cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Iiri kodosõda
Laheq rahvuslidsõn liikmisõn
1922. aastaga piimäkuu kuvvõtõistkümnendäl pääväl olliq Iiri Vaba Riigi edimädseq valimisõq. Michael Collins oll' püüdnüq asjo klaariq ni taht' päält valimiisi luvvaq Inglüse-Iiri lepingu puuldajist ja vastaliidsist ütte valitsust. Tä oll' olnuq peri ka vabariiklikku muudu konstitutsiooniga. A inne valimiisi kiild' Suurbritannia vabariikligu konstitutsiooni ärq ja ähvärd' Iirimaad rünnädäq, ku lepingust kinniq peetä-äi. Collins and' vastamiilt perrä. Sinn Féini ütistämisest tulõ-õs midägi vällä ja valimiisilõ läts' kats vainolist eräkunda, kiä mõlõmbaq kutsiq hinnäst Sinn Féinis. Valimisõq võit' lepingu puult ollõv Sinn Féin, kedä juhtõ Collins, a de Valera, timä poliitilidsõq puuldajaq ja suurõmb jago IRA-st olliq iks lepingu vasta.
Collinsi ja Griffithi juhtimisõ all nakas' Aoldõnõ Valitsus luuma Rahvuslist Sõaväke, IRA asõmal, ja vahtsõt politseid. Säälsaman oll' selge, et vahtsõnõ sõavägi pandas kokko innitsest IRA-st, tuuperäst lubati ka lepingu vastalidsõl IRA-l võttaq hindäle Iirimaalt ärq minevä Briti sõaväe kasarmit ja sõariisto. Tuu tähend', et 1922. aastaga suvõs kontroll'e Aoldõnõ Valitsus õnnõ Dublinit ja mõnt ütsikut krahvkunda. Võitlus naas' pääle sõs, ku Aoldõnõ Valitsus pruuvõ hindä võimusõ alaq võttaq lepingu vasta olõvit IRA ütsüsi, kel olliq kõrraliguq sõariistaq.
Võitlus Dublinin
Tõõsõs võtt' lepingut puuldav IRA vangi üte lepingu vastalidsõ IRA ohvitsõri. Vastussõs võtt' Nelän Kohtun ollõv IRA ütsüs vangi Vaba Riigi ohvitsõri.
Michael Collins ja Aoldõnõ Valitsus anniq lepinguvastalidsõlõ IRA ütsüsele Nelän Kohtun viimädse võimalusõ alaq andaq, a nuuq olõ-õs peri. Piimäkuu katõkümne katsandal pääväl ründsiq lepingut puuldavaq väeq Neljä Kohust sõariistoga, miä olliq lainaduq Briti sõaväelt.
Võitlusõq Dublinin käveq edesi. Lepingu vastalinõ IRA võtt' hindä kontrolli alaq O'Connelli uulidsa ni naas' pääle uulidsavõitlus. Mõlõmbalt poolõlt kuuli 65 inemist ja haavadaq sai 280. Kuulnuidõ siän oll' ka üts vabariiklaisi juht', Cathal Brugha. Päält tuud võtiq Vaba Riigi väeq vangi 500 lepinguvastalidsõ IRA sõamiist. Hainakuu viiendäl pääväl oll' võitlus läbi ja Dublin Vaba Riigi sõaväe käen. Lepingu vasta olõvaq IRA väeq kaihtuq üle riigi, päämidselt lõunõ ja õdagu poolõ. Dublini vallutaminõ sundõ Iiri Vaban Riigin olõvit IRA ütsüisi lõpligult puult valima. Suurõmb jago ast' liito lepingu vastaliidsi väkiga, kedä juhtõ Liam Lynch.
Vastanpoolõq
Mõlõmbaq poolõq püvviq seletäq, et näil om õigus. Vaba Riigi puuldajaq õigustiq hinnäst tuuga, et Dáil oll' Inglüse-Iiri lepingu vasta võtnuq ja rahvas oll' valimiisil andnuq rohkõmb helle lepingu puult olõvalõ Sinn Féinilõ. Lepingu vastalidsõq – vabariiklasõq – vaidliq vasta, et leping oll' vasta võet selle, et Briti valitsus ähvärd' Iirimaad sõaga. Tuuperäst näütä-äs lepingu vastavõtminõ joht rahva vapa tahet, a rahva hirmu, ni Aoldõnõ Valitsus täüt' Suurbritannia käske.
