cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Pütsepä Eduard
Pütsepä Eduard (Eduard Pütsep, 1898-1960) oll' Vahtsõliina kandist peri maadlõja. Tä oll' edimäne võrokõsõst olümpiävõitja ja edimäne Eesti olümpiävõitja maadlusõn.
Pütsepä Eduardi kotsilõ om üteld: «Uma ilosa kihäga, julgõ, võttõrikka ja taktikalidsõlt läbimõtõldu maadlusviiega oll’ tä uma ao päältkaejidõ lemmik». Tä mõist' kõnõldaq katsan keelen ja oll' karsklanõ.
Elokäük
Pütsepä Eduard sündü 21. rehekuu pääväl 1898. Noorõn elli tä Peterburin. Tä käve vabatahtlikult Vabahussõan.
Päält Edimäst ilmasõta oll' Eduard sportlanõ ja triinri Eestin, Lätin ja 1939. aastagast alatõn Soomõn Kuusamon, kon tä 1960. aastal ka kuuli.
Saavutusõq
1927. aastaga Õuruupa Meistrivõistluisil sai tä hõpõmedäli.
1921. 1923. ja 1925. aastagal tull' tä Eesti meistris. Eesti miiskunna iist käve tä võistlõman 11 kõrda.
Filmin mängmine
Pütsepä Eduard om mängnü katõn Märska Konstantini filmin. 1924. aastal nal’afilmin «Õnnelik korterikriisi lahendus» oll’ Pütsepäl hulgus Shimmyna pääosa. Tuu film om är häönüq, a sisukokkovõtus ja pildiq päätegeläsest ommaq alalõ. Tuun filmin mängmise iist kutsuti tedä Eestimaa Chaplinis. 1925. aastagal filmin «Tšekaa komissar Miroštšenko» oll’ Eduardil Tšillikovi roll.
Välislink
Katõgooria:Võromaa inemiseq Katõgooria:Eesti sportlasõq
Toomõmägi
Toomõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Ka Tarto liinan om uma Toomõmägi.
Gagarini Juri
Gagarini Juri (Juri Gagarin) oll' Nõvvokogo Liido ilmaruumilindaja ja edimäne inemine, kiä ilmaruumi linnas'. Gagarini Juri käve edimäst kõrda ilmaruumin 12. mahlakuu pääväl 1961. aastagal ilmaruumilaivaga Vostok 1. Tuu edimädse lindamisõ aig oll' üts tunn ja 48 minotit.
Ilmaruumilaiv
200px|thumb|Sputnik
Ilmaruumilaiv om säedüs, massin vai laiv miä om eihtet, ilmaruumin lindamisõs. Ilmaruumilaivo tarvitõdas pall'odõ asjo jaos: kõlistamisõs, maakerä kaemisõs, ilmatiidüses, maatiidüses, plannõtidõ uurisõs ja kaupo ni inemiisi vidämises.
Um kattõ sorti ilmaruumilaivo: inemiisi kandvaq ja robodiq. Inemiisi kandvaq ilmaruumilaivuq veeväq inemiisi maakerä päält ilmaruumi vai tagasi. Mynõq kandvaq inemiisi ynnõ orbiidil, näütüs ilmaruumijaamaq. Tõistmuudu laivaq ummaq robodilaivaq, miä sõitvaq ess' vai ummaq kavvõdalt juhitavaq.
=Aolugu= Sputnik-1 oll' edimäne maakerä satelliit. Tuu saadõti taiva, lopõrdavalõ madalalõ orbiidilõ, Vinnemaalt neländäl rehekuul 1957.
Katõgooria:Ilmaruumiuurminõ
Liinamäe (Orava)
Liinamäe om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Hingiaig
Hingiaig om sügüsene aig rahvakallõndrin, ku avvostõdas ja oodõtas kodo koolnuidõ umatsidõ hingi.
Hingiaigo om peet rehekuun-märtekuun, esiqeränis inne märdipäivä, a mõnikõrd ka jo päält mihklipäivä. Hingiao sisse jääs ka hingipäiv.
Hingiaol (neläpäävä õdagidõ) om oodõt hingi kodo. Näile om katõt tarrõ vai sanna laud. Hingiao lõpun om hingi tennät ja nä jälq ärq saadõduq.
Hingiaol tohe-ei tetäq mürrä, nall'a, kõvva naardaq, rüükiq, ka mitte kärärikkit töid, nigu puid lahkuq.
Herakles
pisi|2. aastagasaa kujo Heraklesest
Herakles (ladina keelen Hercules) om vanakreeka mütoloogian tunnõt kangõlanõ, Zeusi ja Teeba kuninga Amphitryoni tõõsõpoolõ Alkmene poig.
Herakles om ilma kõgõ kõvõmb inemine. Üteliidsi om tä suurõ hindätiidmisegaq. Tä om kimmäs, et kiäkiq või-iq tedä võitaq, ja tõtõas'aq tunnistasõq tuud. Alasi, ku tä võitlõma nakas, om võitlusõ tulo ette teedäq. Kiäkiq saa-iq timäst kunagiq jako. Õnnõ nõidus või timä vasta saiaq ja tuu peräkõrd saatki Heraklese hukka.
Mõistusõgaq seovasta saa-i Herakles kittäq. Tuud om täl veidüq. Heraklese suur sõbõr om Theseus, kiä tälle hingeapi and.
katõgooria:Vanakreeka mütoloogia
Hod'otäht
300px|thumb|Hod'otäheq [[Merkuur, Veenüs, Maa ja Marss.]]
Hod'otäht vai hod'os vai plannõt om Riikevaihõlidsõ Tähetiidüseseldsi perrä sääne taivakihä Pääväsüstemin, miä
Ku õnnõ kats edimäst tingimüst ommaq täüdedüq, sõs om tegemist kääbätshod'otähega.
Katõgooria:Tähetiidüs
Lompka
Lompka vai Lumpka om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Tšaad
Tšaad, ammõtlidsõlt Tšaadi Vabariik, om Kesk-Afriga riik. Tšaadi pääliin om N'Djamena.
Prantsusõ-Preisi sõda
250px|thumb|Mars-La-Touri tapõlus
Katõgooria:Aolugu Katõgooria:Sõaq
Viki
Viki (vai wiki) om kogo umavaihõl linkega köüdetüid võrgolehti, midä saa egäl aol kaiaq ja esiq toimõndaq. Saat toimõndaq esiki seod artiklit, midä parhilla loet. Tuu jaos tulõ õnnõ klõpsadaq nuppi "Toimõndaq"!
Sõna wiki wiki om peri havai keelest ni tähendäs 'kipõ'.
Vikipeediä om viki, mink sisus om entsüklopeediä vai tuu ülesehitämine.
Välislingiq
Katõgooria:Internet
Lihtensteini
Lihtensteini om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Veriora vald
Keilä
Keilä (eesti keelen Keila) om liin ja umavalitsusütsüs Harjo maakunna õdaguosan Keilä jõõ veerehn, Talliinast 25 km lõunaõdagun. Liin oll üteliidsi aastagil 1992-2017 Keilä valla keskus.
Keilä piirnes põhahummogunukast Harku valla Kumna küläga, hummogun Saue valla Valingu küläga, lõunõn Õdagu-Harjo valla Ohtu ja Kulna küläga, lõunõn ja õdagun Õdagu-Harjo valla Niitvälja küläga ja põhan Õdagu-Harjo valla Valkse ja Tõmmiku küläga. Keilä hummogupiir lätt suurõmbalt jaolt müüdä Keilä jõkõ.
Edimäst kõrda nimmati Keilät kirotõduin papõrin 1241. aastagal. Keilä sai Liivi sõa aigo tõsitsõhe kannahtaq ja perähn sõta jäi Keilähe õnnõ kerigukülä. 1925. aastagal sai Keiläst allõv ja 1938. aastagal kolmanda astmõ liin.
Keilä oll’ keskaol lähkümbä piirkunna põllumajanduslik keskus. 20. aastagasaa alostusõn arõsi sääl rõivatüüstüs ni Nõvvokogoliido aol ülene tüüstüstuutminõ. Seo ilma aigo ommaq kõgõ suurõmbaq tüüandjaq AS Harju Elektr, Ensto Ensek AS ja AS Draka Keila Cables.
