cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Lepä Lembit
Lepä Lembit (Lembit Lepp, 1931-2002) oll' kunstnik ja Eesti vabahusõ iist võitlõja. Lembit tüüt' päämädselt Eesti Rahva Muusõumin, kon oll' kunstnik; kuulsust om tä kor'anuq ummi raamadumärkega (ekslibrissidega).
Elokäük
Lepä Lembit sündü 17. vahtsõaastakuu pääväl 1931 Põlva kihlkunnan Mustajõõ külän. Lembidü esä oll' linakaupmiis, imä oll' lõpõtanuq oppajidõ seminäri, a oll' koolipreilis õnnõ lühkeist aigo. Põlgastõ koolin oppõn tekk' Lembit sõproga vaba Eesti iist võitlõmisõ organisats'ooni "Kalevlased". Võro keskkooli aigo teiq nääq Leevä Ülo ja tõisi nuuriga salaütistüse SKO (Salahinõ Kupõrjanovlaisi Organisats'uun), kon tä oll' staabiülemb ja lindlehti kujondaja. Tuu iist saadõti tä säitsmes aastagas (1949-1956) Tsiberihe Karaganda vangilaagrihe. Tsiberist tagasi tullõn lõpõt' keskkooli ja võtt' naasõ. Pääle opmist Tarto kunstikoolin oll' üte aastaga kunstioppaja, a tuu tüü es passiq tälle. 1963. aastagast oll' tä Eesti Rahva Muusõumi kunstnik. Tollõn amõtin käve Lembit etnograafiliidsil välitöiel pia kõigin Eesti kihlkunnõn ja korjamisreisel hõimurahvidõ (vepsläisi, maridõ, udmurtõ, komidõ, liivläisi ja isuridõ man). ERM-i kogon om 2736 Lepä Lembidü joonistust ja 1037 fotot. Pääle tuu om tä kujondanuq vällänäütüisi, trükümatõrjaalõ, muusõumi välläandit ja kuulutuisi.
Umaette lehekülg Lembidü loomingun om raamadumärk vai ekslibris, midä tä om tennüq üle 722 tükü. Muuhulgan om tä tennüq kolm mappi Nobeli preemiä laurõaatõ ja kuus mappi eesti kiränige portreiega raamadumärkega. Lembidü raamadumärke tundas ja hinnatas välänpuul Eestitki: Ungarin, S'aksamaal, Soomõn, Poolan ja Hispaanian. Taanin ilmu 1972. aastagal timä autorivihk ja kõrraldõdi vällänäütüs.
Lembit kuuli 31. vahtsõaastakuu pääväl 2002.
Lutheri Martin
Lutheri Martin (Martin Luther, 1483-1546) oll' s'aksa muuk, teoluug ja ülikooliprohvõsri. Timä saisukotussist sai alostusõ protõstantlinõ reformats'uun.
.mr
.mr om Mauritaania internetitunnus.
Suujärv
Suujärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Arvokunsti alostus
Arvokunsti alostus vai elementaarnõ aritmeetiga om matõmaatiga (vai arvokunsti) kõgõ lihtsämb osa: tuu tegeles naturaalarvõ kokkoarvamisõ, maahaarvamisõ, iskmise ja ärqjagamisõ luuga. Inämbüs inemiisi opvaq arvokunsti alostust, ku nääq opvaq algkoolin rehkendämä. Rehkendädäq om hää mõista kasvai tuuperäst, et, niguq ütledäs, mud'o võit laskõ hindä laada pääl lamba päähä ärq pükäq.
.mq
.mq om Martinique internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Kaika suvõülikuul 2008 Kaikal
200px|thumb|Viselä Agu kõnõlõs Võromaa kerkokelli akustikast. 200px|thumb|Kasagu Enn kõnõlõs tõõst. 200px|thumb|Lõkõriq laulvaq ja tandsvaq.
Kaika suvõülikuul 2008 Kaikal (Karula kihlkund) peeti Kaika mäe pääl 8.-10. põimukuu pääväl. Suvõülikooli rektor oll' Jüvä Sullõv.
2008. aastak oll' suvõülikooli juubõliaastak. Päält kattõkümmend aastakka oll' Kaika suvõülikuul jälq tagasi Kaika koolimaja man. 20. Kaika suvõülikuul oll' tõõlinõ juubõlisuvõülikuul. Tä oll' pidoligumb ku hariligult. Mitmõn ettekandõn kaeti tagasi kõgõ suvõülikuulõ ja võro as'a ajamisõ aoluu pääle. Vahtsõst oll' kõnõlõma pallõld mitmit võro as'a alostajit, kiä kõnõliq jo edimädsen Kaika suvõülikoolin: Kama Kaido, Kauksi Ülle, Kasagu Enn, Viselä Agu, Ojala Uuno. Arotuisist võtt' hoolõga ossa Kaalebi Ain. Mitu ettekannõt peeti ka inämb-vähämb sama teema pääle ku 20. aastakka tagasi.
Lisas juubõliettekandilõ kõnõldi muidoki pall'o Kaika kandist, Karula kihlkunnast ja rahvuspargist. Rahvusvaihõlist mõõdõt and' norralanõ Rangøy Øyvind, kiä uman võrokeelitsen ettekandõn võrrõl' võro ja nynorski keele kujonõmist ja täämbäst saiso. Arotusõs oll' üles nõstõt küsümine "Midä tetäq väikeisi maakuulõga?". Õdagu lauliq Lõkõriq, nii laulu ku tiatrit tekk' Talliina Võro Seldsi rahvas ja muidoki laulti ka üüse tulõ man.
Juubõlisuvõülikooli pääkõrraldajaq olliq Karula Hoitmisõ Ütisüse rahvas, kiä kõgõlõ hääle kõrraldusõlõ lisas märgeq vällä ja teiq valmis Kaika suvõülikooli rektri avvoraha, miä tuust aost pääle andas egä aastak rektrilt rektrile edesi.
Välislingiq
[http://www.karularahvuspark.ee/files/doc/infoleht/NR_35_suvi2008.pdf Tarupettäi nr 35, 2008 - Karula rahvuspargi teedüsleht. Eräle nummõr Kaika suvõülikoolis]
Katõgooria:Kaika suvõülikooliq
Viira
Viira om mitmõ Võromaa külä nimi:
Vadsa
Seo artikli kõnõlõs Rõugõ valla Vadsa küläst. Ka Võro vallan om Vadsa külä, kaeq Vadsa (Võro). Vadsa om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
30. hainakuu päiv
30. hainakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 211. päiv (liigaastagal 212. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Hainakuu
Semaidi kiil
Semaidi (vai ka žemaidi) kiil om balti kiil vai leedu keele murrõq, midä kõnõlõs umbõs 500 000 inemist põhilidsõlt Õdagu-Leedun, Semaidi maakunnan.
Leedu valitsus olõ-õi semaidi kiilt umaette keeles tunnistanuq, a pidä taad leedu keele murdõs.
Välislingiq
Katõgooria:Keeleq Katõgooria:Leedu
Võro maakund
Võro maakund vai Võromaa (eesti keelen Võrumaa) om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Võro rajuun nimetediq ümbre Võro maakunnas. Võro maakunda jääs aoluulidsõ Vana-Võromaa lõunõosa ja tuu osa Setomaast, miä om Eesti piire seen.
Maakunnast õdagu puul om Valga maakund, lõunõ puul Läti, hummogu puul Vinnemaa ja põh'a puul Põlva maakund.
Vallaq
pisi|295x295px|Võro maakunna umavalitsõmisütsüseq pääle 2017. aastaga umavalitsuisi ümbretegemist. Pääle 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist ommaq Võro maakunnan Antsla vald, Rõugõ vald, Setomaa vald, Võro liin ja Võro vald.