Ku kodosõda pääle naas', oll' lepinguvastalinõ IRA tugõvamb ku Vaba Riigi sõavägi (umbõs 15 000 miist 7 000 vasta), a näil oll' pall'o veidemb sõariisto ja kehvemb juhtminõ. Tuuperäst pidiq nääq olõma kaitsõsaisundin. Vaba Riigi sõavägi kasvi pia kipõstõ – 1922. aastaga põimukuun oll' sääl 14 000 miist ni 1922. aastaga lõpun 38 000 ja sõa lõpun 55 000 miist.
Vaba Riik vallut' ärq päämädseq liinaq
Ku Dublin oll' lepingu puuldajidõ käen, läts' konflikt lakja üle terve riigi. Vabariiklasõq võtiq ärq Corki, Limericki ja Waterfordi liinaq ni asodiq „Munsteri Vabariigi“. A näide juht' Liam Lynch mõista-as ärq tarvitaq umma parõmbat saiso, tuud, et vabariiklasil oll' tuul aol viil rohkõmb sõamiihi ja maad. Tä luut' õnnõ, et saa hoitaq „Munsteri Vabariiki“ hindä käen küländ kavva, et sundiq Suurbritanniat vahtsõst lepingu üle kõnõlõma.
1922. aastaga põimukuun vallut' Vaba Riigi sõavägi suurõq liinaq kergehe ärq. Limerick ja Waterford võediq ärq maa ni Cork, Kerry ja Mayo mere puult. Vabariiklasõq saa-as Vaba Riigi rassõväe vasta. Ainugõnõ peris lahing oll' Killmallocki lahing Limerickist lõunõn.
Partisanisõda
Päält Corki liina langõmist käske Liam Lynch lepingu vastalidsõl IRA-l maad piteh lakja minnäq ja luvvaq väikuq rühmäq. Noidõ käen olliq Corki krahvkunna õdaguosa, Kerry lõunõosa, Wexfordi hummoguosa ni Sligo ja Mayo õdaguosa. Võidõlusõq olliq ka Dundalkin ja Dublinin.
1922. aastaga põimukuun ja süküskuun ründsiq vabariiklasõq mitu kõrda Vaba Riigi sõaväke ja teiq toolõ rasõhit kaotuisi. Põimukuu katõkümne tõõsõl pääväl tapõti ärq Vaba Riigi sõaväe ülembjuhtja Michael Collins. Lepinguvastalinõ IRA oll' kõrraldanuq täälepas'misõ timä sünnikodo lähken Corki krahvkunnan. Kümme päivä varrampa oll' ajoverejoosu läbi kuulnuq Arthur Griffith, Vaba Riigi president. Kõrras näkkü, et Vaba Riik nakkas kokko sadama.
Süküskuun and' Vaba Riik vällä säädüse, mis lubasi karistaq surmaga egät Iiri tsiviilkodanikku, kinkal om laskmisriisto vai lahkõainõt. Tuuga taheti saiaq, et vabariiklaisi puuldajil olnu-us sõariisto ja lahkõainõt.
Märtekuun nakas' Vaba Riik hukkama vangivõetuid vabariiklaisi (kokko tapp' Vaba Riik sõa joosul 77 vangi). Lepinguvastalinõ IRA tapp' kättemassus parlamendiliikmõ Seán Hales'i. Tuupääle hukati joulukuu säitsmendäl pääväl neli kuulsat vabariiklast, kedä oll' hoiõt vangin sõa edimädsest nädälist pääle – Rory O'Connor, Liam Mellows, Richard Barrett ja Joe McKelvey. Lisas naksiq Vaba Riigi väeq lepinguvastalidsõ IRA vangivõetuid sõamiihi ilma lualda tapma. Vabariiklasõq jovva-as sõta edesi pitäq, selle et näil oll' pall'o veidüq sõariisto, toidust ja muid tarviliidsi asjo ni näide arv kahasi kõik aig. Ku tull' talv', võidiq Vaba Riigi väeq ärq mitu suurõmbat vabariiklaisi ütsüst Sligon, Meathin, Connemaran ja Dublinin.