Nimmamist väärt hoonõq om Keilä kerik, miä om Harjomaa kõgõ suurõmb keskao maakerik ja mink kerigutorn om Põha-Eesti maakerikidõ hulgahn üts kõgõ korgõmb (50 miitrit). Keilän oll’ vasalliliin, minkast ommaq seo ilma aigo alalõ õnnõ liinamüürüq. Keilä mõisa oll tähtsä Liivi ordo tugipunkt Talliina ümbrekunnan. Pääle 1989. aastakka om mõisa päähuunõn Harjomaa muusõum.
Liinast lätt läbi Talliina–Keilä raudtii, miä hargnõs sääl Paldiski ja Riisipere liinis. Raudtiijaam om peri 1870. aastagast.
Nimi
Keilä om 1241. aastaga raamatun kirotõt Keikæl. Seo kuuldu arvadaq nii ku Keikälä vai Keikala. Nimi om nüüd lühemb. Nime tähendüs olõ-õi selge. Soomõ keele õdagumurdõn tähendäs käikäle vai käikälä tükkü vai ossa. S'aksa keelen om Keilä nimi olnu Kegel, vinne keelen Кегель.
Nahtsipäiv
Nahtsipäiv om seto rahvakallendri tähtpäiv, 11. märtekuu päiv, Suurkannahtaja Anastasia mälehtüspäiv.
Keilä
Koolitus
Keriguopõtaja Anton Heidrich (1659-1692) and’ leerioppust. Tuu mano käve lugõma opminõ ja katõkismusõ ja kerigulaulõ opminõ. 1724. ehitedi keriguopõtaja maja mano kuul. 1820. aastagal võtt’ keriguopõtaja Otto Reinhold von Holtz tüüle kats oppajat, kiä naksiq kihlkunnan lugõmist oppama.
Nahtsipäiv
Katõgooria: Märtekuu Katõgooria: Setomaa
Keilä
Luudus
Inneskidsel Keilä jõõ saarõl om Jõõpark, tuu om luudusõkaitsõ all. Tõõsõq liina tähtsäq pargiq ommaq Keskpark ja Pedästik, miä om Keilä algkooli huunõ takan.
Liina õdaguosan om Keilä tammistu. Liina piirin kasus Liivamulgu tamm, miä om luuduskaitsõ all. Viil om luuduskaitsõ all 150 aastaga vannu Lumbi katai.
Aphrodite
200px|thumb|Praxitelese tettü Aphrodite kujo koopia
Aphrodite (kreeka keelen Ἀφροδίτη) oll' vanakreeka armastusõ, ilo ja himo jumalanna.
Kreeka luulõtaja Hesiodosõ perrä ollõv tä sündünüq, ku titaan Kronos lõigas' tsirbiga ärq uma esä Kronosõ titi ja visas' tuu merde, kon tuu jäänüq valgõ vatu sisse oiduma. Vatust kasvi Aphrodite, kiä uhuti lõpos kaldõ pääle Paphosõ lähkün Küprüse saarõ pääl.
Katõgooria:Vanakreeka jumalannaq
Toomõ mägi
Toomõ mägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Iäpura
pisi|331x331px|Iäpura süü väikeisi viieläjit ja väikeisi kallo Iäpura vai vesipapp ' vai papiesänd om tsirk, kiä kuulus vesipapi perre.
Iäpura om esiqmuudu tsirk. Eestin om tedä veidüq. Siiäq tulõ tä ynnõ talvõs. Tä tulõ ilda sügüse ja lindas vanna pesäpaika tagasi varra keväjä. Sagõhõhe või iäpurra nätäq vii kotsil mynõ ossaharo, lepäjuurõ vai kivi pääl, miä vii seest paistus.
Timä mustaq sulõq ja valgõ lapp' rynna pääl ommaq niguq keriguopõtaja vai papi rõivaq. Ku tä vihastas, koogutas ku papp'. Ka inne ja päält vii alaq minekit vai õhun lindamist tege tä peris pall'o koogutuisi. Tä süü väikeisi viieläjit ja väikeisi kallo. Naid püüd tä nii viist ku vii lähküst, jõõpõh'a ruusa seest ja kivve alt. Naaq tsirguq juuskvaq, ujosõq ja kargasõq vette väega kipõstõ. Imehtämä pand tuu, et nääq võivaq iäkülmä viigaq jyypõâa pääl uma söögi perrä pikä maa maaha juuskõq.
pisi|333x333px|Määnest hellü iäpura tege Katõgooria:Tsirguq
Kilka Tõnu
Kilka Tõnu (Tõnu Kilgas; sündünüq 13. põimukuu pääväl 1954 Tarton, kooluq 25. lehekuu pääväl 2021) oll' eesti näütelejä ni laulja (bariton).
Tõnu esä oll' näütelejä Mägedi Lembit, imä näütelejä Kaarma Ellen.
Kilgas lõpõt' Heino Elleri nimelidse Tarto Muusigakooli Jürgensi Leida ni Kurtna Alma klassi laulu ja koorijuht'misõ pääl (1977).
Aastagil 1976–1984 tüüt' Vanõmuisõ tiatrin, 1984–2001 Estonia tiatrin.
Kilgas om üles astnuq raadion, viisorin ni kontsõrdilavvu pääl, mängüq näütüses filmen "Stereo" 1978, "Inemine, kedä es olõq" 1989, "Rahu huulits" 1991, "Nuuq vanaq armastuskiräq" 1992, telesarjan "Õnnõ 13" (1993–2020) agaq ka muial.
2020. aastaga sügüse ütel' Kilka Tõnu, et täl om kopsuvähk, miä om hinnäst jo aividõ sisse aanuq. Tä kuuli 25. lehekuu pääväl 2021.
Ossatäütmiisi
pisi|Kilka Tõnu [[1991. aastagal]]
Eräelo
pisi|[[Kalamehe Anti, Kilka Tõnu ja Karisma Katrin (1991)]] Kilkal om neli tütärd: Hansoni Hedvig Hansoni Novellaga, Kilka Ellen abielost Bassova Tatjanaga, Krummi Piret Karisma Katriniga ni Kilka Susan Mõttusõ Lembegaq.
Kilka Tõnu mõist' ka lõunõeesti kiilt kõnõldaq. Täl oll' ka latsõpõlvõ- ni maakodo Käärikel.
Vällälingiq
Katõgooria:Eesti näütelejäq
Simmuli
Simmuli om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Teism
Teism lajemban mõttõn om uskminõ, et om olõman vähämbält üts jumalus.
Kitsamban mõttõn om teism uskminõ, et om olõman jummal, kiä om maailma loonuq ja juht kõkkõ, miä sääl sünnüs.
Kaeq viil
Katõgooria:Usk
Monoteism
Monoteism om uskminõ, et om olõman õnnõ üts jummal.
Vahtsõkivi uja (Rõugõ)
Vahtsõkivi uja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
The Velvet Underground
Ansambli läts' lakja 1970. aastagal, a tull' ildampa viil lühkos aos kokko 1990., 1992.–1994. ja viimäte 1996. aastagal.
Albomiq
Katõgooria:Rokkansambliq
Laihjärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Mõtsavaara
Mõtsavaara om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Veriora vald
Epligu Vaiko
Epligu Vaiko (Vaiko Eplik, sündünüq 1. põimukuu pääväl 1981 Raplan) om eesti laulja ja laulukirotaja.
Elokäük
Eplik käve üten ansambli Ruffusõgaq 2003. aastaga Eurovisiooni lauluvõistlusel Riian laulugaq "Eighties Coming Back".
2020. aastaga hainakuun valiti Eesti Autoridõ Ühingü juhis.
Muusiga
Et Epligul oll' Misso lähkün suvõmaja, om tä laulõ seen ka üts-kats sõnna võro kiilt. Näütüses laulun "Täbar nädal" om rida "Mida sa täämbä õdagu teed?". Eplik om küländ terräv seo ilma ao popmuusiga suhtõn. Tälle miildüs propagiiriq eesti keelen laulõ kirotamist – ütel' Õhtulehele, et nuuq, kiä ütleseq, et tuu olõ-õiq võimalik, minguq Kaplinski mano.