Karjasepõli
"Karjasepõli" om ansambli Raud-Ants albom, kon om pääl 7 hindä perrä säetüt rahvalaulu, noist kats ommaq perit Võromaalt. Albom om ilmunuq 2005. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om Muusikaühing Raud-Ants.
9. vahtsõaastakuu päiv
9. vahtsõaastakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 9. päiv.
Välislingiq
Katõgooria:Vahtsõaastakuu
Villa
Villa om mitmõ Võromaa külä nimi:
Elläv Pulga Jaan
Plaadikaasõ pääl kirotas Kama Kaido niimuudu. Ku üts eloaig Võromaa miis, kiä om mitunt põlve küläkuulmeistrest peri, kiä om uman elon pia kõik asa är tennü, miä tetä saat, kiä om korgen koolin arstitiidüst ja tõpratohtri ammetit opnu, kiä om vinne aigu päätsootehnik ja eesti aigu talomiis olnu, kiä om hulka võrokeelitsit jutte kirotanu ja tõisi kirotedu jutte võro kiilde ümbre pandnu, ku nüüt sääne miis taht umal sündümise pääväl ütte esimuudu kontserti tetä, sis saa ei kiäki taad kiildä vai kuiki tõistmuudu halvas pitä.
Vahejärv
Vahejärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
5. joulukuu päiv
5. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 338. päiv (liigaastagal 339. päiv).
Suurjärv
Suurjärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
5. joulukuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Joulukuu
.ms
.ms om Montserrat internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.mt
.mt om Malta internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Võrosuu külä
Võrosuu om mitmõ Võromaa külä nimi:
Siitmine
Siitmine sünnüs inemisel s'odaviisi.
Tsälgüten saa süük sülega niisutõdus; sülg tulõ sülenäärmist. Niipia kui sülg söögiga segi saa, nakkas jo söögi peenendämine ja isotaminõ ehk, tõsõ sõnaga üteldäq, siitmine. Ärqtsälgütet süük saa pääle tuu keelega tallitamisõ ja juhatamisõ läbi üle hõngutoro ehk lõõri otsa tagapoolõ kurku ja säält söögitorro tougatus ja söögitoro läbi alla niiltüs. Et midägi söögist tuu man hõngutorro ei lääq ehk, nii kui rahvakeeli üteldäs, kurku ei kargaq, ja kuulmist ja ärqläpähtämise hätä ei sünnüdäq, om hõngutoro otsa ehk lõõripää pääl kaas, miä kinniq vaos, kui nilbõ süük üle libises söögitorro. Söögitorost, miä hõngutoro takan om, lätt süük kõttu ehk makko.
Maol om kats lävve: edelävi ja tagalävi. Edelävest tulõ süük sisse, tagalävest lätt tä soolikidõ sisse. Maon saa süük üte hapnõ leeme ehk limoga, miä maolimos nimitedäs, seätüs ja tuuläbi vedeläs pudros lahotõdus. Maolimo himmitses väikeisist näärmist vällä, miä mao sisemädse poolõ pääl ommaq. Jo maon saa üts jago vedeläst söögipudrost riistakõisi läbi, miä mao saina ehk sisemädse poolõ pääl lövvüseq, ülesimetüs ja vere sisse tallitõdus iholõ toidus. Suurõmb jago söögiputro, nimelt kõik, miä viil tävveste ärq ei olõq pehmendet ja lahotõt, joud aigupite, kui tä uma ao maon om olnuq ja valmistõt, mao tagalävest soolikidõ sisse.
200px|thumb|Inemise mago ja sooliguq
Tan saa söögipudõr jälq ja nimelt kolmõsugudsõ limoga ehk leemega seätüs. Edimält himmitseseq, nii kui mago, ka sooliguq uma sisemädse poolõ pääl ütte vedelüst vällä, miä soolikidõ limos kutsutas. Tõisõlt juusk sapp, miä massa sisen ärqpruugituist vere jakõst valmistõdas, sapi tillist, ja kolmandalt kõtusülg kõtusülenäärmist söögipudroga soolikidõ sisen kokko. Kõtusülenäärmeq saisvaq põrna ligi. Kõik nuuq vedelüseq, miä söögipudroga kokko juuskvaq ja seätüs saavaq, tegeväq, et toidus kõlvulidsõq söögijaoq kõlvatumist tävveste lahotõdus saavaq. Kõlvulinõ toit ja kõlvadu ommaq tan erätedüq. Kõlvulidsõl toidul, miä ka toidulimos nimitedäs, om valgõ piimä sarnalinõ nägo. Soolikidõ sisen saa toidulimo ja kõlvadu jago soolikidõ liikmisõ läbi ingerdämise viisi edesi ajetus, väikeseq torokõsõq soolikidõ sisemädse poolõ pääl imeväq kõlvulidsõ toidu tuu tii pääl hindä sisse ja mitmõsugudsõq näärmeq saatvaq tedä jälq edesi suuni sisse, kon toitva limo veres muudõtas. Mis kõlvadu om ja tuus jäi, saa tutvat tiid kõrd-kõrrast ihost vällä tougatus.
Kergehe seeditäväq söögiq jääseq 2-3 tunni makko, ent söögiq, miä rassõq siitiq, esiqeräligult rasvadsõq söögiq, ommaq mõnikõrd 5-6 tunni maon. Niisamatõ jääseq söögiq ka soolikidõ sisse mõnõs tunnis. Sooliguq saisvaq kõik üten kihin ja näütäseq vällä kui üts mitmõkõrralinõ mütsäk ja mahusõq tuuläbi üte väiko ruumi sisse häste kokko. Kui nimäq ütest ärq saavaq harotõdus, sõs näemiq, et inemisel õnnõgi ütsainus soolik om, nii kui eläjälgi. Tuu om 24 kooni 30 jalga pikk ja kolmõjaolinõ. Edimäne jago, miä maost minemä lätt, om kõgõ pikemb, sille ja peenikene ja nimitedäs tuuperäst peenükesessoolikus; keskmäne jago om jakulinõ ja pall'o lühemb, ent häste paksõmb, minkperäst täl ka jämmesoolik nimes om pant; kolmas jago ehk sooligu alomanõ ots, miä kõtu prügü ihost vällä juhatas, om jälq sille ja peenemb, kõgõ lühemb ja kutsutas peräsoolikus. Et soolik mitte ärq ei vass'uq, tuutarbis ommaq nimäq ohukõsõ naha ehk kelmega köüdedüq.
Kõtukooban hääl ja kur'al puul sälgrootso nimeside ligi saisvaq rauhaq, mõlõmbil puul üts, miä kust ja kusõga mõnd kõlvatumat asja verest vällä lahotas. Kusi juusk kummastki rauhast üte pikä ja peenikese torokõsõ läbi kusõmõhõ, kost täl kuna tahetas vällä lastas juuskõ.
Kirändüs
Katõgooria:Inemine
Valgjärv
Valgjärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
.mu
.mu om Mauritiusõ internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
31. hainakuu päiv
31. hainakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 212. päiv (liigaastagal 213. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Hainakuu
Ärq ei lääq
"Ärq ei lääq" om ansambli Singer Vinger albom, kon om pääl 11 laulu. Kaplinski Jaani sõnno pääle tett nimilugu om võrokeeline. Albom om ilmunuq 2003. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om MFM Records OÜ.
Veskijärv
Veskijärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Küüdre järv
Küüdre järv om järv Karula kihlkunnan Antsla vallan.
10. vahtsõaastakuu päiv
10. vahtsõaastakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 10. päiv.