Sõa lõpp
1923. aastagal võeti vangi vabariiklaisi juht Liam Deasy, kiä kuts' lepinguvastalist IRA-d sõariisto maaha pandma. Paastukuun pallõl' Éamon de Valera, et IRA juhiq kuulutasiq vällä sõapiätüse, a nuuq olõ-õs peri. Mahlakuu kümnendäl pääväl sai kokkopõrkõn surma vabariiklaisi väki juht' Liam Lynch ni vahtsõnõ juht' Frank Aiken püüd' piätäq võidõlust, miä oll' muutunuq vabariiklaisilõ mõttõtus. Mahlakuu kolmõkümnendäl pääväl kuulut' lepinguvastalinõ IRA vällä relvarahu ja pand' lehekuu katõkümne neländäl pääväl sõariistaq maaha.
Kõgõst huulmata ütel' lepinguvastalinõ IRA, et nääq anna-ai alla, ja sõa lõppu ammõtligult vällä es kuulutõdaq.
Täpsät sõan surmasaanuisi hulka tiitä-äi. Arvatas, et lepingu puuldajidõ hulgast kuuli 540–800 inemist ja lepingu vastaliidsi hulgast 1 000–4 000 inemist.
Päält sõta
Tuhandõq lepinguvastalidsõ IRA liikmõq võediq vangi päält tuud, ku nuuq olliq sõariistaq maaha pandnuq ja kodo lännüq. Pia päält sõa lõppu peetiq valimisõq ja nuuq võit' Vaba Riigi eräkund Cumann na nGaedheal (Gaelõ ütehüs).
1923. aastaga rehekuun teiq umbõs 8 000 vangin olõvat vabariiklast nälästreigi ja kolm näist kuuli ärq. Vähä aigo ildampa vabastõdi suurõmb jago naisvangõ. Tõisi lasta-as vallalõ kooniq 1924. aastaga keskkotussõni.
1926. aastagal läts' de Valera Sinn Féinist ärq ja lõi eräkunna Fianna Fáil (Saatusõ sõameheq), miä pässi Dáil'i 1927. aastagal. 1932. aastagal tull' Fianna Fáil võimulõ ja nakas' Inglüse-Iiri lepingust ärq võtma noid ossõ, mink vasta nääq olliq. Üteldi vallalõ truudusõvandõst Suurbritannia kuningalõ ja saadõti lakja Senat, kon olliq pääas'aligult Suurbritannia võimu puuldajaq ja Inglüse-Iiri lepingu puult olijaq. 1937. aastaga vahtsõ põhisäädüsega määräti Iirimaa riigipääs president ni 1948. aastagal otsust' koalitsioonivalitsus, kohe kuuluq mõlõmbaq poolõq kodosõast, lüvväq Briti Liidost lahko ja nimetäq Vaba Riigi ümbre Iiri Vabariigis. Tuuga oll' kodosõa põhjus klaarit.
Sõskiq jätt' kodosõda Iirimaa ütiskunda ja poliitikahe mõroq jäleq, miä mõotasõq Iirimaad täämbädse pääväni. Iiri Vabariigi kats kõgõ suurõmbat eräkunda ommaq Fianna Fáil ja Fine Gael (Gaeli perrekund) – edimäne om sündünüq Inglüse-Iiri lepingu vastaliidsist ja tõõnõ lepingu puuldajist. Kooniq 1970ndide aastini olliq piaaigo kõik Iirimaa tähtsämbäq poliitiguq kodosõa veteraniq ni tuu rikk' katõ eräkunna vaihõkõrda. Lisas saiq pall'odõ naidõ miihi pojaq ja tütreq kah poliitikis, miä tähendäs, et kodosõast pääle naanuq eräslidseq tülüq lätsiq edesi.
IRA lää-äs päält sõapiätüst tävveste lakja, a mõnõq tuu osaq jaksiq (ja jakkasõq ka parhilla) toimõndamist. Kooniq 1948. aastagani rünnäs' IRA Vaba Riigi väki ja lõpõt' tuu sõs viil, ku luudi Iiri Vabariik. Päält tuud võtt' IRA hindä päämädses tsihis Briti valitsusõ lõpõtamisõ Põh'a Iirimaal.