Inämbjaolt ommaq ta tekstiq esiq kirotanu, aq täl om ka tõisi luulõtajidõ luulõtuisi ja laulõ. Üts tä kuulsambit laulõ "Kosk" om hoobis Söödi Jaani ja InBoili kirotõt. Egä albumi pääl mäng tä luuq esiq sisse.
Albumiq
Katõgooria:Eesti muusiguq Katõgooria:Eesti lauljaq
Dagö
Sjoo artikli kõnõlõs ansamblist; Dagö ('päiväsaar') om Hiiomaa s'aksakeeline ja roodsikeeline nimi. Dagö om Eesti folkrokkansambli, mink asotivaq 1998. aastaga sügüse Saatpalu Lauri, Rebäse Peeter ja Kikka Tiit.
Dagöl om peris mitu laulu, kon myni syna vai rida om võro keelen.
Liikmõq
Inneskidseq liikmõq
Albumiq
Katõgooria:Eesti ansambliq Katõgooria:Ansambliq
Ütidse S'aksamaa luuminõ
250px|thumb|S'aksa riik 1871-1918
Ütidse S'aksamaa luuminõ oll' poliitilidselt ja administratiivsõlt ütidse S'aksa riigi luuminõ, miä ammõtlidsõlt sündü 18. vahtsõaastakuu pääväl 1871 Versailles' Palee piiglisaalin. Sinnäq kokkotulnuq S'aksa riike valitsõjaq kuulutiq pääle Prantsusmaa allaandmist Prantsusõ-Preisi sõan Wilhelm I S'aksa impeeriumi valitsõjas.
Kaeq viil
Katõgooria:Aolugu
Tuneesiä
Tuneesiä, ammõtlidsõlt Tuneesiä Vabariik, om Põjh'a-Afriga riik. Tuneesiä pääliin om Tunis.
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
Tsiamägi
Tsiamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
1863
1863. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10076. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1863
Carinha de Anjo
Carinha de Anjo om Brasiilia latsi teleseriaal aastagist 2016-2018.
Katõgooria:Brasiilia teleseriaaliq
Nilbõ
Nilbõ om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Õdagu- ja Hummogu-S'aksamaa kokkominek
200px|thumb|Õdagu-S'aksamaa (sinine), Hummogu-S'aksamaa (verrev) ja Õdagu-Berliin (kõllanõ)
Männisalo
Männisalo vai Leeväti om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.
Õdagu- ja Hummogu-S'aksamaa kokkominek
Õdagu- ja Hummogu-S'aksamaa kokkominek (s'aksa keelen: Deutsche Wiedervereinigung) oll' protsess aastagil 1989-1990, mink käügin S'aksa Demokraatlidsõst Vabariigist (Hummogu-S'aksamaast) sai S'aksa Liitvabariigi (Õdagu-S'aksamaa) osa. Tuu lõppi 3. rehekuu pääväl 1990.
Kaeq viil
Katõgooria:Aolugu
Suur majanduspitsüs
Suur majanduspitsüs vai suur majandusõ sadaminõ oll' 1930-ndil aastagil, ku kõgõn ilman oll' majandusõ langus ja pall'oq inemiseq kaotiq tüü.
Katõgooria:Aolugu
Kanõp (hoimaruuh)
Kanõp, tõisi nimmi siän tunnõt ka ku marihuaana, om kanõbi perrehe käüvä kasvo miä taht osõst tett miä taht narkootik, vällä arvat kanebivaik. Marihuaanas üldäseq kuivaduq kanebihäitsmeq, midä tarvitõdas suidsutõn vai süvväs (mano pandõn kanebivõidu kas kuuki vai jogurtihe).
Mitmõn riigin om seo ilma aigo kanebi ariminõ ja timä viljo edesi andminõ, kauplõminõ ja pruukminõ keelet, agaq mitmõl puul om lubat meditsiiniline pruukminõ.
Levinüid kanebiviljo
•	hašiš •	hašišiõli •	marihuaana •	sinsemilla
Polüteism
Polüteism om uskminõ, et om olõman mito jumalat vai jumalannat.
Kanõp (hoimaruuh)
Kanõbi lühkü mõjo
•	kerge hõisk •	söögihimo nõsõk •	uninõ olõk •	mälehtämise kaominõ •	paranoia •	väsümüs •	elläv mõtlõminõ
Polüteism
Kaeq viil
Katõgooria:Usk
Kanõp (hoimaruuh)
Kanõbi lühkü mõjo
katõgooria:hoimarohoq
Eesti Mõtsa Abis
Eesti Mõtsa Abis (eesti keelen Eesti Metsa Abiks, lühendedlt EMA) om Eesti kodaniguliikminõ ja mittetulosaamisütisüs, miä kõnõlõs ja võitlõs Eesti mõtso hoitmisõ ja hoitva majandamisõ iist ja niisama juht laembalt tähelepanno Eesto mõtsapoliitiga hätile ja küsümüisile.
Välislingiq
Katõgooria:Eesti mittetulosaamisütisüseq Katõgooria:Eesti ütisüseq Katõgooria:mõtsandus Katõgooria:mõts
2009
2009.  aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10222. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:21. aastagasada 2009
Vabarna Jane
Vabarna Jane (Jane Vabarna, sündünüq 23. piimäkuu pääväl 1980. aastagal) om seto ülembsoots'ka, käsitüümeistre, seto kultuuri edendäjä ja Verska Kultuurikeskusõ juhataja.
Ilmaruumilindaja
USA ilmaruumilindaja Bruce McCandless II|thumb Ilmaruumilindaja vai (Vinnemaa ja Hummogu-Õuruupa pruugi perrä) kosmonaut vai (USAn ja pall'odõn tõisin main) astronaut vai (Hiinan) taikonaut om ilmaruumilaiva vai -linnugi miiskunna liigõq.
Vabarna Jane
Tunnõt muusigamiis Vabarna Jalmar om Jane veli. Näide vanavanaimä oll' kuulsa seto lauluimä Vabarna Anne.
Ilmaruumilindaja
Maailma edimäne ilmaruumilindaja oll' vindläne Gagarini Juri ja naisist kah vindläne Tereškova Valentina.
Katõgooria:Ilmaruumilindaminõ
Tuli
250px|thumb|Mõtsapalang
Tuli om palaja matõrjaali kipõ oksüdiirümine. Tuu käügin päses vallalõ lämmi, valgus ja mitmõsugumadsõq ollusõq, niguq näütüses hüdsäsnikdioksiid ja vesi. Ku tuli om väega pallav, võivaq gaasiq minnäq ioonilidsõs ja tekküdäq plasma.
Tulõst või tullaq nii hääd ku halva. Tuli või lämmistäq tarrõ vai sanna ja tulõ pääl või tetäq süvväq. Saman või tuli ka elämiisi ja mõtso maaha palotaq.
Et tarõ lämmäs saiaq tetäs tuli ahjo vai kaminahe, söögi tegemises tetäs hariligult tuli pliidi ala. Või mud'oki ka välän vallalidsõ tulõ pääl kütsäq ja kiitä.
Lätteq
Katõgooria:Keemiä
Loosi
Loosi om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Küläst juusk läbi Raagsilla uja.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Tõrvamägi
Tõrvamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Ateism
Ateism om kas saisukotus, et jumalit olõ-iq olõman, vai sõs teismi eitämine.
Katõgooria:Usk
2013
2013.  aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10226. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:21. aastagasada 2013
Lahesõda
250px|thumb|Lahesõda
Lahesõda (2. põimukuu päiv 1990 – 28. radokuu päiv 1991) oll' Ütitside Rahvidõ loaga alostõt 34 riigi koalits'ooni sõda Iraagi vasta, miä oll' Kuveidi ärq vallutanuq. Sõda lõppi Iraagi väki vällälüümisega Kuveidist.