Välislingiq
Katõgooria:Vahtsõaastakuu
.mv
.mv om Maldiive internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
17. urbõkuu päiv
17. urbõkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 76. päiv (liigaastagal 77. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Urbõkuu
Suurjärv (Kobõla)
Suurjärv om järv Urvastõ kihlkunnan Antsla vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Sõiralump
Sõiralump om lump Urvastõ kihlkunnan Antsla vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
.mw
.mw om Malawi internetitunnus.
Otõmpää kihlkund
Otõmpää kihlkund (vai Otõpää kihlkund) om kihlkund Lõuna-Tartomaal. S'oo ilma aigo jääs suurõmb jago kihlkunnast Valga maakunna alalõ. Kihlkunna keskus om Otõmpää liin.
250px|thumb|Otõmpää kihlkunna [[Otõmpää Vabahussõa mälehtüssammas|Vabahussõa mälehtüssammas]]
Aolugu
Otõmpää kihlkund oll' muistidsõ Ugandi maakunna kõgõ tähtsämb kihlkund.
20. aastagasaa alostusõn oll' kihlkunnan oll' 12 riigi-, peris- ja kerkomõisat ni 11 kar'amõisat.
250px|thumb|Otõmpää kerik, Stavenhageni Wilhelm Siegfriedi gravüür, 1866
Välislingiq
Katõgooria:Otõmpää kihlkund Katõgooria:Tartomaa Katõgooria:Tartomaa kihlkunnaq
.mx
.mx om Mehhigo internetitunnus.
Vähkjärv
Vähkjärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Põh'a-Korea
Põh'a-Korea, ammõtlidsõlt Korea Demokraatlinõ Rahvavabariik om riik Hummogu-Aasian Korea puulsaarõ põh'ajaon.
Kaeq viil
Katõgooria:Põh'a-Korea Katõgooria:Aasia riigiq
Märtekuu 2006
28. märtekuu päiv
Katõgooria:2006 Katõgooria:Märtekuu
18. urbõkuu päiv
18. urbõkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 77. päiv (liigaastagal 78. päiv).
.my
.my om Malaisia internetitunnus.
18. urbõkuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Urbõkuu
.my
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Vomsu suut
Vomsu suut om mitmõ Võromaa järve nimi:
6. joulukuu päiv
6. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 340. päiv (liigaastagal 341. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Joulukuu
Tanni tiik
Tanni tiik om ülessulut järv Urvastõ kihlkunnan Antsla vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Murõt ei olõ
"Murõt ei olõ" om Ilvese Aapo, Pulga Jaani ja Rahmani Jani albom, miä sisaldas 12 võrokeelist laulu. Albom om ilmunuq 2006. aastagal lasõrtsõõri pääl.
Telli tiik
Telli tiik vai '''Kalatiik nr. 6''' om inemise tett lump Urvastõ kihlkunnan Antsla vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Muuk
200px|thumb|Tiibeti muugaq Muuk vain munk om miis, kiä eläs religioossõn askeetlusõn, kas sõs ütsindä vai tõisi samameelitside inemiisiga, ollõn füüsilidselt kuigivõrra lahon inemiisist, kinkal olõ-iq samma tsihti. Muugaq ommaq olnuq joba väega vanast aost mitmin kultuurõn.
Kaeq viil
Katõgooria:Usk
11. vahtsõaastakuu päiv
11. vahtsõaastakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 11. päiv.
Välislingiq
Katõgooria:Vahtsõaastakuu
Meenikunno maastigukaitsõala
Meenikunno maastikukaitsõala om kaitsõala Võromaal Räpinä kihlkunna lõunaotsan Veriora vallan. Kaitsõala om luud 1981. aastaga lehekuu 25. pääväl. Timä suurus om 1757 ha. Tuust 53% võtt hindä ala Meenikunno suu, 1% ommaq viikogoq ni ülejäänüq 46% om mõtsa all. Kaitsõala om tett tuu jaos, et hoita alalõ Hummogu-Eestile tüüpilist suud, suusaari haruldaisi taimi, kaitsa umanäolist maastikku, arõnõvit älvit ni Nohipalo Must- ja Valgjärve. Turismitegevüs kaitsõalal olõ-iq kuigi suur. Inemiseq saavaq esiq kävvü kaeman Meenikunno suud, Nohipalo järvi ja Ilomõtsa taivakivihaudo.
.mz
.mz om Mosambiigi internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Sa olõt illos, Võromaa
"Sa olõt illos, Võromaa" om Tal'na Võro Seltsi lauluansambli Liiso albom, miä sisaldas 14 võrokeelist laulu. Albom om ilmunuq 2006. aastagal lasõrtsõõri pääl. Tää plaat om salvõstatu´ Eesti Raadio II stuudioh Peetri puult ja päälõ tuu om viil plaadiga üteh laulõ sõnaq.
Tähetiidüs
Tähetiidüs vai astronoomia om tiidüsharo, miä uur taivakihhi ja näide süstemme ni kosmilidsõ hajoainõ ehitüst, liikmist ni arõngut.
Võro- ja Setomaalt perit tähetiidläseq
Tunnõtumbaq Võromaalt perit tähetiidläseq ommaq Raudsaarõ Hugo ja Kasagu Enn.
Katõgooria:Tähetiidüs
19. urbõkuu päiv
19. urbõkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 78. päiv (liigaastagal 79. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Urbõkuu
Eesti
pisi|Eesti 2021Eesti Vabariik om väiku riik Õuruupan, mink ümbre om õdagu ja põh'a puul Õdagumeri (põh'an Soomõ laht'), lõunõ puul Läti ja hummogu puul Vinnemaa. Mereveere pikkus om 3794 km. Maapiiri pikkus om 633 km, säälhulgan 339 km Lätiga ja 294 km Vinnemaaga.
Eesti pindala om täämbädsel pääväl 45,226 km², inne tõist ilmasõta oll' tuu põrõhõlladsõst suurõmb.
Eesti kõgõ suurõmb liin om pääliin Talliin. 1,3 mill'oni inemisegaq om Eesti üts vähämbit Õuruupa Liido riike.
Eestin eläseq inämbältjaolt eestläseq (68,7%), kõgõ suurõmb vähämbüsrahvus ommaq vindläseq (25,1%).
Nimi
Nimme Estonia köüdetäs vanno aestidõ nimega, kedä edimäst kõrda mainits Rooma aoluulanõ Tacitus umbõs aastagal 98 uman raamatun "Germania" kujol Aestiorum gentes, Aestii, ildampa om taad nimme kirotõt Hestis (Cassiodorus, 523–526), Aesti (Jordanis, 551), Aisti (Einhard, 830), Esto, Estum (Wulfstan, 887), Iste (Widsith, 10. saj). Aestõ peetäs inämbältjaolt baltlaisis (kiä es kõnõlõq õdagumeresoomõ kiilt) vai hoobis preisläisi hõimos, selle et seletüseq näide kotsilõ pandvaq nää põrõhõlladsõ Kaliningradi piirkunda. Viil om arvat, et aestiq olliq kõik rahvaq Õdagumerest hummogu poolõ, selle et nime ütes alusõs om peet germaani tüvve ost- (öst-, est-), miä tähendäs hummogut, päävä nõsõmisõ puult. Ao joosul võisõ nime tähendüs kitsembas muutudaq ja jäiäq lõpus tähendämä õnnõ põrõhõlladsõ Eesti alla ja taa kandi inemiisi.
Inne Nõvvokogoliido okupatsiooni pruugiti nimme kirotamisõl ka kujjo Eesti Wabariik.
Lätläseq ütleseq Eesti kotsalõ Igaunija vana Ugandi muinasmaakunna perrä, suumlasõq ütleseq Viromaa maakunna perrä Viro.