Välislingiq
katõgooria:Iirimaa katõgooria:Sõaq
Madala
Madala om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Kõrvõmägi
Kõrvõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Marka
Marka om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Vorstiuja
Vorstiuja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Suuhara
Suuhara om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Veriora vald
Pulli (Rõugõ)
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Korea sõda
Korea sõda (25. piimäkuu päiv 1950 - 27. hainakuu päiv 1953) oll' sõda Põh'a-Korea ja Lõunõ-Korea vaihõl. Põh'a-Koread toetiq Nõvvokogo Liit ja Hiina Rahvavabariik, Lõunõ-Koread Ameeriga Ütisriigiq, Ütiskuningriik ja tõõsõq õdagumaaq. Sõategevüs lõppi vaihõrahuga.
Katõgooria:Aolugu
Y Drenewydd
pisi|Y Drenewydd Y Drenewydd (inglüse keelen Newtown) om liin Suurbritannian, Kõmrimaal.
katõgooria:Walesi liinaq
Meiji restaurats'uun
200px|thumb|[[Mutsuhito koli Kyotost Tokyohe]]
Meiji restaurats'uun vai Meiji riigipüürdmine oll' sündmüisi ahhil 19. aastagasaa tõõsõ poolõ Jaapanin, miä kõvva muut' tuu maa poliitilist ja ütiskundlist ülesehitüst.
Katõgooria:Aolugu
Maa (hod'otäht)
pisi|Pilt Maast, miä om tett Apollo 17 päält.
Maa (sümbol: ) vai maakerä om hod'otäht, mink pääl miiq elämiq. Tä om pääväsüstemi Päävä puult lukõq kolmas hod'otäht.
Katõgooria:Pääväsüstem
Mikeli järv
Mikeli järv vai Mikõli järv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Meegomäe
Meegomäe om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Külä lähkün om Meegomäe uja.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Pugõstu
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Erie järv
Erie järv om järv Põh'a-Ameerikan. Tä om üts Suurõ järvistü viiest järvest.
Katõgooria:Kanada järveq Katõgooria:Ameeriga Ütisriike järveq
Wilde'i Oscar
Wilde'i Oscar (Oscar Wilde, täüsnimi Oscar Fingal O'Flahertie Wills Wilde) oll' iiri kiränik ja luulõtaja. Tä sündü 16. rehekuu pääväl 1854 Dublini liinan ja kuuli 30. märdikuu pääväl 1900 Pariisin.
Elokäük
Wilde'i Oscari esä, söör William Wilde oll' silmä- ja kõrvatohtri, kiä kirot' mitu arkeoloogia, rahvaluulõ ni arstitiidüse raamatut. Imä Jane Francesca oll' ka kiränik ja kirot' Speranza nime all rahvusliidsi luulõtuisi. Imä opas' Oscari väega häste prantsusõ kiilt kõnõlõma ja kriika ni ladina kiilt lugõma. Wilde oppõ Portora Royal School koolin Enniskilleni liinan Iirimaal, Trinity kolledžin Dublini liinan 1871–1874. Korgõkoolitusõ sai tä Magdaleni kolledžin Oxfordi liinan 1874–1878, kon võtt' ossa ka Esteete liikmisõst. Estetism om ütes timä tunnismärgis muutunu.
29. lehekuul 1884 võtt' naasõs Lloydi Constance'i, kiä oll' kaunis rikas, nii et nä saiq häste ellaq. Naidõ edimäne poig Cyril sündüs' 1885. ja tõnõ poig Vyvyan 1886. aastagal. Cyril kuuli edimäsen ilmasõan, Vyvyan kirot' raamadu rängäst elost esä vangiminegi aol.
Lehepuuq
thumb|Arokõiv (Betula pendula) Lehepuuq ommaq sadavidõ lehtiga vai igihall'aq puuq kattõsiimnekasvõ hõimkunnast. Eesti umamaidsõq puuq jaetasõq lehti perrä ahta- ja lajaleheliidsis.
Wilde'i Oscar
Elokäük
1895. aastagal määräs' kohus Wilde'i katõs aastagas Reading'i vangimajja, kon Wilde kirot' kuulsa laulu „Readingi vangimaja ballaad“, ja tekk' rassõt tüüd kõlvatusõ iist. Tä raamaduq keelediq ärq ni tä muutu põlualotsõs. Kui Wilde vällä sai 19. lehekuul 1897, läts' tä Prantsusmaalõ, kon oll' uma elo kolm viimäst aastakka vaesusõn Melmothi Sebastiani nime all. Wilde kuuli meningiiti.