Katõgooria:Aolugu Katõgooria:Sõaq
Tofa kiil
Tofa kiil (varrampa ka karagassi kiil, tofa keelen тоъфа vai тоъфа дыл, tòfa dıl) om turgi kiili hulka kuuluv kiil, midä kõnõlõs esiq hinnangidõ perrä 30-90 inemist Vinnemaal Irkutski oblastin.
2010. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Vinnemaal 93 tofa keele mõistjat.
Tofa tähistü
katõgooria:keeleq
Vanarimägi
Vanarimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Nunap Isua
Nunap Isua vai Uummannarsuaq (taani keelen Kap Farvel) um Kalaallit Nunaati kõgõ lõunapuulsõmb maanõna Kujalleqi vallan Itilleqi saarel.
Lätteq
Katõgooria:Kalaallit Nunaat
Nursi
Nursi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Rõivas
Rõivas om sääne asi, midä inemiseq kandvaq uma iho ümbre, päämädselt tuu jaos, et ihho kaitsaq (nt. külmä vai vii iist). Sakõstõ kandas rõivit ka tuu jaos, et hinnäst illos ja muudsa vällä näüdätä.
Matsi (Varstu)
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Varstu vallan.
Rõivas
Katõgooria:Rõivaq
Matsi (Varstu)
Külä õdagupiir' lätt Mustajõkõ piten, külä lõunõhummogu nukk jääs vasta Raudsepä ujja.
Küläst lätt läbi Võro–Mõnistõ–Valga maantii.
Matsi külän ommaq pia kõrvuisi kolm kääbäst. pisi|Matsi külä kääpäq
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Lautri järv
Lautri järv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Agnostitsism
Agnostitsism om saisukotus, et mõndsi uso vai metafüüsikaga köüdet väüdüsside (nt. tuu, kas mõni jumalus olõman om) kotsilõ olõ-iq teedäq vai olõki-q põhimõttõlidsõlt võimalik teedäq saiaq, kas nääq õigõq ommaq.
Katõgooria:Filosoofia
Robot
Robot um massin vai programm, miä mõist tüüd tetäq, kas esiq vai kavvõstjuhtmisõga. Hariligult ummaq robodiq elektroonigagaq massinaq, midä juht puutri. Robodiq võivaq ollaq täütsä hindäperi, puulhindäperi vai inemiisi juhiduq. Robodiq võivaq ollaq inemise muudu, syameheq, till'oq vai suurõq tüüstüsmassinaq. Keerolinõ robot või vällä näüdädäq, niguq tä olõssiq eloh.
Umaette robotidõ rühm om internetirobodiq ehk botiq, miä ommaq internetin mitmõsugumaidsi automaatsidõ ülesandidõ täütmises luuduq puutriprogrammiq. Naid pruugitas peris pall'o ka näütüses Vikipeediä kõrranhoitmisõs ja teknilidsembät sorti tävvendämises.
Holokaust
Holokaust (kreeka keelen holokauston, 'tävvelidselt ohvõrdõt'; heebrea keelen השואה HaSho'a, 'hädä') oll' Tõsõ ilmasõa aigu S'aksamaa puult juutõ vasta toimõ pant genotsiid. Tapõti umbõs 6 miljonit juuti.
Veskimägi
Veskimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Vana-Saalussõ uja
Vana-Saalussõ uja om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä nakkas pääle Kelläri järvest nink juusk hää käe puult Piusa jõkkõ paigan, kost Piusa suuni om 91,9 km.
Vana-Saalussõ oja pääl om kats ülessulut järve: Mäesulg ja Kaloga järv.
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Luhtõ
Luhtõ om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Irina Bilyk
Irina Bilyk om laulja.
Katõgooria:Muusiga Katõgooria:Ukraina
Nohipalo külä
Nohipalo külä om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Veriora vald
Mandala
Mandala om Brasiilia latsi teleseriaal aastagist 1987-1988.
Suur järvistü
250px|thumb|Suurõq järveq ilmaruumist kaiõn
Suur järvistü om viie suurõ järve kogo Ameeriga Ütisriike ja Kanada piiri pääl. Säält juusk Saint Lawrence'i jõgi Atlandi suurdõmerde.
Suurdõ järvistühe kuulussõq:
Katõgooria:Ameeriga Ütisriike järveq Katõgooria:Kanada järveq
Väikumägi
Väikumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Verioja (Rõugõ)
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Mandariin
Mandariiniq ommaq maigu poolõst lähküq apõlsiinõlõ. Viläq ommaq vähämbä ja ohkumba koorõga ku apõlsiiniq ja vähä lapikumba kujoga. Pihlõnõ kuur tulõ viläliha külest väega kergehe ärq. Koorõ seen lövvüs eederlikku õlli, midä pressitäs; saadut kraami nimitedäs mandariiniõlis. Kuur ja siimneq ommaq mandariini kaalust ligi 26%.
Nimi
Mandariin om saanuq nime üte maa perrä, kost tä peri om - Mauritiusõ saarõ perrä, kon põlidsõq eläniguq kutsiq taa puu viljo mandaras.
Pruukminõ
Mandariinõ pruugitas päämädselt värskist pääst niisama süümises vai värskilt salatidõ vai makõsüüke seen, tortõ ilostamisõs jms. Viläst tetäs ka mahla.
Maailma kõgõ suurõmbaq tuutjaq, viljo söögiväärtüs ja biokeemiline kuunsais
2012. aastagal toodõti maailman kokko 27,1 mill'onit tonni mandariinõ.
Toodusõtabõlin ommaq andmõq mandariinõ, tangõriinõ, klementiine ja satsumadõ kotsilõ üten.
Kaeq viil
katõgooria:puuviläq
Metafüüsiga
Metafüüsiga om filosoofia osa, miä püüd selgitäq kogo olõmisõ ja maailma põhialossit ning alguperrä ja reaalsõ kogõmusõ piire ületävit probleeme. Kosmoloogia ja ontoloogia ommaq tradits'oonilidsõq metafüüsiga haroq.
Katõgooria:Filosoofia
Luuska
Luuska om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Zimbabwe
Zimbabwe, ammõtlidsõlt Zimbabwe Vabariik, om Lõunõ-Afriga riik. Zimbabwe pääliin om Harare. President : Emmerson Mnangagwa
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
Rasva
Rasva om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Sojakastõq
thumb|Sojakastõq Sojakastõq (hiina keelen jiàng yóu, 醬油; jaapani keelen shōyu, 醤油; korea keelen ganjang, 간장) om tummõ soolanõ maitsõkastõq, Aasia köögi väega tähtsä osa.
Rasva
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Sojakastõq
Edimält Hiinast peri sojakastõq om säält levinüq Jaapanihe ni mujjalõ Aasiahe. Täämbädsel pääväl tarvitõdas sojakastõt ka õdagumain. thumb|Sojakastmõpudõliq Jaapanin poodiriioli pääl
1862
1862. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10075. aastak sirvikallendri perrä.
Sojakastõq
katõgooria:söögiq
1862
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1862
Fundamentalism
Fundamentalism om ilmakaeminõ, mink perrä tulõ määäntsitki põhimõttit (sakõstõ ommaq nuuq köüdet usoga) sõnasõnalt ja kõrvalõkaldumada täütä. Fundamentalism või tekküdä ku vastareakts'uun tollõ, ku määntsegi doktriini puuldajaq lääväq kompromissilõ kaasaigsõ ütiskundlidsõ ja poliitilidsõ eloga.
Katõgooria:Usk
Värtemägi
Värtemägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Pahtpää
Pahtpää om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Veriora vald
Rhiwabon
pisi|Rhiwabon Rhiwabon (inglüse keelen Ruabon) om liin Suurbritannian, Kõmrimaal.
katõgooria:Walesi liinaq
Pelisaarõ Georg
Pelisaarõ Georg (Georg Pelisaar; sündü 7. joulukuu päival 1958) om aokiränik ja poliitik.
Tä om olnuq Põlva Raadio päätoimõndaja, riigikogo liigõ, Seto Kongressi vanõmbidõ kogo päävanõmb, 2011. aastast Põlva liinapää ja Põlva vallavanõmb.