Aolugu
Eesti Vabariik kuulutõdi vällä 23. radokuu pääväl 1918 Pärnon ja 24. radokuu pääväl Talliinan. Aastagil 1918-1920 pidi Eesti Vabahussõta uma riigi püsümäjäämise iist Vinne inämbläisi ja batis'akslaisi vasta.
Kavvõmban aoluun oll' seo ilma ao Eesti üts osa Liivimaast ja kuulu jaoldõ vai tävveligult S'aksa, Roodsi, Vinne, Taani ja Poola alaq.
Poliitiga
Eesti põhisäädüse perrä om Eesti esiqsaisva ja hindäperi demokraatlik vabariik, kon kõgõ korgõmba riigivõimu kandja om rahvas. Kõgõ korgõmbat riigivõimu tege teos rahva helüõiguslikõ kundlaisildõ Riigikogo valimisõ ja rahvahääletämisega.
Eesti Vabariik om Õuruupa Liidon, Schangeni ruumin ja õurotsoonin, miä tähendäs, et Eesti Vabariik om tiidsä umast hindäperi olõmisõst osa ärq andnuq, näütüses uma raha, ja peri täütmä Õuruupa Liido õigusnormõ. Riigikohtu seletämse perrä om Õuruupa Liido õigus Eesti jaos kõgõ suurõmb, Eesti põhisäädüsest saa täütä tuud ossa, minkaq Õuruupa Liido normiq kuunkõlan ommaq vai tuud, midä Õuruupa Liido õigus ei kõrraldaq. Et Eesti om Õuruupa Liidon, ommaq kõik Eesti Vabariigi kundlasõq õkva ka Õuruupa Liido kundlasõq.
Võimõ erälehoitmisõ mõttõ perrä ommaq säädüseandja võim, täüdeviijä võim ja kohtuvõim ütstõõsõ tasakaalustamisõs.
Võim om jaet kolmõs haros:
President om Eesti riigipää. President om Eesri riigikaitsmisõ kõgõ korgõmb juht ja tä kuulutas Eesti vasta suunat sõalidsõ opõratsiooni kõrral vällä sõasaisokõrra ja miisi püssä ala kutsmisõ. President om Eesti edüstäjä rahvidõvaihõlidsõn läbikäümisen, tä kuulutas vällä Riigikogo valimidsõq, and vällä säädüisi ja algatas põhisäädüse miitmist. President nimmas Riigikohtu ettepanõkil ammõtihe kohtuniguq, nimmas ja tege vallalõ valitsusõ ja kaitsõväe juhataja ettepanõkiga ammõtist kaitseväe juhtkunna, and riiklikke avvutasosot, sõaväeliisi ja diplomaatilisi avvuastmiid ni nimmas ammõtihe kaitsõväe ülembäjuhataja.
Luudus
Eestit mõotas parravüü huuaolinõ kliima. Tuu tähendäs, et tan om selgehe neli aastagaaigo: suvi, talv, kevväi, süküs. Eesti keskmäne korgus on 50 meetrit merepinnast ja kõgõ korgõmb kotus om Suur Munamägi Võromaal Haanin 317,4 miitrit üle merepinna.
Valitsõmisjaotus
Eesti Vabariik om jaet 15 maakunnas. Maakunnaq ommaq jaeduq vallos ja liinos, miä ommaq paigapäälidse umavalitsusõ ütsüseq.
Eesti valitsõmisjaotus om tegünüq aastagasato joosul ja tuud om vajahusõ perrä ao joosul muudõt. Suurõb jago põrõhõllõdsist maakunnist olliq olõman joba 18. aastagasaal. 20. aastagasaa edimädsel poolõl tetti kats vahtsõt maakunda: Valgamaa ja Petserimaa. Eesti oll' inne tõist ilmasõta jaet 11 maakunnas: Lääne-, Harju-, Järva-, Viro-, Pärno-, Villändi-, Tarto-, Valga-, Võro-, Petseri ja Saarõmaas. Tõõsõq, nigu Hiiumaa, Jõgevamaa, Põlvamaa ja Raplamaa ommaq tettüq ildampa tõisi maakundi lõikõn.
Päält Eesti Vabariigi luumist 1918. aastagal säädüq vallaq Eesti tähtsämbis valitsõmisütsüisis. Varrampa olliq päämädsis ütsüisis aastagasato joosul säädünüq kihlkunnaq. Valloga panti kokko ka mõisamaaq, miä innembi sinnäq es kuuluq. Tuust aost saadik om valdo kõrrast veidembäs jäänüq. 1939. aastagal tetti 248 vahtsõt valda. 2017. aastaga lõpuniq oll' egän maakunnan maavalitsus, midä juhti maavanõmb, kiä oll' paiga pääl riigi puult. Valitsus pand' maavanõmbaq ammõtihe viies aastagas.
Valdo ja liino iistsaisus om volikogo, miä valitas võrdõlisõ valimissüseetmiga nelläs aastagas. Volikogo suurus olõnõs valla vai liina inemiisi arvust. Umavalitsuisi täüdesaatja organ om valla- vai liinavalitsus. Vallaq ja liinaq võivaq ütiste huvvõ kaitsmisõs ja täütmises tetä liite.
Rahvastik
2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Eesti elänikkunnast eestläisi 69,72%, vindläisi 25,2%, ukrainlaisi 1,74%, valgõvindläisi 0,97%, suumlaisi 0,59%, tatarlaisi 0,15%, juutõ 0,15%, lätläisi 0,14%, leedulaisi 0,13% nink poolakõisi 0,13%.
Kultuur
pisi|Seto Kõgõ vanõmbaq kultuurinättüseq Eesti maa pääl ommaq Pullist ja Kundast lövvet Kunda kultuuri välläkaibmisõl lövvedüq as'aq.
Lõunõ-Eestin, esiqerälidselt Mulgimaal, jäieq mitmõq vanaperälidseq kultuurinättüseq kõgõ kavvõmbas alalõ. Eesti rahvakultuuri saisukotusõst ommaq kõgõ kavvõmb pia tervel maal olnuq vana rahvalaul (vai leelo), rehetarõ, rüäleib, pulma- ni joulukombõq ja hingiaig.
Eesti kultuuriga ommaq köüdet ka baltis'akslaisi, setokõisi, rannaruutslaisi ja vinne vanausuliisi kultuur.
Seo ilma ao kultuur
Seo ilma aigu ommaq eesti kultuuri umaq jäleq jätnüq kipõ tehniga edesiminek ja massikultuur. Säälsaman peetäs ka vanna rahvakultuuri tähtsäs, Eestin om kümnit tuhandit rahvakultuuriga köüdetüid inemiisi, lauldas vanno laulõ, mängitas pille, tetäs kasitüüd.
Maalikunstin ommaq tunnõt Kasõ Alice, Mäetammõ Marko, Navitrolla ja Ole Kaido, graafikan Alligu Peeter. 1992. aastagal luudi Seo ilma ao kunsti Eesti Keskus, 2006. aastagal Kumu kunstimuusõum.
Filmikunstin ommaq tunnõt Iho Arvo, Nügase Elmo, Rao Ilmar, Õunpuu Veiko.
Välislingiq
Katõgooria:Eesti Katõgooria:Õuruupa riigiq
.na
.na om Namiibia internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Tiik nummõr üts
Tiik nummõr üts om lump Urvastõ kihlkunnan Antsla vallan.
Arkeoloogia
Arkeoloogia om aoluutiidüse haro, miä uur ainõliidsi aoluulättide perrä ütiskunna vanõmbat minevikku. Arkeoloogia ku tiidüs tekkü 19. aastagasaal; sis jaeti muinasaig kivi-, pronksi- ja ravvaaos.
12. vahtsõaastakuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Vahtsõaastakuu
Märtekuu
Nimest
Märtekuu om uma nime saanuq märtepäävä perrä. Viil om tedä kutsut talvõkuus, tuuperäst et hariligult nakkas taan kuun pääle talv. Nimi novvembri om tulnuq kuu ladinakeelitsest nimest November, miä ummakõrda om tulnuq ladinakeelitsest sõnast novem (ütessä). Taa kuu oll' Rooma kallendri ütsäs kuu inne ku kuiõlda talvõaig jaeti katõs kuus: Ianuarius ja Februarius.
Meelega
"Meelega" om Tuksami ja sõpro albom, miä sisaldas 16 laulu ja pilliluku, noist kats võrokeelist rahvalaulu ("Uni tulõ huikõn", "Kui mina allõs nuur viil olle") ja üts võrokeelitse päälkiräga pillilugu ("Ull Jakob"). Albom om ilmunuq 2000. aastagal lasõrtsõõri pääl.
Märtekuu
Muial
Katõgooria:Kuuq Katõgooria:Märtekuu
Meelega
Albomi luuq (vällä arvat 13. ja 16. lugu) ommaq helülõksi püvvet kiränike maja kontsõrdil. Albomi pääl om nii rahvalaulõ ku Enno Ernsti ja tõisi luulõtajidõ sõnno pääle tett laulõ. Laulõ säädeq ommaq sündünüq ütidsen tüün.
7. joulukuu päiv
7. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 341. päiv (liigaastagal 342. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Joulukuu
.ne
.ne om Nigeri internetitunnus.
Vietnam
Vietnam, ammõtlidsõlt Vietnami Sotsialistlik Vabariik, om riik Lõunõhummogu-Aasian.
Välislingiq
Katõgooria:Vietnam Katõgooria:Aasia maaq Katõgooria:Aasia riigiq
.nc
.nc om Vahtsõ Kalõdoonia internetitunnus.
20. urbõkuu päiv
20. urbõkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 79. päiv (liigaastagal 80. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Urbõkuu
Urbõkuu 2006
2006 aastaga Urbõkuu aigraamat.
3. urbõkuu päiv
Katõgooria:2006 Katõgooria:Urbõkuu
Vinnemaa
Vinnemaa (Vinne Föderatsiuun) om maa ja riik Õuruupan ja Aasian ni om ilma kõgõ suurõmb riik. Vinnemaal eläs päält 142 mill'ona inemise (2011).
Katõgooria:Vinnemaa Katõgooria:Õuruupa maaq Katõgooria:Aasia maaq
Kaika
Kaika külä om külä Karula kihlkunnan Antsla vallan.
Aolugu
Kaika külän om olnuq kuul ja õigõusu kerik. Koolimaja ja kerik ommaq Kaika mäe pääl.
Midä kaiaq tasos
Ilosaq ommaq Kaika mäeq ja mõtsaq. S'oo kant jääs Karula rahvusparki.
200px|thumb|[[Kaika kerik 2008. a. põimukuun.]]
Kuulsambaq inemiseq
Kaikal eläs Kaika Lainõ, üts kuulsampi võrokõisi.
13. vahtsõaastakuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Vahtsõaastakuu
Wrangelli Ferdinand
Wrangelli (Wrangeli) Ferdinand (Ferdinand von Wrangell (Wrangel), 1797-1870) oll' Joosu mõisast perit admiraal', ümbreilmasõitja, Arktika-uurja, vinne koloonijidõ kindralkubõrniir' Alaskal, vinne mereministri ja Mereministeeriümmi Opat Komitee president', Peterburi TA kirävaihtajaliigõq (1827) ja avvoliigõq (1855), Prantsusõ Akadeemiä liigõq (1856), Vinne Maatiidüseseldsi üts asotaja. Ferdinandi esä oll' Vinne riigi maamõõdo assessor', kiä võtt' uma pere Pihkvahõ maamõõdo ekspedits'oonilõ üten, tuuperäst Ferdinand sääl sündügi. Ferdinandi latsõpõlv' läts' müüdä Joosu ja Hurmi mõisin, Võrol ja Vana-Nursi mõisan. Täl oll' viis sõsard (kinkast kats' kuulivaq latsõn) ja veli.
Mälehtüse hoitminõ
Wrangelli perrä ommaq nime saanuq mitmõq paigaq. 200px|thumb|1992. a. Vinnemaal vällä annõt postmark Wrangelli pildiga
Wrangellilõ om pant mälehtüsmärk Roela mõisahe.
1992. aastagal anti Vinnemaal vällä postmark Wrangelli pildiga.
Tsimmi järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Liechtenstein
Liechtensteini Vürstiriik (s'aksa keelen Fürstentum Liechtenstein) om Õuruupa riik.
Välislingiq
Katõgooria:Õuruupa maaq
Maatiidüs
Maatiidüs vai geograafia om tiidüsharo, miä uur luudusliidsi ja kultuuriliidsi nättüisi jaotust ja näidevaihõliidsi ruumiliidsi vaihõkõrdo Maa pääl.
.nf
.nf om Norfolki internetitunnus.
Maatiidüs
Maatiidüse ku tiidüsharo luujas peetäs vanakreeka opõtlast Eratosthenest.
.nf
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2008. aastaga pääle
"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2008. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" ütsästõiskümnes aastagakäük.
Teedüs
Katõgooria:Võro-Seto tähtraamaduq
Kõne Võrust
"Kõne Võrust" om ansambli Ummamuudu viies albom, miä sisaldas 12 laulu, noist 3 võrokeelist. Albom om ilmunuq 1996. aastagal lasõrtsõõri ja kaseti pääl.
Jõul
"Jõul" om ansambli Ummamuudu neläs albom, miä sisaldas 10 laulu, noist üts ("Oodid, oodid, vellekene") om lõunaeestikeeline rahvalaul. Albom om ilmunuq 1995. aastagal lasõrtsõõri ja kaseti pääl. Välläandja om Umamuudu Ltd.
.ng
.ng om Nigeeriä internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.ni
.ni om Nicaragua internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
3. põimukuu päiv
3. põimukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 215. päiv (liigaastagal 216. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Põimukuu
Joosu savihaud
Joosu savihaud om järv Põlva kihlkunnan Laheda vallan.
2. põimukuu päiv
2. põimukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 214. päiv (liigaastagal 215. päiv).
Joosu savihaud
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
2. põimukuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Põimukuu
21. urbõkuu päiv
21. urbõkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 80. päiv (liigaastagal 81. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Urbõkuu
.nl
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Vahtsõkivi järv
Vahtsõkivi järv om ülessulut järv Urvastõ kihlkunnan Antsla vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
14. vahtsõaastakuu päiv
14. vahtsõaastakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 14. päiv.
Välislingiq
Katõgooria:Vahtsõaastakuu
22. urbõkuu päiv
22. urbõkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 81. päiv (liigaastagal 82. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Urbõkuu
Ummaleelo (albom)
"Ummaleelo" om ansambli Ummaleelo albom kon om pääl 5 seto rahvalaulu. Albom om ilmunuq 1997. aastagal lasõrtsõõri pääl.
Välislink
http://web.ibs.ee/ummamuudu/ummaleelo/
Moskva
Moskva om Vinnemaa pääliin ja Õuruupa kõgõ suurõmb liin, miä om Moskva jõõ veeren ja kon eläs. Moskva liin om teedäq 1147. aastagast.
