luudi külä- vai mõisakooliq Himmastõn, Adistõn, Koiolan, Mõtstõn, Moostõn, Karilatsin, Kährin, Tännässilmän, Varbusõl, Kioman, Joosun, Raistõn, Navil. 1784 tetti Põlva kihlkunna lõunapiiri pääle Võro liin ja luudi Võro maakund, kohe üten Põlva kihlkunnagaq naas' kuuluma 8 kihlkunda.
Talla naati perises ostma 1846, tuu sai huugu mano 1860. aastagil, ku talopujaq naksiq linakasutamisegaq rahha tiinmä. Vällä rännäti 1855-59 ja 1908-09 Samaara kubõrmango, Vologdahe ja Tsiberihe. Pääle 1866. aastaga vallareformi oll' kihlkunnan 15 valda: Joosu, Kiuma, Kähri, Mooste, Partsi, Peri, Pragi (Aleksandri), Saarjärve, Tilsi, Timo, Vana-Koiola (Koiola), Varbusõ, Vahtsõ-Koiola, Võro ja Väimälä vald. Ildampa (nt. 1892 ja 1917) panti noid valdo umavaihõl kokko ja näid jäi veidembäs.
1897-1916 oll' Põlva ligidäl Puuril Võro kreisi kurttummõ kuul.
20. aastagasada
20. aastagasaa alostusõn oll' kihlkunnan 21 mõisat: 14 perismõisat, 4 riigimõisat, 2 kõrvalmõisat ja 1 kerkomõisa. Pääle tuu oll' viil 13 kar'amõisat. 200px|thumb|Kiri Põlva kihlkunna Vabahussamba pääl 1928. aastagal panti kihlkunnakeskustõ Põlvahe pistü Vabahussõa mälehtüssammas.
Kihlkunna mõisaq
20. aastagasaa algusõn Põlva kihlkunnan olnuq mõisaq. Vällä ommaq jätet kar'amõisaq.
3. rehekuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Rehekuu
Põlva kihlkund
Kiil
Sõnno nimekirän, midä om üles kirotõt õnnõ Põlva kihlkunnast, om umbõs 700 sõnna. Sinnäq kuulussõq näütüses sõnaq jommõlinõ, jurnama, kakõrus, krobahtuma, kõrvitsikku, kügärootsakala, meelevallatu, pidejih jne.
Kaulinõ suut
Kaulinõ suut [.Kaulinõ suut] om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Kiiviti oja
Kiiviti oja om uja Karula kihlkunnan.
Põlva kihlkund
Kiil
Üts näütüs Põlva kihlkunna keelest. ''Innevanast iks ollegi elo väega rassõ. Pall'o sõto oll', sõaq riisõvaq ja tapivaq inemisekeisi ja palotivaq külli. Soiõ ja mõtsu seehn olnuvaq sõatarõq, kohe saanuq paossihe minnäq, ku hädä suurõs lätse. A alati jõvva-as ärq paedaq. Ku sõal oll' kõik äräq lahutu ja puhtas rüüstedüq, sõs tullivaq vinne sissiq, kasõvaq perägi ärq.''
Kiiviti oja
Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq
Põlva kihlkund
Kiil
''Sissiq pannivaq hindä parki, tullivaq suurõ kisa ja kärägaq. Inemiseq pagõsivaq küläst mõtsu vai kohe saivaq. Kõigil oll' jo teedäq, et kes sisse kätte jääse, tuu maaha tapõtas. Vanast olnuvaq säärtseq ah'otagotsõq, kohe inemine mahtu, kutsutu virusts'oroq. Ahokütjä jäänüq pagõmisõga ildas, karanuq ruttu virusts'orro pakku, käknüq hindä ärq. Käküssist salahuisi vaht'nuq, mis sissiq tegeväq. Ah'oh puuq palanuq, sissiq joosnuvaq tulõ paistõlõ hinnäst lämmistämmä. Mõnõq kisknuvaq hindä paljas, et lämmi parembahe mano saasõ. Naistõrahvast olnuq inämp ku meesterahvast. Mõnijago lämmistänüq hinnäst tulõ paistõl, mõnijago söönüväq. Sis lännüväq küllä müüdä riisma ja saaki saama.''