Katõgooria:Eesti poliitiguq Katõgooria:Setomaa inemiseq Katõgooria:Võromaa inemiseq
Meelaku
Meelaku om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Haani valda.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Võro Selts VKKF
250px|thumb|Mõnõq Võromaa suurinsärgen Võro Seldsi liikmõq [[2010. aastaga joulukuul Võrol Elleri Kalle 70. ja Kõivupuu Marju 50. juubõli kõnnõkuunolõgil. Harju Ülle pilt]]
Võro Selts VKKF om selts, miä om luud võro keele ja kultuuri tugõmisõs ja hoitmisõs kõgõ aoluulidsõ Võromaa pääl, minkast kõnõldas ka ku võro keele- ja kultuuriruumist.
Võro Selts VKKF luudi 12. märtekuu pääväl 1988 Kanepin. Sõs sai seldsi nimes Võro Keele ja Kultuuri Fond. Asotamisõ man olliq Võromaa Muinsuskaitsõ Selts, Kanepi Muinsuskaitsõ Selts, Võro Hariduskuundis, Seto Selts, aolehti "Töörahva Elu" ja "Koit" ja aokirä "Pioneer" toimõndusõq. 1997. aastal tetti fond ümbre mittetulosaamisütisüses ja tä naas' kandma parlast nimme.
Tsihiq
Võro Seltsi programmi perrä tulõ
Tegemiseq
1989. aastagast pääle kõrraldõdas egä suvi aoluulidsõ Võromaa esiq paigon Kaika suvõülikuul, kon kolmõ päävä kestel kullõldas loengit võro keelen, kaias umakeelist tiatrit ja kontserte, kaias toimumispaigan ümbre ja opatas latsilõ võro kiilt.
Samast 1989. aastagast andas egä aastak vällä Võro-Seto tähtraamatut - umakeelist kallendrit, kon kõrvuisi om nätäq  kallendri nii vahtsõ (Gregoriusõ) ku vana (Juliusõ) kallendri perrä üten võro ja seto rahvakallendri tähtpäiviga. Tähtraamatun trükitäs ärq ka ilo- ja tarbõkirändüstekste.
1995. aastagal asotõdiq Võro Instituut, midä või lukõq võro liikmisõ ja seldsi tegemiisi tulõmusõs.
2004. aastagast pääle om Võro Selts võrokeelidse aolehe Uma Leht välläandja. Leht esiq ilmus joba 2000. aastagast.
2008. aastaga 31. lehekuu pääväl oll' Võro liinan ja Kubija laululaval edimäne võrokeeline laulu- ja rahvapido Uma Pido, mink kõrraldust vidi Võro Selts iinotsan Ojari Triinuga. II Uma Pido oll' 2010. aastaga 29. lehekuu pääväl Põlvan Indsikurmun. Suuri umakeelitsit pitõ tahetas edespitegi kõrraldaq üle katõ aastaga.
Egä aastak andas vällä ka muid umakeelitsit raamatit ja kõrraldõdas tõisi umakeelist kultuuri tugõvit sündmüisi ni tetäs projekte põhikirän säetüisi tsihte perrä.
Välläannõt preemiäq
VKKF om vällä andnu aastapreemijit:
Välislingiq
Katõgooria:Võro kiil Katõgooria:Võro kultuur katõgooria:Eesti ütisüseq Katõgooria:Seldsiq
Kama Kaido
Kama Kaido (sündünüq 18. joulukuu pääväl 1957 Viländin) om Eesti poliitik ja võro liikmisõ üts iistvõtjit.
Kama Kaido om peri Põlva kihlkunnast Partsist.
Aastagal 1990 valiti Kama Kaido Eesti Kongressi liikmõs. Tä oll' ka Eesti Komitee ja Põhisäädüse Assamblee liigõ. Aastil 1990–1992 oll' Kama Kaido Eesti Vabariigi Ülembnõvvokogo liigõ.
Tä om olnu mitmõl kõrral valitsusõn ministri: aastil 1992–1994 Laari Mardi valitsusõn justiitsministri ja aastil 1994–1995 Tarandi Andrese valitsusõ siseministri.
Aastil 1997–2004 oll' tä Võro Instituudi direktri.
Lätteq
Katõgooria:Eesti poliitiguq
<!--
Ta kuulus 1990. aastal Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna asutajate hulka. Aastal 1992 valiti Kama Isamaa nimekirjas Riigikokku. VIII Riigikokku valiti ta Parempoolsete nimekirjas, kuid ta loobus mandaadist.
Kaido Kama on töötanud muu hulgas peaminister Juhan Partsi nõunikuna, kaitseministeeriumi nõunikuna, aktsiaseltsis Remedia ja Karula rahvuspargis.
Aastatel 1997–2004 oli ta Võru Instituudi direktor. Suvel 2008 asus Kaido Kama nõustama riigikontrolör Mihkel Oviiri.
Isiklikku
Tal on poeg Susi, tütar Kärg, ning pojad Pikne ja Mõtus Lõmaš. Tema ema Himma Kama (1923–2019) oli ujumistreener, isa Endel Kama (1925–2017) oli Viljandi ratsaspordiorganisaatoreid ja vabariikliku kategooria ratsaspordi kohtunik.
Välislingid
-->
Madi
Madi om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Voki uja
Voki uja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Pinyin
Pinyin (hiina keelen 拼音, pinyin: pīnyīn) om hiina keele umaladina transliteratsiuun Hiinan.
Kütiorg
pisi|319x319px|Kütiorg 2008. aastagal Kütiorg vai Holsta org vai Tohkri org om org Vahtsõliina kihlkunnan.
Kütiorg, midä kutsutas ka Holsta ja Tohkri oros, jääs Haani luuduspargi piire sisse. Taa oro mäemäne jago om piiris Rõugõ ja Vahtsõliina kihlkunna vaihõl. Org esiq om pia säidse kilomiitret pikk ja mõnõ kotusõ pääl esikiq 70 miitret süvä. Tõist nii süvvä orgo olõ-õiq tervel Eestimaal. Mitmõn paigan lääväq küländ tasadsõq orokaldõq kõrragaq korgõs ja nõsõsõq niivõrra pistü, et säält üles minnäq om pia võimadu. Kütiorgo tulõ sisse peris pall'o vähämbit orokõisi, mink küleq ommaq niisamatõ pistülidseq. Paigapääl kutsutas noid tsoriq. Läbi oro juusk Võhandu jõõ poolõ väiku Isknä ujakõnõ. Kütioro Kasaritsa-puulsõ veere pääle om tett mäesuusakeskus. Oro Vahtsõliina-puulsõ kaldõ pääl oll' kunst'nik Ohaka Valduri esiqmuudu maalikoda. Täämbädsel aol tege sääl ütte ni tõist kunsti- ja fotomiis' Peeter Laurits. Sinnäq käü kokko muudkiq kunstirahvast.
Oro nimi ja aolugu
Seo veere rahval es olõki orole ütist nimme – egä jao kotsilõ käve uma nimi. Alomanõ olï Kütiorg, edesi Süväorg, sis Pööräorg, Mäeorg, Haniorg ja Holsta poolõ käändü Saksaorg. Süväoro kaldõq nõssiq mõnõn paigan pistü niguq majasainaq. Sääl sai õnnõ nii liikuq, et pidi mõnõst puuossast kinniq haardma. Et Süväoro kaldõq ommaq paksu mõtsa all, minti sõto aigu süvvä oropõhja pakko. A oron es saaq esikiq tuld tetäq – savvu nõsõminõ olõssiq vainlaisilõ märko andnuq. Õnnõ mõni kilomiitre oll' maad vana tii pääle, midä müüdä käüti jo keskaol Tartost Vahtsõliina. Tuud pite liiku ka hulgakõisi vainlaisi. Jaanusoro korgõq ja pistülidseq kaldõq teiq nii kar'alõ ku kar'ossilõ pall'o vaiva. Ülesminek' pand' hahkatama ja tekk' puruväsünüs. A tuust huul'maldaq olï esiqeräligult illos kaiaq, kuis oro kaldõ pääl kasviq puuq niguq üts'tõõsõ sälän. Mõnõq küündüq veerändi oro korgusõniq, tõõsõq puuldõ orgo ja kolmandaq kolmveerändiniq. Õnnõ ülemädseq küündüq oro veerest korgõmbahe. Õdagidõ võidsõ päävä minekit või-ollaq uma paaëkümmend kõrda kaiaq. Ku oro põh'an olï päiv jo kaonuq, sai tuud tükk maad korgõmbahe minnen jälkiq nätäq.