Lehepuuq
Ahtalehelidseq puuq
Meil luudusõn kasuvaq ahtalehelidseq puuq ommaq: kõiv, haav, must lepp, valgõ lepp, tuum ja mitmõq paiuliigiq ni sissetuuduist liigest kõgõ hariligumb papli. Naaq kõik kannahtasõq häste külmä ja ommaq miiq kliiman väega vastapidäväq.
Wilde'i Oscar
Näütemängoq
Katõgooria:Iiri kiräniguq
Lehepuuq
Lajalehelidseq puuq
Miiq uma maa põhilidsõq lajalehelidseq puuq ommaq: tamm, vaher, pähn, saarna, jallai ja künnäpuu. Nailõ lisas om pall'o sissetuuduid lajaleheliidsi puuliikõ, miä kasusõq põhilidsõlt majjo man ja pargõn. Naist kõgõ hariligumb om kastan, a küländ häste teedäs ka püüki, miä siski meil väega külmä pelgäs ja tuuperäst pargõh ja maio man väega haroldanõ om. Lajalehelidseq umamaidsõq puuq ommaq ka pähkmäpuu ja mõtsuibu, minkast edimäne um inämbüisi puhmakujolinõ ja tõõnõ Võromaa luudusõn väega harv. Lajalehelidseq puuq pelgäseq ahtaleheliidsist inämb külmä ni väega külmäq talvõq, miä meil mõnikõrd ette tulõvaq, võivaq nailõ hätä tetäq.
Kaeq viil
Katõgooria:Puuq
Kerik (hoonõq)
200px|thumb|Võro Katariina kerik
Y Trallwng
pisi|Y Trallwng Y Trallwng (inglüse keelen Welshpool) om liin Suurbritannian, Kõmrimaal.
Kerik (hoonõq)
Kerik om ristiuso pühäkoda – hoonõq, kon peetäs jumalateenistüisi.
Y Trallwng
katõgooria:Walesi liinaq
Kerik (hoonõq)
Lätteq
Katõgooria:Pühäkuaq
Süvähavva
Süvähavva om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Veriora vald
Vungi oja
Vungi oja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Meeliku
Meeliku om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Merkuur
250px|thumb|MESSENGERi päält tett pilt Merkuurist
Katõgooria:Pääväsüstem
Boliivia
thumb|200px|left|Uyuni Boliivia (Quechua: Buliwya), ammõtlidsõlt Boliivia Hulga Rahvidõga Riik, om Lõunõ-Ameeriga riik. Boliivia pääliin om Sucre.
Välislingiq
Katõgooria:Lõunõ-Ameeriga riigiq Katõgooria:Lõunõ-Ameeriga maaq
Metallurgia
250px|thumb|Keevitämine
Metallurgia om tiidüs-, tekniga- ja tüüstüsharo. Metallurgiatiidüs uur metalidõ ja näide sulamidõ füüsigaliidsi ja keemiliidsi umahuisi. Metalliteknoloogia om tuu viis, kuis tiidüstulõmuisi praktikan rakõndõdas. Metallurgia ku tüüstüsharo tegeles asjo tuutmisõga metalist.
Katõgooria:Tekniga
Ülembjärv
Ülembjärv om järv Põh'a-Ameerikan. Tä om üts Suurõ järvistü viiest järvest.
Katõgooria:Kanada järveq Katõgooria:Ameeriga Ütisriike järveq
Tõõpõh'alda aig
Tõõpõh'alda aig vai tõõtus om aojärk, mink mano käü lõpmalda hulk tõõlist ja tõõpõh'aldaq teedüst ja selle om perädü kerge ka inemiisiga manipuliiriq, inemiisi ullitaq ja hanitaq ja pandaq näid uskma ja tegemä asju, midä nä esiq muidu es usknuq ega tennükiq.
Tõõpõh’aldaq ütiskunda kutsutas ka sotsiaalmeediä tõõ aos, ütismeediän levitädäs kontrolmaldaq uudissit, nii sääntsit, mis levitäjä hindä arvosaamist ilmaelost tugõvaq, ku ka sääntsit, minkaq saat esi perädü pall’o tähelepandmist ja klikke.