Katõgooria:Vinnemaa liinaq Katõgooria:Pääliinaq Katõgooria:Õuruupa pääliinaq
Wrangeli saar
right|Wrangeli saar Vinnemaal
Wrangeli saar om Põh'a-Iämeren, Hummogo-Tsiberi ja Ts'uktsi mere vaihõl. Suurus om umbõs 7300 km2. Õuraasia mandrõst eräldäs Wrangeli saart Longi väin. Saarõ kesk- ja lõunaosa om mägine (mäki korgus küünüs 1096 miitrini), põh'aosa matal ja soinõ. Mäki pääl om arktilinõ kõrbõ, tasadsõ maa pääl arktilinõ tundra. Kasvolihte om küländ pall'o: 350. Saar om Wrangeli luuduskaitsõalal. 1926. a. tetti saarõ pääle polaarjaam, tuust aost eläseq sääl pidevält inemiseq. Saarõ lõunaveere pääl ommaq Ušakovskoje ja Zvjozdnõi küläq. Saar löüti 1849 ja 1867 and' ameeriga vaalapüüdjä T. De Long tälle Wrangelli Ferdinandi perrä nime. Wrangeli saar kuulus Vinne Föderats'ooni Ts'uktsi autonuumsõ ringkunna ala. Saarõ pääl elliq üteq perämädseq teedäqolõvaq mammudiq.
thumb|300px|Arktilinõ [[tundra Wrangeli saarõ pääl]]
Katõgooria:Maatiidüs
8. joulukuu päiv
8. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 342. päiv (liigaastagal 343. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Joulukuu
Singapur
thumb|250px|left Singapur, ammõtlidsõlt Singapuri Vabariik, om riik Lõunõhummogu-Aasian Malaka puulsaarõ tipu lähkon Singapuri saarõ ja tõisi väikside saari pääl.
Välislingiq
Katõgooria:Singapur Katõgooria:Aasia maaq Katõgooria:Aasia riigiq
.no
.no om Norra internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Urvastõ kihlkunna küläq
Urvastõ kihlkunna külli nimekiri lugõ üles Urvastõ kihlkunna küläq.
A H J K L M N O P R S T U V
Kaeq viil
Hargla - Kanepi - Karula - Põlva - Rõugõ - Räpinä - Urvastõ - Vahtsõliina
Curitiba
Välislingiq
Katõgooria:Brasiilia
Kõrbjärv (Tilsi)
Viieläjäq ja -kasvoq
pisi|left|Tilsi Kõrbjärv 2013. aastagal
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Kaika kerik
Kaika kerik om õigõusu kerik Karula kihlkunnan Kaika külän. Kerik om Vürst Troitski nimeline, kiä kinke kerkolõ kelläq (11 tk.). Tedä naati ehitama 1896. aastagal ja valmis sai tä 1900. aastagal. Kerik om puust ja katõ torniga. Täämbädses pääväs om tä poolõnistõ ärq lagonu.
Välislink
Katõgooria:Võromaa keriguq
Üts ummamuudu liin
Albom tetti ansambli 15. aastagapäävä ja Võro liina 220. aastagapäävä puhul. Nimiluu päälkiräs om võet Võro liina tunnuslausõq.
Luuq ommaq helülõksi püvvedüq aastagil 1997-2004, õnnõ "Rattalaul" - Ummamuudu kõgõ edimäne avaligult mängit lugu - om perit aastagast 1989.
Linajärv (Vana-Koiola)
Linajärv om järvekene Põlva kihlkunnan Laheda vallan Vanan-Koiolan Vana-Koiola-Timo tii lähkon mõtsa sisen.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
.np
.np om Nepali internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.nr
.nr om Nauru internetitunnus.
23. urbõkuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Urbõkuu
.nr
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Ungari kiil
Ungari kiil om soomõ-ugri kiilkunna kiil, midä kõnõlõs umbõs 14.5 mill'onat inemist. Ungari kiilt kõnõldas päält Ungari viil Romaanian, Slovakkian, Serbiän, Ukrainan, Sloveeniän, Horvaatian ja Austrian.
Ungari kiil ja võro kiil
Ungari ja võro keelen om mitmit üttemuudu sõnno.
Katõgooria:Ugri keeleq
15. vahtsõaastakuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Vahtsõaastakuu
Meä kiil
Meä kiil vai tornio-oro soomõ kiil (meä keelen meänkieli, roodsi keelen tornedalsfinska) om õdagumeresoomõ kiil, midä kõnõldas Roodsin, põhilidsõlt Tornio jõõst õdagu puul. Keeletiidüsligult peetäs meä kiilt inämbüisi soomõ keele peräpõh'ala murdidõ hulka kuuluvas, a Roodsin om meä keelel ammõtligu veidembüskeele staatus. Meä kiilt kõnõlõs 40 000-70 000 inemist.
Russelli Bertrand
Russelli Bertrand (Bertrand Arthur William Russell, 1872-1970) oll' Briti filosuuf, aoluulanõ, loogik ja matõmaatik. Tä sündü ja kasvi üles Walesin, a elli suurõmba jao umast elost Inglüsmaal.
Tä oll' üts kõvõmbit säsüpommi ja Vietnami sõa vastatsit kõgõn ilman.
1950. aastagal sai Russell Nobeli kirändüspreemiä.
Katõgooria:Walesi inemiseq Katõgooria:Inglüsmaa inemiseq Katõgooria:Ütiskuningriigi filosoofiq Katõgooria:Ütiskuningriigi loogiguq Katõgooria:Nobeli preemiä saajaq
.nz
.nz om Vahtsõ Meremaa internetitunnus.
Meä kiil
Välislingiq
Katõgooria:Õdagumeresoomõ keeleq Katõgooria:Roodsi
.nz
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Väikujärv
Väikujärv om järv Urvastõ kihlkunnan Antsla vallan.
Parakoja
Parakoja om uja Räpinä kihlkunnan.
Väikujärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Parakoja
Katõgooria:Räpinä kihlkunna jõõq
Wrangeli luuduskaitsõala
Wrangeli luuduskaitsõala (Wrangeli saarõ luuduskaitsõala) om Vinnemaa kõgõ põh'apoolitsõmb luuduskaitsõala. Pindala om 7670 km2. Tä võtt hindä ala Wrangeli ja Heraldi saarõ ni näide ümbre olõva mere. Luudi 1976. Wrangeli luuduskaitsõala om Hummogu-Tsiberi ja Põh'a-Ameeriga floora- ni faunaelemente kokkoputmisõ ala. Suur jago (4700 km2) kaitsõalast om mägine, pall'o om väikeisi jõki ja järvi.
.nu
.nu om Niue internetitunnus.
Wrangeli luuduskaitsõala
Kaeq viil
Katõgooria:Maatiidüs Katõgooria:Vinnemaa
Küünimõtsa järv
Küünimõtsa järv vai Küünümõtsa järv om järv Karula kihlkunnan Antsla vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
9. joulukuu päiv
9. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 343. päiv (liigaastagal 344. päiv).
Palomõisa oja
Palomõisa oja om uja Räpinä kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Võhandu jõkkõ paigan, kost Võhandu suuni jääs 57,1 km.
.om
.om om Omaani internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Palomõisa oja
Katõgooria:Räpinä kihlkunna jõõq
.om
Toppdomän
Turneri Joseph Mallord William
Turneri Joseph Mallord William (Joseph Mallord William Turner, 1775-1851) oll' inglüse romantismiao maastigumaalja. Üteldäs, et timä stiil pand' alossõ impressionismilõ.
thumb|200px|right|Temeraire'i vidämine perämäste saisopaika inne timä tükeslahkmist, 1838
Katõgooria:Inglüsmaa inemiseq Katõgooria:Inglüsmaa kunstniguq
Roodsi kiil
Roodsi kiil om põh'agermaani skandinaavia rühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 9 mill'onat inemist. Roodsi kiil om Roodsi riigikiil, Soomõ tõõnõ riigikiil ja üts Õuruupa Liido ammõtligõst keelist. Roodsi keele murdit om kõnõld ka Eestin, põhilidsõlt Läänemaa Noaroodsi puulsaarõl, Vormsil ni Ruhnu saarõ pääl.