Kütioro keskus
2019. aastaga sügüse teieq Võromaa ettevõtjaq Kütioro keskusõ vahtsõst kõrda ja ehitiq sinnäq suusakeskusõ.
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna oroq Katõgooria:Võromaa oroq
Kreeka kiil
Kreeka kiil (Kreeka keelen: ελληνικά) om indoõuruupa kiil.
India vabahusliikminõ
250px|thumb|Lord Clive'i ja Mir Jafar kokkosaaminõ pääle Palaši tapõlust. Haymani Francisõ pilt (u. 1760).
Kreeka kiil
thumb|240px|Kun kreeka kiilt kõnõldas [[Ameeriga Ütisriigiq|Ameeriga Ütisriigen]]
India vabahusliikminõ
India vabahusliikminõ oll' 1857. aastagast 1947. aastaga 15. põimukuu pääväni, ku India pässi Briti võimu alt nink timäst sai hindäperi riik. Tuust liikmisõst võtiq ossa pall'oq poliitilidsõq ja ütiskundlidsõq organisats'ooniq nink vabahusõ iist võidõldi nii sõariistoga ku ilma. Liikmisõ kõgõ kuulsamb iistvidäjä oll' Gandhi Mahatma.
Kreeka kiil
Parhilladsõl vahtsõkreekakeelel oll’ kats kiräkeele tõsõndit: katharevusa, miä om tiideline ja ammõt’linõ vanakreeka kiil ja dimotiki, rahvakiil, midä tarvitatõdas ilokirändüsen. 1974. aastagast om ammõt’likult tarvitusõl dimotiki.
Anatoli Solovjanenko
Anatoli Solovjanenko oll' laulja. Katõgooria:Muusiga Katõgooria:Ukraina
Kreeka kiil
Kreeka kiil om tähtsä, selle et Ilias ja Odüsseia, Platoni kõnõq ja Aristotelese tyyq ommaq kirotõduq tuun keelen. Kriika kiilt kõnõlõs umbõs 13 mill’onat inemist Kreekan, Küprüsel ja mitmõl puul maailman. Taa om üts riigikeelist Albaanian, Armeeniän, Ungarin, Itaalian, Rumeeniän, Türgün ja Ukrainan. Taa om kah Õuruupa Liido üts ammõt’liidsist keelist.
Aolugu
Kreeka kiilt om kynõld joba 3. aastatuhandõst eKr saaniq Balkani puulsaarõl. Kreeka kiil om kygõ vanõmb täämbätsel aol pruugit kiil.
Lainsynaq
Kreeka synno om lainat hulka kiilihe, esiqeränis pall'o om naid näütüses inglüse keelen. Näütüses või tuvvaq matõmaatiga, füüsiga, tähetiidüs (kreeka lain um siski astronoomia), demokraatia, filosoofia, atleetiga, tiatri, retooriga, baptism jne. Ka sõnaq lõpuga -loogia, -graaf ja liit tele-.
Kreeka tähistü
Kreeka tähistü om kreeka keele kirotamisõs 9. aastasaast eKr pääle tarvitõdav tähistü. Kreeka tähistü näüdüsses oll’ foiniikia tähistü. Kreeka tähistü om olluq alossõs ladina, kürillilidsele ja kopti tähistüle.
Kreeka ladina tähistu
Kreeka tähistu suur- ja tsillotäheq ommaq edimädsen ja tõõsõn rian. Kolmandan rian om tuud vahtsõkreeka nimmi kirotamisõs tarvitõdav 1987. aastagal luunuqd kreeka umaladina tähistü.
Välislingiq
Katõgooria: Keeleq Katõgooria: Kreeka Katõgooria: Kreeka kiil
Rõugõ mõisa
Rõugõ mõisa (s'aksa keelen Rauge) oll' rüütlimõisa Rõugõ kihlkunnan Võromaal. Mõisa päähoonõq om täämbädses pääväs häönüq.
Üts varratsõmpi tiidüisi Rõugõ mõisa kotsilõ om peri 16. aastasaast, 1544. aastagast, ku taa oll' Georg Kursi uma kuun Nursi, Sõmmõrpalo ja Kärgula mõisidõgaq. Tääd peetäs ka Rõugõ kerigu finantsiirjäs 16. aastasaa keskkotsil. Taad aigu peetäs ka kerigukihlkunna sündümiseaos.
Rõugõ mõisal oll' pall'o perremiihi. Perämäne mõisa umanik oll' C. H. Samson von Himmelstiern. Pääle tää surma pere mõisa tää latsõq.
19. aastasaa perämädsel aastakümnel oll’ Rõugõ mõisast saanuq põllumajanduslik kogo, nigu pall'odõst mõisist. Sääl tüüt’ ollõküük, villatüüstüs, saeveskiq, jahuveski, meier, savikivilüüv, tõrva- ja hüdseahoq. 20. aastasaa edeotsan tull' nailõ mano aiakraamitüüstüs. Rõugõ uma oll' ka Muhkamõtsa kar'amõisa.
Päält 1920. aasta maareformi sai Friedrich Samson von Himmelstiern hindäle mõisakeskusõn ollõtüüstüse, juuriguhoitusõ ja põllumaa, kokko 35 hektääri. Elokotussõs ost' tää Jaani-Peebu koolitarõ kuun 58 hektääri maagaq. Sääl elli Samsonidõ pereh 1939. aastaniq.
katõgooria:Rõugõ kihlkund Katõgooria:mõisaq
Caergybi
pisi|Caergybi Caergybi (inglüse keelen Holyhead) om liin Suurbritannian, Kõmrimaal.
katõgooria:Walesi liinaq
Kopliperämägi
Kunnumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kurõmari
thumb|200px|Kurõmar'aq. thumb|200px|Pangi kor'aduq kurõmar'aq.
Kurõmari (Oxycoccus palustris) om kanarbiguliidsi sugukunda kuuluv igihal'as kääbätspuhm ja timä hapu verrev mari. Jõõvistik kasus samblõn, ja kasus maalgi. Timä juurõq ommaq väega lühkoq selle, et raban om väega suur turba kiht, miä lasõ-iq kasvo juuri pääl põh'avii. Jõhvikaanõl ommaq väikuq leheq. Marjad on alguses hallikamad ja täpidega, aga kui jõhvikas valmib, muutuvad marjad punasteks. Kurõmarju aetas sassi liisokõsõga, a liisokõsõl omma pikembä lehe, nii saa kurõmarju esiq tetäq. Kurõmarju saa ka talvõl kor'ada, ku tuu alalõ jääs.
John Cale
Cale'i John (John Davies Cale, 9. urbõkuu päiv 1942, Ütiskuningriik) om Briti laulja ja pillimiis. Tä oll' ´ansambli The Velvet Underground liigõq.
Kurõmari
Jõõvistik süü põrmust ja vihmast.
John Cale
Tä om mängnüq viiolit, vioola, kitrat, basskitrat, hõrilit, klavõrit, klavõssiini, klahvpillõ, suupilli, tšellot, kontrabassi, saksofoni ja mellotroni.
Kurõmari
Kasumisala
Kasus pia terven Põh'a- ja Kesk-Õuruupan, a ka Õdagu- ja Kesk-Tsiberin ni Põh'a-Ameerikan. Eestin kasus väega pall'o.
John Cale
Albomiq
Katõgooria:Viiesepäq Katõgooria:Ütiskuningriigi inemiseq
Kurõmari
Kasumiskotus
Kurõmari kasus suun. Tedä või löüdäq ka soitsist mõtsost, kinnikasunuisi järveviiri ja soitsidõ hainamaalappõ päält.
Välislingid
Katõgooria:Mar'aq Katõgooria:Kasvoq
Ontario järv
Ontario järv om järv Põh'a-Ameerikan. Tä om üts Suurõ järvistü viiest järvest. Järve perrä om nime saanuq Ontario provints Kanadan nink timä veeren om Toronto liin.