Kohtla-Järve
Kohtla-Järve om liin Hummogu-Viromaal.
Kohtla-Järve om saanuq liinaõigusõq 1946. aastagal.
Varõstõ
Varõstõ om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.
Kohtla-Järve
Kohtla-Järven om 8 põhikuuli, 6 keskkuuli.
Tetris
pisi Tetris om videokildamäng, taa programmiire Pažitnovi Aleksei 5. piimäkuul 1985. Nimi tulõ kreeka keele iihnsõnast "tetra-" ja sõnast "tennis", miä om Pažitnovi kõgõ meelelidsemb sport. Mängol om hulga tõsõndit ni taad või mängiq ütsi vai mitmõgese.
Kohtla-Järve
Elänikke : 32 577 (2021)
Tetris
Mäng
Johuslidsõ sagõhusõgaq liikvaq mängovälläl alla tetrominoq - naaq ommaq kujoq, miä egäüts om kokko pant neläst kruudu klupist. Mängo mõtõq om liigutaq naid nii, et saiaq rida rööbäskilläq täüs. Ku rida täüs, sõs taa kaos ärq ni taast ülemäne satus tä asõmalõ. Kluppõ saa liigutaq edesi-tagasi ja ümbre käänähtäq. Miä rohkõmb mäng edenes, tuu kipõmahe klupiq kukõrdusõq. Mäng om läbi, ku mängjä inämb jovva-ai kibõhusõgaq sammu pitäq ni klupiq täütväq mängovälä ja inämb saa-ai rohkõmb kluppõ tullaq. Punktirehkendüsen saa rohkõmb punktõ, ku ria täüs saa, vai ka tuu perrä, ku korgõst tetromino kukõrdus inne lukku minekit.
Kohtla-Järve
Suurus : 68,77 km2
Varõstõ
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Veriora vald
Lindora laat
250px|thumb|Lambaq Lindora laadul 2010. a. 250px|thumb|Haani naasõq pakvaq umma kaupa
Lindora laat om laat, midä om sügüside peet Lindoran joba üle saa aastaga. Tuud peetäs simunapääväl, 28. rehekuu pääväl, ütskõik määntse nädälipäävä pääle tuu ka juhtus. Sinnäq tulõ kokko rahvast nii Võro- ku Setomaalt, muialt eestist ja piiri takastki. Lindora laat om ummamuudu tuu poolõst, et tä kõrraldus piaaigo esihindäst ja tälle olõ-iq vaja reklaami tetäq. Laaduplats om Võro-Obinitsa ja Vahtsõliina-Lepässaarõ tii ristin mõtsa veeren.
Aoluust
Olõ-iq teedäq, ku kavva om Lindoran laatu peet. Edimäst kõrda om tuud laatu kirän nimmat 1893. a. Toona peeti laatu Lindora kõrdsi man. 1914. aastagani oll' laadupäiv 20. rehekuu päiv, 1921-1926 ja 1930 peeti tedä 3. rehekuu pääväl, 1927-1929 oll' laat 28. rehekuu pääväl ja 1931. aastagast omgi tuu kuupäiv paika jäänüq.
Alostusõn kaubõldi laadul õnnõ kodoeläjidega, kõgõ inämb lambidõga ja tuust omgi rahva sekkä lännüq "lambalaadu" nimi. Ildampa tulliq mano muuq kaubaq, umatettüq as'aq, käsitüü ja aiakraam, saiaq võisõ ka paigapäälist kangõmpa kraami. Tõnõkõrd ollõv laadu pääl eski tsirkust näüdät (kahruq, ahviq jm.).
1980. aastagidõ keskpaigan tekkü tunnõq, et laadukommõq nakkas ärq häädümä, a 1990. aastagist om laat jälq vahtsõ huu sisse saanuq. Müüjit om pall'o ja ostjit viil inämp. Umatettü vai -kasutõduq kraami müüjilõ andas parõmpaq müügiplatsiq ja välämaa- vai vabrikukraami müüjäq piät tõõsõl puul tiid olõma. Ega kõrd om ka kultuuriprogramm.