''Ku tarõh kõik vagatsõs jäije, sõs hiile ah'okütjä soejulgusi virusts'orost vällä ja kaijõ kuis salamahtu tõistõ mano mõtsa sai lipsata ja tiidmist viiäq. Sõs külärahvas pidänüväq nõo kokko, mis kutsmada külälistega ette võttaq. Kisknuvaq noorõq kõivoq kõgõ juurõga maast üles, laas'nuvaq haroq ja ossaq mant äräq ja tennüväq säärtseq kooloperäq, et ku matsu annat, sõs um vaimlanõ kooluq. Noidõ kooloperriga tapnuvaq nimäq üüse magamise päält kõik nuuq sissiq äräq. Saanuq pall'o sisse hukka. Hää, et mõtsah nuuri kõiva jakku.'' (Kõnõlnuq Rammo Ann Adistõ küläst, sündünüq 1864. Jutt om perit raamadust "Võru keel".)
Sport
Põlva käsipallimiiskund "Serviti" om üts Eesti kõvõmbit.
Kuulsambaq inemiseq
120px|thumb|Hurda Jakob om üts kuulsamb Põlva kihlkunnast perit inemine
Tõisi Põlva kihlkunna inemiisi: Härmsi Mihkli, Ivaski Albert, Käisi Johannes, Lepä Lembit, Oldekopi Gustav, Raudsaarõ Hugo, Schwartzi Johann Georg, Vahtra Jaan.
Välislingiq
Katõgooria:Põlva kihlkund Katõgooria:Võromaa Katõgooria:Võromaa kihlkunnaq
Kamja kihlkund
Kamja kihlkund (vai Kambja kihlkund) om kihlkund Lõuna-Tartomaal.
Aolugu
Arvada, et kihlkund luudi 15. aastagasaa keskpaigan Otõmpää, Tarto ja Võnnu kihlkunna ossõst. Kirän om kihlkunda edimäst kõrda nimmat 1471 nimega Camby. 16. aastagasaal olliq Kambja kihlkunna mõisaq majanduslidsõlt häste arõnõnuq. 1846-48 läts' 11,1% kihlkunna rahvast õigõusku, 1873 ehitediq näile Maaritsa küllä Prangli õigõusu kerik. Talla perisesostminõ naas' pääle 1849 ja oll' huugsa 1870. aastagil.
Kiil
Kamja kihlkunnan kõnõldi innembide tarto kiilt ja taa kõnõlõjit om vanõmbidõ inemiisi siän viil parhillaki.
Välislingiq
Katõgooria:Kamja kihlkund Katõgooria:Tartomaa Katõgooria:Tartomaa kihlkunnaq
Liin
pisi|Liin Liin om kotus, kon inemiseq küländ tihtsähe kuun eläseq ja miä om suurõmb ku külä vai allõv. Miä tä täpselt om, om rassõ üteldäq, tuu sõltus ka pall'o maast. Eesti liino võidas Hiinan pitäq väiksis küläkeisis.
Võromaal om neli liina: Võro, Põlva, Antsla ja Räpinä.
Kaeq ka
Eesti liinaq
Katõgooria:Ütiskund Katõgooria:Maatiidüs
London
London om Ütiskuningriigi ja Inglüsmaa pääliin ja Rahvidõ Ütisüse keskus. London om Õuruupa kõgõ suurõmb liin päält Moskvat, Õuruupa kõgõ suurõmb sadamaliin päält Rotterdammi ja maailma kõgõ tähtsämb rahandus- ja kaubanduskeskus päält New Yorki.
thumb|600x600px|Seoilmaaolidsõ Londoni panoraam, kaet Pühä Pauli katõdraali kuldkalõriist|alt=|keskel
Katõgooria:Ütiskuningriigi liinaq Katõgooria:Pääliinaq
Valgjärv (Nohipalo)
Valgjärv om järv Räpinä kihlkunnan Veriora vallan Nohipalon. Tä om Eesti üts kõgõ läbipaistvamba viiga (kooni 10 m) järv.