Katõgooria:Kanada järveq Katõgooria:Ameeriga Ütisriike järveq
Puuvill
200px|thumb|Puuvillapuhm
Sarvõmäe
Sarvõmäe om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.
Puuvill
Katõgooria:Rõivaq
Sarvõmäe
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Veriora vald
Vendola Nichi
Vendola Nichi (Nichi Vendola, sündünüq 1958) om Itaalia poliitik. Tä om Apuulia maakunna president.
Katõgooria:Itaalia poliitiguq
Piibli
Piibli om ristiuso pühäkiri. Piibli sais kuun 66 raamatust, miä jagonõsõq Vana Testamendi (39 raamatut) ja Vahtsõ Testamendi (27 raamatut) vaihõl.
Lõunõeesti (tarto) kiräkeelen ilmu Vahtsõnõ Testament edimäst kõrda 1686. aastagal ja viimäst kõrda 1905. aastagal. Tervet piiblit ütengi lõunõeesti keelen viil ilmunuq ei olõq.
Katõgooria:Pühäkiräq Katõgooria:Ristiusk
Linnasjärv
Linnasjärv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan Kerigumäe järve lähkon (tuust hummogu puul). Linnasjärve ja Kerigumäe järve vaihõl ommaq viil Pundsu järv, Kõrbjärv ja Mudajärv.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Iraani riigipööreq
200px|thumb|Meeleavaldajaq [[Teheranin, 1979. a.]]
Iraani riigipööreq vai Islamirevolutsiuun toimu 1979. aastagal ja muut' Iraani konstitutsioonilidsõ monarkia, kon valits' šahh Pahlavi Mohammad Reza, islami vabariigis, midä juhtõ ajatolla Khomeynī Rūḩollāh. Ajatolla Khomeini oll' ka riigipüürdmise juht ja vahtsõ riigi põh'andaja. Tuud riigipüürdmist om kutsut suurusõ poolõst kolmandas riigipüürdmises pääle Prantsusõ riigipüürdmist ja oktoobripööret. Om üteld, et tuu sündmüs tekk' islamifundamentalismist "poliitilidsõ jovvu ... maiõn Marokost Malaisiani."
Katõgooria:Aolugu Katõgooria:Iraan
Mõts
pisi|Eesti kuusõmõts pisi|Puupiir mäkin Mõts om ökosüstem, miä sais kuun kasuvidõ puiõga maast ja tuu elostigust (kasvistust, eläjist, seenist). Mõts om üteliisi puiõ elokund, miä om suurõmb ku 0,5 ha, kon puiõ korgus om üle 5 m ja puukruunõ alonõ pindala üle 10% kõgõst alast. Mõtsa mõistõ ala kuulu-ui puuviläaiaq ja liinapargiq.
Mõtsaga om katõt kõgõst maisõmaast 30%, a Maa aoluun om olnuq aigõ, ku mõtso all om olnuq puul kõgõst maisõmaast. Mõtsaq ommaq Maa elo jaos väega tähtsäq. Mõtson tegünes elos tarvilinõ orgaanilinõ ainõq ja muld ni mõtsaq hoitvaq taad mulda ärqhuhtmisõ iist; mõtsaq andvaq hapasnikku ja hoitvaq atmosfaari gaasilist kuunsaiso tasakaalun, mõtsaq mõotasõq vihma hulka ja vii juuskmist ni tossamist, ni tuuläbi ka kliimat.
Levik
pisi|Taiga ehk boreaalsõ mõtsa levik pisi|Niiskõ lähkütroopilidse mõtsa levik pisi|Troopilidsõ vihmamõtsa levik pisi|Sügüsene parravüü segämõts
Iiri kodosõda
Iiri kodosõda (iiri keelen Cogad Cathartha na hÉireann, inglüse keelen Irish Civil War) oll' sõda, midä peeti piimäkuu katõkümne katsandast pääväst 1922 kooniq lehekuu katõkümne neländä pääväni 1923. Kodosõda tull' perän Inglüse-Iiri sõta ni tuu sõa põhjus oll' Inglüse-Iiri leping ja Iiri Vaba Riigi asotaminõ. Riik olõ-õs tävveste esiqsaisva, a kuulu Suurbritannia valitsusõ alaq.
Mõts
Levik
Mõtsa või läüdäq egält puult, kon om küländ vihma ja lämmind - vähämbält kats kuud aigo, ku lämmind  om päält 10 kraadi. Mäkin kasusõq mõtsaq kooniq puupiiri korgusõni, ehk küünüseq nii korgõhe mäkkihe, kon viil puuq lämmä ja niiskusõ poolõst kassuq saavaq.
Liepāja
Liepāja om liin Lätin. Liin om Liepāja järv ja Õdagumeri veeren.
Petrakuudi
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Aberteifi
pisi|Aberteifi Aberteifi (inglüse keelen Cardigan) om liin Suurbritannian, Kõmrimaal.
Liepāja
Liinast lätt läbi Liepāja–Riia raudtii ja suurtii.
Mõts
Eesti mõtsapuuq
Miiq parravüü kõgõ hariligumbaq mõtsapuuq ommaq nõglapuist petäi, kuus ja katai kirsalehitsist puist kõiv, haav ja pai ni lajalehitsist puist tamm, pähn, saarnõ, vaher ja jallai. Päält puiõ kasuq miiq mõtson viil egäsugutsit puhmõ ja haino. Väega hariliguq ommaq näütüses mar'apuhmaq mustik, palohk ja mar'ahainost maasik.
Nõglapuuq
thumb|Pedäjäq Nõglapuuq (Coniferae) om pal'assiimnekasvõ ala kuuluv kasvorühm.
Mõts
Tähtsüs inemisele
Päält tuu, et inemine saa mõtsast puud palotamisõs, ehitämises ja tüüstüse jaos, om mõtsal väega suur esteetiline väärtüs. Inemine saa mõtsan matkadaq, siini ja marjo kor'adaq, ja vapa aigo viitäq. Mõtsaq hoitvaq ja puhastasõq mulda, vett ja õhku, miä om ka inemise jaos hädätarvilik. Mõtsan saa inemine ollaq kavvõmbah liinast ja muust kunstligust tetüskeskkunnast ni rahustaq ja tervendäq umma miilt ja tundaq umma loomulikku luuduslist keskkunda, kost tä om peri.
Nõglapuuq
Nõglapuil ommaq lehti asõmõl kõvaq ahtaq teräväq nõglaq vai väikuq lajaq soomusõq. Nõglapuiõ siimneq ommaq kukkõ seen.
2018
Egäsugust
Katõgooria:21. aastagasada Katõgooria:2018
Nõglapuuq
Eestin kasus 4 liiki uma maa nõglapuid – harilik petäi, harilik kuus, harilik katai ja harilik jugapuu. Naist jugapuu um sääne, midä Võromaa mõtsost lövvä-äi. Tuu kasus luudusõn õnnõ Õdagu-Eestin, põhilidsõlt saari pääl.
Mõts
Tähtsüs inemisele
Mõtsa väega suurõst tähtsüsest eesti ja soomõ-ugri inemiisile om põh'aligult kõnõlnuq ja kirotanuq semiootik Mikita Valdur.
Nõglapuuq
Kaeq viil
katõgooria:puuq
Aberteifi
katõgooria:Walesi liinaq
Iiri kodosõda
Kodosõa võidiq Iiri Vaba Riigi väeq, kel olliq parõmbaq sõariistaq, saaduq Briti valitsusõlt. Tuun sõan kuuli rohkõmb inemiisi ku inne olnun esiqsaisvussõan ni tuu lahast' Iiri ütiskunda mitmõ põlvõ joosul. Ka Iiri Vabariigi kats kõgõ tähtsämbät eräkunda, Fianna Fáil ja Fine Gael, ommaq sündünüq sõa vastanpoolist.