Võrokõsõq
thumb|200px|[[Võrokõisi lipp]] 200px|thumb|[[Uma Pido|Umalõ Pidolõ tulõ pall'o võrokõisi kokko uman keelen laulma. Kotjuhi Dmitri pilt]] 200px|thumb|Kats rahvarõivin võrokõist [[Talliin|Talina liina pääl vabariigi aastapääväl 2011. Sabolotny Mare pilt]]
Roodsi kiil
Katõgooria:Keeleq Katõgooria:Roodsi
Võrokõsõq
Võrokõsõq ommaq Vana-Võromaa põlidsõq eläniguq, õdagumeresoomõ rahvas, kedä või pitäq eestläisi allrahvusõs vai subnatsioonis. Võrokõisi hindäpidämise põhilidsõs alossõs om võro kiil. Võro kiilt mõist päält 70 000 inemise (73 340 ).
Näid peetäs õkvaütlejis ja usaldajis ni põh'aeestläisist tsärrembis. Häste om teedäq võrokõisi külälislahkus. Võro maarahvas rehkendäs viil küländ pall'o külärahva arvamisõ ja kombidõga. Külin om alalõ vanno kombit, Võromaalt om üles kirotõt pall'o rahvalaulõ ja -juttõ.
.pa
.pa om Panama internetitunnus.
24. urbõkuu päiv
24. urbõkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 83. päiv (liigaastagal 84. päiv).
Võrokõsõq
Lätteq
Katõgooria:Õdagumeresuumlasõq
.pa
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
24. urbõkuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Urbõkuu
Ummaleelo
Ummaleelo om ansambli, miä mäng seto rahvalaulu muudsa ao pille saatõga. Ummaleelo tekkü 1996. aastagal, ku ansambli Ummamuudu ja seto leelokuur Leelonaase teiq ütidse projekti.
16. vahtsõaastakuu päiv
16. vahtsõaastakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 16. päiv.
Ülemine järv
Ülemine järv om ülessulut järv Urvastõ kihlkunnan Antsla vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Pikkjärv (Tilsi)
Pikkjärv om järv Põlva kihlkunnan Laheda vallan Tilsin.
Järve õdagupoolitsõ veere pääl om Tilsi mõisa uma pargiga ja Tilsi kuul.
Järve vesi vaihtus ärq 2 kõrda aastagan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Ummamuudu
Ummamuudu om perimüsmuusiga- ja popansambli, miä tegotsõs Lõuna-Eestin ja mink juurõq ommaq Võro liinan. Ansambli mäng hindätettüisi poplaulõ ja hindä perrä säetüisi rahvalaulõ eesti ja võro keelen. Ummamuudu om edimäne ansambli, miä nakas' tegemä võrokeelist popmuusikat. Näide kõgõ suurõmbas hitis om Rahmani Jani kirotõt laul "Kõnõtraat", miä oll' Eesti edetabõlidõ tipon 1994. a. sügüse. Viil ommaq laembalt tunnõduq luuq "Tunnen ära", "Ka sisaliku tee", "Valgem pool", "A mille", "Vanaema Linda", "Kokkutulek", "Linnud ja sead" ja tõsõq.
Kohila
thumb|Kohila mõisa thumb|Tohisoo mõisa pisi|Droonivideo Kohilast 2022. aasta juunis Kohila om allõv Rapla maakunnan, Kohila valla keskus.
Ummamuudu
Ansambli tekkü 1989. aastaga mahlakuun, ku neli latsi lauluansamblin Võrukaelad Visnapuu Mare käe all helükoolitust saanuq koolipoissi võtiq Võro liinan pilliq kätte ja naksiq kantri- ja folkstiilin muusikat tegemä. Iistvidäjäs ja põhilidsõs laululuujas om Leisi Meelis.
Ansambli Ummamuudu ja seto leelokoori Leelonaase ütitsest projektist om vällä kasunu ansambli Ummaleelo.
Kohila
Kohila asus 20 km Raplast põh'a puul ja 28 km Talliinast lõunan. Läbi alõvi lätt Talliin-Rapla-Viljandi/Pärno tsihin raudtii.
Ummamuudu
Liikmõq
Läbi aastagidõ ommaq ansamblin mängnüq: Aaviksoo Ain, Vendti Timo, Leisi Toomas, Leisi Meelis, Perli Antti, Kalvedi Heino, Lauridsa Are, Kahari Indrek, Salmi Sulev, Liivagu Lauri, Lillepea Andrus, Puusepä Roland, Salmi Jaanus, Luugi Meelis, Danieli Paul, Joametsa Laur, Veskimäe Indrek, Sirila Marko ja Leisi Ludvig.
Kohila
2008. aastaga süküskuu 3. pääväl elli Kohilan 3550 inemist.
Kohilast om peri "Eesti ots supõrstaari 2007" võitja Õigemeele Birgit.
Katõgooria:Kohila vald Katõgooria:Eesti alõviq
4. põimukuu päiv
4. põimukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 216. päiv (liigaastagal 217. päiv).
Malaisia
Malaisia om riik Lõunõhummogu-Aasian. Malaisia pääliin om Kuala Lumpur.
Välislingiq
Katõgooria:Malaisia Katõgooria:Aasia maaq Katõgooria:Aasia riigiq
.pe
.pe om Peruu internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Wrangelli mäeq
Wrangelli mäeq (ingl. k. Wrangell Mountains) om mäemassiiv Lõunahummogo-Alaskal Alaska ja Saint Eliasõ ahilidõ vaihhõl. Wrangeli mägeden om mito kistunut tulõmäke, noist kogõmbaq ommaq Mount Blackburn (4996 m), Sanford (4949 m) ja Wrangelli mägi (ingl. k. Mount Wrangell, 4317 m). Mäemassiv' om Wrangelli-Saint Eliasõ rahvuspargi (49 870 km2, asotõt 1980) põhiosa. Nime om tä saanuq Wrangelli mäe perrä.
Kaeq ka
Katõgooria:Maatiidüs
10. joulukuu päiv
10. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 344. päiv (liigaastagal 345. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Joulukuu
Mikilä järv
Mikilä järv vai Mähkli järv om järv Karula kihlkunnan Antsla vallan.
Vardja mõisa
250px|thumb|Vardja mõisa päähoonõq
Vardja mõisa (vai Pragi mõisa vai Aleksandri mõisa, sks. k. Alexandershof) oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Laheda valla alal. Mõisa jaeti 1. süküskuu pääväl 1843 ärq Vahtsõ-Koiola mõisast. Mõisahuunõq jääväq Vardja küllä Võro-Põlva tiist üts kilomiitri õdagu poolõ.
Inemiseq
Edimäne umanik oll' Põlva kihlkunnakohtunik Rothi Gustav. Perämäne umanik oll' 1901. aastagast Glasenapi Hermann Nikolai, kedä rahva hulgan kutsuti Klaas'nupis.
Suujärv (Vana-Koiola)
Suujärv om järvekene Põlva kihlkunnan Laheda vallan Vanan-Koiolan Vana-Koiola-Timo ja Vana-Koiola-Ts'olgo teie vaihõl mõtsa sisen.
Järve põhi om muanõ.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Juuk
Juuk om vedelüs, midä inemiseq ja eläjäq joovaq. Joogiq ommaq päämädselt tettüq viist. Hariligumbaq joogiq ommaq vesi, piim, tii, kohv, oluq.