Valgjärv om umbjärv.
Valgjärvest umbõs 0,5 km lõunõ puul om Mustjärv.
Viieläjäq ja -kasvoq
Valgjärven om haruldast luuduskaitsõalost vesilobeeliat. Kallost om päämäne ahhun, viil om haugi.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Ilmameri
right|thumb|275px|Animeerit ilmamere kaart. Ilmamerd või jakaq viies suurõsmeres: [[Vaiknõ suurmeri|Vaiknõ, Atlandi, India suurmeri, Põhja- ja Lõunõ-Iämeri; kattõ perämäst arvatas mõnikõrd edimädse kolmõ ossis.]]
Ilmameri vai maailmameri om suurimerri vii kogo, miä üten kihin katt 70,8% Maa pinnast.
Ilmamere hulka ei kuuluq järveq. Näütüses Kaspia meri, nimest huulmada, olõ-iq ilmamere osa. Küll aga om ilmamere osas Õdagumeri.
Ilmamerd jaotõdas kokkoleppelidselt neläs (harvõmb viies) suurõsmeres. Kinmähe ommaq suurõqmereq Atlandi, India, Vaiknõ suurmeri ja Põh'a-Iämeri, mõnikõrd loetas suurõsmeres viil ka Lõunõ-Iämerd.
Katõgooria:Maatiidüs
Tarto kiil
Tarto kiil om üts lõunaeesti keelist, midä või pitäq Eesti põlitsis piirkundliidsis keelis vai regionaalkeelis. Inämbüisi peetäs tarto kiilt siski lõunaeesti keele vai keelerühmä vai sis eesti keele lõunaeesti murdõrühmä Tarto murdõs.
Rahvalugõmisõ perrä om tarto keelel nelä tuhandõ mõistja ümbre päämädselt Lõunõ-Eestin.
Tõisildõ ku tõisil lõunaeesti keelil, olõ-i tarto keele ja kultuuri edendämises luud umaette seltse ega instituutõ ni Tartomaa rahval paistu-i ollõv kimmäst keelelist tarto hindäpidämist. Tarto keelen ilmu-i lehti ega kuulõ-i raadiosaatit, tedä opata-i koolõn. Väega kehvä ütiskundlidsõ staatusõ ni väiku ja kibõhõhe vanõmbas jäävä kõnõlõjidõ hulga peräst om tarto kiil lõunaeesti keelist kõgõ suurõmban ohon.
Tarto kiilt tundas innekõkkõ ku vanna kiräkiilt. Terminit tarto kiil omgi sagõhõhe pruugit ku vana lõunaeesti kiräkeele sünonüümi. Täämbädse päävä kiränigest om pruuknuq umin raamatin kõgõ inämb tarto kiilt Traadi Mats. Viimätsil aastakümnil tunnõt tartokeelitside naljoga ülesastja oll' Tuvikese Kaarel. Tarto (vai lõunaeesti) kiräkiilt om inämb uurnuq Peebo Jaak, tarto keele murrakit Keema Hella. Tarto imäkeelega ja Tartomaalt Rõngu kihlkunnast peri oll' tunnõt keelemiis ja ütiskunnategeläne Hindi Mati.
Tarto kiilt om uurit päämädselt kas eesti vana kiräkeele vai murdõuurmisõ seen ku naidõ ütte alajako. Eräle om tarto keelega kuikivõrd tegelnüq TÜ Lõunaeesti keele- ja kultuuriuuringidõ keskus (kaeq välislinki), miä kõrrald' 2008. aastaga piimäkuun seminääri "Tarto kiil ja kultuur".
Välislink
Katõgooria:Tarto kiil
Aoviidüs
Aoviidüs vai meelelahotus om tegemiseq, midä tetäs aoviitmises, tujo nõstmisõs vai muutmisõs.