Leping ni tuu tagajäreq
Inglüse-Iiri leping sõlmiti tuuperäst, et lõpõtaq Iiri esiqsaisvussõta (1919–1921) Iiri Vabariigi ja Suurbritannia Ütiskuningriigi vaihõl. Lepingu perrä pidi Iirimaal olõma uma valitsus, sõavägi ja politsei. Leping lubasi Põh'a-Iirimaal (kuus põh'apuulsõt krahvkunda – Fermanagh, Antrim, Tyrone, Londonderry, Armagh ja Down –, kon suurõmb jago elänigõst olliq protõstandiq) vahtsõst vabariigist vällä astuq ja jäiäq Ütiskuningriigi alaq, midä tä tekk'ki. A tuu asõmal, et asotaq esiqsaisva vabariik, midä inämbüs iirlaisi taht', pidi Iiri Vaba Riik olõma konstitutsioonilinõ monarhia Briti Impeeriümin. Riigipääs pidi saama Briti valitsõja, samma viisi niguq Kanadan ja Austraalian. Ingläseq kitiq tuud lahendust salahuisi joq inne kõnõluisi, a Sinn Féini juht' Éamon de Valera olõ-õs peri. Leping ütel' ka, et vahtsõnõ Iiri Oireachtas (parlament) piät Briti kuningalõ truudust vanma.
Pall'oq Iiri vabariiklasõq olõ-õs vandõga rahulõ. Päält tuud tugõsi leping Iirimaa jagonõmist, miä Westminsteri parlament oll' otsustanuq joq 1920. aastagal Iirimaa valitsõmisõ säädüsen (inglüse keelen Government of Ireland Act). IRA oll' kõgõ veidemb rahulõ tuuga, et lepingu perrä pidi lakja saadõtama edimäne Dáil (Iiri parlament), Iirimaa pidi jäämä konstitutsioonilidsõs monarhias ja üts jago sadamit Iirimaa lõunõveeren – Cobh, Bearhaven ja Lough Swilly – tull' jättäq Briti Kuninglidsõlõ Mereväele. Tuu kõik oll' põhjus, mille IRA lahki läts' ja kodosõda pääle naas'.
Michael Collins, vabariiklaisi juht', kiä oll' juht'nuq Iiri miis'kunda lepingukõnõluisi aol, ütel', et leping anna-as joht „tävvelist vabahust, mink poolõ kõik rahvaq saandõlõsõq ja midä edendäseq, a vabahusõ, et püüdäq saiaq vabahust“. Tuust huul'madaq usksõq lepingu vastalidsõq 1922. aastagal, et leping anna-ai kunagiq Iirimaale tävvelist esiqsaisvust.
Liepāja
Rahvastik
2022. aastagal elli Liepājan 67 360 elänikku, 40 156 (59,6%) lätläisi, 18 342 (27,2%) vindläisi, 2979 (4,4%) ukrainlaisi, 2007 (3,0%) valgõvindläisi ja 1909 (2,8%) leedulaisi.
Sõbraliinaq
Aluliina om põrõld 10 sõbraliina:
Lätteq
Katõgooria:Läti liinaq
Huroni järv
Huroni järv om järv Põh'a-Ameerikan. Tä om üts Suurõ järvistü viiest järvest.
Mõts
Mõtso maaharagominõ
Üle ilma, muuhulgan ka Eestin ja ümbretsõõri main, raotas mõtso väega pall'o, nii et mõtsa, ja esiqeränis vanna mõtsa, jääs maailman kõrrast veidembäs. Väega pall'oq inemiseq ommaq mõtsa ülearvo ragomisõ, esiqeränis lakõsragomisõ peräst väega murrõn ja tuust väega häiridüq. Eesti mõtsa kaitsõs tüütäseq mitmõq luuduskaitsõütisüseq. Vastakaalus mõtsa kõrrast suurõmbalõ ja jõhkrambalõ lakõsragomisõlõ, miä Eestin viimätsil aastakümnil tüüstüse ja äri huvvõ perrä ja riiklikkõ keskkunnaammõtidõ hääskitmisel sünnüs, om tegünüq kodaniguütisüs Eesti Metsa Abiks.
Huroni järv
Katõgooria:Kanada järveq Katõgooria:Ameeriga Ütisriike järveq
Iiri kodosõda
Laheq rahvuslidsõn liikmisõn
Laheq, miä lepingust tull', oll' väega eräsline. Pall'oq juhiq mõlõmbilt poolilt olliq olnuq esiqsaisvussõa aol lähkedseq sõbraq ni tuu tekk' tülüq viil kõvõmbas. Michael Collins ütel' ildampa, et Éamon de Valera tiid', et Suurbritannia tunnista-ai hindäperi Iiri Vabariiki, ja lähät' timä lepingukõnõluisilõ, selle et timä süüdü jääsiq. De Valera oll' jällekiq vihalinõ, et Collins ja Arthur Griffith olliq lepingulõ alaq kirotanuq, a olõ-õs timäga egaq Iiri kabinetiga nõvvo pidänüq.
Dáil Éireann, Iiri Vabariigi parlament, võtt' lepingu vasta vahtsõaastakuu säitsmendäl pääväl, 1922. 64 hellü anti puult ja 57 hellü vasta.
Päält lepingu vastavõtmist ast' de Valera Vabariigi Presidendi ammõtist tagasi ni ütel', et lepingu vastavõtmisõga murdvaq Dáili liikmõq truudust Iiri Vabariigilõ. Tä kitt' lahendust, mink puhul olõsiq Iiri Vaba Riik Briti Liidoga (inglüse keelen British Commonwealth) köüdet, a sõskiq erälde ütsüs, mitte liigõq.
Ütidse Itaalia luuminõ
200px|thumb|Ütidse Itaalia luuminõ 1815-1870
Iiri kodosõda
Laheq rahvuslidsõn liikmisõn
Paastukuu säitsmetõistkümnendal pääväl, 1922. aastagal asot' de Valera partei Cumann na Poblachta (Vabariiklinõ ütehüs), jäien samal aol Sinn Féini liikmõs. Päält tuu reise tä Iirimaad piten ja õhut' rahvast edesi võitlõma, kuikiq leping oll' vasta võet.
Ütidse Itaalia luuminõ
Ütidse Itaalia luuminõ (itaalia keelen: il Risorgimento) oll' 19. aastagasaa poliitilinõ ja ütiskundlinõ liikminõ mink Apenniini puulsaarõ pääl olnuisist riigest sai üts ütine Itaalia riik. Loetas, et tuu liikminõ naas' pääle 1815 Viini Kongressi ja Napoleoni valitsusao lõpoga nink jousõ suurõst luust lõpolõ 1871 paiku Prantsusõ-Preisi sõaga.
Iiri kodosõda
Laheq rahvuslidsõn liikmisõn
Nuuq, kiäq olliq lepingu puult, lõiq Aoldõdsõ Valitsusõ, mink juhiq olliq Michael Collins ja Arthur Griffith. Tuud valitsust tunnist' ka Suurbritannia.
Ütidse Itaalia luuminõ
Katõgooria:Aolugu
Iiri kodosõda
Laheq rahvuslidsõn liikmisõn
Tuu, miä periselt kodosõani vei, oll' siski IRA lahkiminek. 1922. aastaga radokuun nakas' Collins kokko pandma vahtsõt Rahvuslist Armeed, kon olliq nuuq IRA ütsüseq, kiäq olliq lepingu puult. Sama aastaga paastukuun kuts' IRA kokko kogondusõ, kon suurõmb jago arvas', et Dáilil olõ-õi õigust Iiri Vabariiki lakja saataq. Kats puult lätsiq hindävaihõl piaaigo kakkõlõma.
Mahlakuun otsust' üts jago lepingu vasta olõvast IRA-st Aoldõdsõlõ Valitsusõlõ avaligult vasta naadaq. Näid juhtõ Rory O'Connor ni nääq valludiq Nelä Kohtu, Dublini kohtusüstemi keskusõ. Verevalamisõ ärq hoitmisõs sõlmõ Collins lepingu de Valeraga, et Sinn Féini vahtsõst kokko köütäq, ja Aoldõsõ Valitsusõ vasta olõva IRA-ga, kiä taht' alostaq sõaliidsi operatsiuunõ Põh'a-Iirimaal.