Kuis väega tarvilinõ juuk om, võimiq tuust ärq tundaq, et janohädä meid pall'o inämb vaivas kui söögihädä ja et miiq inämb aigo söömäldä kui joomaldaq elläq või.
Katõgooria:Joogiq
Adistõ
Adistõ vai At'stõ om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Väikene oppusõ- nink lugõmisõraamat
Väikene oppusõ- nink lugõmisõraamat (originaalpäälkiräga "Weikenne oppetusse nink luggemisse ramat" vai "Weikenne oppetusse nink luggemisse ramat Tarto ma-rahwa kooli laste tarbis") om Marpurgi George Gottfriedi kirotõt edimäne lõunaeestikeeline kooliraamat. Raamat om "selle suure tarto-lina ramato-kohto lubbaga" vällä annõt "Tartolinas, 1805" nink "trükkitud M. G. Grentsiusse man". Raamat jagi tiidmiisi luudusõ, maatiidüse, rehkendämise ja arstmisõ kotsilõ.
Raamadu käsikiri sai avvohinna Liivima Üldkasoligu ja Ökonoomilidse Sotsieteedi võiklusõl nink Tarto ülikooli koolikomisjonilt soovitusõ koolin oppamisõs tarvitamisõs.
Sisokõrd
Üts Juttustaminne kuitas se külla koolmeister Andre omma koolmeistre Ammetit ärratallitap, kigille ma-koolmeistrille Eenkojos. 3
I. Jaggo. Könne, kumbe se hä koolmeister omme lastega om piddanu.
II. Jaggo.
III. Jaggo. Arwo-kunsti Eenoppus.
IV. Jaggo. Arwo-kunsti kige eddimänne Allustus.
Eenkirjotamisse tarbis. 117
Päleandminne Tallomehhile tarbis.
Üts Jutt. Se köt nink ihho luliikmisse. 137
Für deutsche Leser und Critiker dieses Büchelchens. 139
Süük
200px|thumb|Mõnõq söögias'aq
Väikene oppusõ- nink lugõmisõraamat
Töine könne. Lomest.
''Koolmeister. Teije ollete mulle, latse, mitto nättawa asja nimmitanu; läkkem nüüd mönne ülle neist jutto ajama. Minna arwa, meije tahhasime kige eesmält neist lomest könnelda?''
Aalupi järv
Aalupi järv om järv Urvastõ kihlkunnan Kanepi vallan.
Väikene oppusõ- nink lugõmisõraamat
Töine könne. Lomest.
Kolilatse kik: Neist lomest, ja, neist lomest, armas Koolmeister!
Süük
Süük om tuu, midä inemiseq ja eläjäq sööväq, et elämises tarvilist joudu saiaq.
Aalupi järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Väikene oppusõ- nink lugõmisõraamat
Töine könne. Lomest.
''Koolm. Kas ne pu ka lome suggust omma?''
Süük
Inemine pruuk söögis luumõ ja eläjide lihha. Arvatas, et tä kosus kõgõ parõmbast, kui tä vilätoitu ja lihatoitu ütelisi ja ütteviisi võtt ja hindä mitte loomõst ütsindä ehk lihaga ütsindä ei toidaq. Lihal om inämb toitmisõ joudu kui teräviläl ja tuul, midä teräviläst valmistõdas; viil vähämb toitmisõ joudu andvaq kartohvliq.
Väikene oppusõ- nink lugõmisõraamat
Töine könne. Lomest.
''Mihkel. Minna mötle, sest nemma kaswawa maast, ni kui lome.''
''Koolm. Se om öige, Mihkel. Ent ütle mule, mes om eggaüttest puust ma sissen?''
''Mihkel. Ne jure.''
''Koolm. Mes juure päle om?''
Aastaga pääväq
历史上的今天 歷史上的今天
Väikene oppusõ- nink lugõmisõraamat
Töine könne. Lomest.
''Hans. Se kand ehk tübbi.''
''Koolm. Mes kannu pääl kaswap, ehk mes tübbile om?''
25. urbõkuu päiv
25. urbõkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 84. päiv (liigaastagal 85. päiv).
Smithi Adam
Smithi Adam (Adam Smith, 1723-1790) oll' soti filosuuf ja majandustiidläne. Tä oll' soti valgustusao üts tähtsämb tegeläne ja pand' alossõ s'ooilmaaigsõlõ majandustiidüsele.
25. urbõkuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Urbõkuu
Smithi Adam
Katõgooria:Sotimaa inemiseq Katõgooria:Soti filosoofiq Katõgooria:Soti majandustiidläseq
Vana-Koiola mõisa
thumb|250px|right|Vana-Koiola mõisa laut 2007. a.
Vana-Koiola mõisa (sks. k. Alt-Koiküll-Kirrumpäh) oll' riigimõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Laheda valla alal. Mõisa läänist' 14. rehekuu pääväl 1626 Roodsi kuning Gustav Adolf sõakomissarilõ Hans Martenson Palmalõ. Mõisidõ reduktsiooni käügin läts' mõisa tagasi riigilõ ni jäi kroonumõisas 1919. aastaganiq. Mõisahuunõq ja -park jääväq Vana-Koiola küllä Võro-Põlva tiist mõnisada miitrit hummogu poolõ Vana-Koiola järve viirde.
Huunõq
Härbäni kotussõ pääle om ehitet Vana-Koiola koolimaja. Moonamajan tüütäs Vana-Koiola kultuurimaja. Alalõ om viil laut.
Birma
Birma, ammõtlidõlt Myanmari Liit, om riik Lõunõhummogu-Aasian. Birma pääliin om Naypyidaw.
Välislingiq
Katõgooria:Birma Katõgooria:Aasia maaq Katõgooria:Aasia riigiq
Pihostõ oja
Pihostõ oja om uja Räpinä kihlkunnan.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna jõõq
Väikene oppusõ- nink lugõmisõraamat
Töine könne. Lomest.
''Peter. Osse.''
''Koolm. Mes ossille om?''
''Tijo. Wösso.''
''Koolm. Mes wössule om?''
''Leno. Urbe.''
''Koolm. Mes urbist kaswap?''
''Semmen. Lehte nink häelme.''
''Ado. Suggu.''
''Koolm. Niimitago mulle mönni puid, kumma meile södawat suggu kandwa?''
''Tanno. Ubbina pu, pombre pu, plumi pu, wisla pu.''
''Hans. Ent kust se tullep, et se möts-ubina nink wisla pu ni maggusid ubbinid nink marju ei kanna, kui ne pu kandwa, kumma moisa aijan saiswa?''
''Koolm. Se tullep sest, et neide moisa puije sissen parremba pu osse omma pogitu ehk proppitu ehk okuleritu ehk kopuleritu.''
''Koolm. Oppi sinna sedda ka temmast henne ommas kaswus; ent nimmita mulle ka mönni mötsa puid?''
''Mihkel. Tamme pu, wahher pu, peddaja pu, köiv, leppa pu, raa pu, lehmus pu.''
''Koolm. Märäst kaswo saatwa meile ne pu?''
''Hans. Ne pu saatwa meile paljo nink mitmasuggust kaswo; se suggulik pu annap meile hääd suggu nink se mötsa pu peessitap meid.''
''Koolm. Kas se kik se kaswo om, mes meile ne pu saatwa?''
''Mihkel. Miito pu tullewa meile ka tullus omma törvaga nink tohhuga nink lehtega.''
''Pedo. Koiwust saap meil mahl nink wihha.''
''Koolm. Nink neist norest lehtist tettas kallist rohto ehk palsam.''