Lindora laat kirändüsen ja muusikan
Lindora laadust ommaq kirotanuq mitmõq võro kirämiheq ja -naasõq. Rahmani Jan om laadust kirotanuq pall'o luulõtuisi (kaeq nt. "Lindora laaduh", Võro-Seto tähtraamat 2010). Juttõ ommaq kirotanuq Otsa Hannes ("Esäga Lindora laaduh", Võro-Seto tähtraamat 1996) ja Puhalaisõ Mikk ("Lindora laadal iks juhtus", Võro-Seto tähtraamat 2006). Kauksi Ülle luulõtusõ "Lindora 1997" (kaeq Võro-Seto tähtraamat 2010) perrä om tett laul, minka või löüdäq Lõkõridõ albomi "Süä kisk" päält.
Kirändüs
Katõgooria:Võromaa Katõgooria:Laaduq
Tetris
Mäng
Mängooppusõn ommaq tetrominoq nimitüisigaq I, J, L, O, S, T ja Z naidõ sarnasusõ peräst tähistü tähtiga.
Katõgooria:Mängoq
Kohtla-Järve
Liinapää : Ljudmila Janchenko
Y Rhyl
katõgooria:Walesi liinaq
Kohtla-Järve
Tsihtnummõr : 30323, 30324, 30325, 30326
Katõgooria:Eesti liinaq
Mikeli Väikenejärv
Mikeli Väikenejärv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Friisi keeleq
left|thumb|200px|Katskeeline silt Hollandi Friisimaal - üleväh õdagufriisi- ja all hollandikeeline kiri
Friisi kiili kõgõ lähkümbäs sugukeeles om inglüse kiil. Aoluulidsõlt om vällä kujonuq mitu esiqsugust friisi kiilt: õdagufriisi, hummogufriisi ja põh'afriisi keeles. Kõgõ inämb vällä arõndõt om õdagufriisi kiil, kuvõrd tuu kõnõlõjit om kõgõ inämb ja näid om ületsest elänige arvost küländ suur jago. Hummogufriisi keele viimäst täämbätseni pääväni alalõ hoitunut jako kutsutas seelteri vai seelterfriisi keeles.
Friisi kiili kõnõlõjidõ arvos hinnatas nii 480 000 inemist. Naist ligi 470 000 eläs Hollandi Friisimaa provindsin ja kõnõlõs õdagufriisi kiilt. Ülejäänüq friisi kiili kõnõlõjaq eläseq põhilidsõlt S'aksamaal ja kõnõlõsõq põh'a- vai hummogufriisi kiilt.
Kaeq viil
Katõgooria:keeleq Katõgooria:Friisimaa Katõgooria:Holland Katõgooria:S'aksamaa
Rõugõ kaemistorn
Rõugõ Ööbiguoru tornil om ka uma näoraamadu lehekülg, kost võid löüdaq pallo uhkõit pilte ja lukõq miä torni lähkün parhillaq toimõndatas. Kae tast:
Vällänägemine
Torni ehitüskunstnik om Tõra Karmo, kinka ettekujotus om saanu mitmit avvuhindu:
pisi|248x248px|Rõugõ tuulõgeneraatoriga kaemistorn
Rõugõ vana kaemistorn
Inne "Pesäpuud" saise sama kotussõ pääl ütessätõistkümmend aastakka 24-miitre korgõnõ puutorn, miä oll esiqeräline tuuperäst, et tuu otsaq käve kipõstõ ümbre tuulõgeneraator. Niimuudu kitsõ kaemistorn üles tagasikasujat energiät ja valgusti kuuli veivat jalgrata.
Mutsu
Mutsu (vanastõ Miitra) om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Sandisuu
Sandisuu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Jeesus
200px|thumb|6. aastagasaast perit mosaiik Jeesusõst Ravenna kerkon Itaalian
Jesus Naatsaretist vai Jeesus Krõstus (u. 4 i.m.a. – u. 30 m.a.p.) om ristiuso keskne kujo. Ristiuson peetäs tedä Vanan Testamendin ettekuulutõdus messiasõs nink jumala pujas. Islami perrä om Jeesus prohvõt ja kah messias.
Mõtstaga
Mõtstaga om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Sumaci Yma
pisi|Sumaci Yma (1954) Sumaci Yma (Yma Sumac, tävve nimega Zoila Augusta Emperatriz Chavarri del Castillo; (1922–2008) oll' Ameeriga Ütisriigen elänüq Peruu laulja (sopran, kontraalt).