Välislingiq
Võrokeelitside kildamänge lehekülg
Katõgooria:Meelelahutus
Kolmõtammõsuut
Kolmõtammõsuut om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
.cc
.cc om Kookosõsaari internetitunnus, mink iist pidäväq huult VeriSign ja eNIC. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1997.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Võro kiräkiil
thumb|[[Võrokiilne lugõmik (1995) om edimäne üts edimäidsi välläandit, kon andasõq võro kiräkeele põhilidsõq tunnusjoonõq ja pruugitas noid säädüsperälidselt ka raamadu teksten.]] thumb|Üts edimäidsi võro kiräkeelen opiraamatit om [[ABC kiräoppus ja lugõmik|Võrokiilne aabits (1998).]] thumb|[[Võro-eesti sõnaraamat (2002) om edimäne välläannõq, kon võro kiräkeele vorm (nii standardkiräviis ku sõnamuutminõ), põhimõttõq ja sõnavara täpsämbähe paika ommaq pantuq.]] thumb|400px|Näüdüs võro kiräkeelest. Lehekülg Võro-eesti sõnaraamatust (2002).
Võro kiräkiil om päämidselt Lõunahummogu-Eestin pruugitava piirkundlidsõ keele, võro keele kirälik, standardiseerit muud.
Aolugu
Vastakaalus väiku kõnõlõjidõ hulgaga kiili häömisele ja suuri võidukäügile om pall'odõn maailma main arvo saad, et väikeisi kiili om vaia alalõ hoitaq ja arõndaq. Viimätsil aastakümnil om huugu saanuq ka väikeisi õdagumeresoomõ kiili edendämine. Võro kiräkeele luumisõ mõtõq üteldi edimäst kõrda avaligult vällä 1988. aastagal värskilt luudu Võro Keele ja Kultuuri Fondi tüükavan. Mõtõq sai kimmüst manoq perän edimäst võrokeelist suvõülikuuli Kaikal 1989. aastagal. Tõsitsõmpa naati võro keelestandardi luumisõ ja kõrraldamisõga pääle perän Võro Instituudi asotamist 1995. aastagal. Om avaldõt kiräviisi ja keelestandardi põhimõttit ja võro kiräkeelen soovitõduidõ sõnamuudõ nimekirjo. Võro keele esiqsugutsit tasandiid om kujotõt ku pürämiidi, mink põh'an ommaq väega vanaq lõunaeesti keele murdõq ja otsan uus võro standardkiil. Naidõ vaihõlõ jääseq paigapäälidseq kõnnõkeeleq ni liino ja sotsiaalsidõ rühmi kõnnõpruugiq.
Kiräviis ja õigõkirotus
Võrõ keele standardisiirimise alostusõn sai tõsitsõs proovikivis kiräviie küsümüs. Pakuti vällä mitmit kiräviievariantõ, minkast edimädseq ilmuq jo 1988. aastagal. 1995. aastagal luudu Võro Instituudi ütes edimädses ülesandõs oll' kiräviie küsümüsen ütidse keele löüdmine. 1995. aastaga 31. rehekuu pääväl kogosi Eesti Keele Instituuti Võro Instituudi puult kokko kutsut kiräviiekomisjon (Hao Paul, Helbi Toomas, Jüvä Sullõv, Kasagu Enn, Palli Valdek, Pälli Piitre, Suhosõ Seppo, Tendri Tõnu, Viikbergi Jüri, Viitso Tiit-Rein). Lepüti kokko võro ja seto keele ütine kiräviis, miä om alamban ant üten võro tähistü ja illatsõmpi Võro Instituudi keele tüürühmä puult hääs kitetüide õigõkirotussäädüisiga.
Ladina alostähistüt ja eesti tähistüt võro keele perrä kobõndõn om saad võro tähistü, miä om Võro-eesti sõnaraamatun ant järgmädsen kujon
Aa  Bb   (Cc)   Dd   Ee   Ff   Gg   Hh   Ii    Jj   Kk   Ll    Mm   Nn   Oo   Pp   Qq Rr   Ss   (Šš)   Tt   Uu   Vv   (Ww)   Õõ   Ää   Öö   Üü   (Xx)   Yy   (Zz)   (Žž)   ´