Mõtstaga
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Varstu valda.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Sumaci Yma
Sumaci Yma esiq ütel' hindä peri ollõv inkadõ kuulsa kuninga Atahualpa sugupuust.
Välislingiq
katõgooria:Peruu lauljaq
Eurütmiä
Eurütmiä (kreeka k. εὖ eu 'hää', 'õigõ' ja ῥυθμὀς rythmos 'rütm', ehk sis 'üteline liikminõ' vai 'illos liikminõ') om liikmiskunst, miä luudi 20. aastagasaa algusõn (1908–1925) S'aksamaal ja Sveidsin antroposoofia luuja Steineri Rudolfi oppuisi perrä. Eurütmiät kandas ette ku eräle kujotajat kunsti, a ka ku lavastuisi ütte ossa. Ravieurütmiät tarvitõdas tervüse parandamisõs. Waldorf-koolõn om eurütmiä kõrralinõ opiainõq.
Eurütmia liigutusõq ommaq köüdedüq kõnnõrütmi ja -meloodia, muusiga rütmi ja hellega ni tundmiisiga (näütüses rõõm ja kurbus). Naist pandasõq kokko repertuaari elemendiq, n-ü põhiliigutusõq, midä pruugitas hindä vabas loomingulidsõs vällänäütämises.
Eurütmiä tsihis om viiäq etteastja liikminõ ni etteastja ja päältkaejidõ meelekogõmusõq kokkokõlla ettekandõ sisuga. Eurütmiät om tuuperäst mõnikõrd nimitet ka "nättäväs muusikas" vai "nättäväs kõnnõs". Eurütmiä luuja Steineri Rudolf kõnõl' eurütmiäst ku "hinge kunstist". Parhilla tetäs inämüisi eurütmiät Õuruupa klassikalidsõ muusiga vai tekste (luulõ, proosa) perrä. Mõnikõrd tetäs ka ilma helüldä eurütmiät.
Paast (Rooma)
200px|thumb|Paast Benedictus XVI
Paast vai Paavst vai Rooma pääpapp vai paavusk om katoligu kerigu pää.
Katõgooria:Ristiusk
Mutsuhito
200px|thumb|Mutsuhito Mutsuhito (jaapani keelen 睦仁) vai keisri Meiji (3. märtekuu päiv 1852 – 30. hainakuu päiv 1912) oll' Jaapani keisri 1867. aastagast 1912. aastagani. Mutsuhito deviis oll' Meiji ('helksä valitsus' vai 'valgustõt rahu').
Tä kuulut' hindä Jaapani valitsõjas pääle uma esa Osahito surma ja lõi Tokugawa šoguni Yoshinobu väki. Mutsuhito vei uma residentsi Kyōtōst Tōkyōhe. Teno timä reformõlõ nõssi Jaapan ütes maailma suurvõimos. Timä valitsusaol peet Vinne-Jaapani sõan ja Hiina-Jaapani sõan võit' Jaapan Vinnemaad ja Hiinat.
Kaeq viil
Katõgooria:Jaapani keisriq
Y Fflint
pisi|Y Fflint Y Fflint (inglüse keelen Flint) om liin Suurbritannian, Kõmrimaal.
katõgooria:Walesi liinaq
Napoleoni sõaq
300px|thumb|Austerlitzi tapõlus
Napoleoni sõaq olliq sõaq midä Napoleoni juhit Prantsusõ edimäne keisririik pidi aastagil 1803-1815. Nuuq sõaq tulliq pääle Suurõ Prantsusõ riigipüürdmise sünnütet sõto. Prantsusmaa vallut' kipõstõ suurõmba jao Õuruupast, a jäi ka vallutõt maiõst kipõstõ ilma pääle hallõt lüvväqsaamist Vinnemaal 1812. aastagal. Napoleoni kaotuisi tulõmusõl tull' Prantsusmaal jälq võimolõ Bourbonõ monarkia ja kattõ ärq S'aksa-Rooma riik. Samal aol naas' Hispaania impeerium nõrgõnõma, tuuperäst, et ku Prantsusmaa Hispaaniat okupiirse es sutaq tuu inämb ummi võimoalotsit maid inämb nii häste kontrolli ja Ladina-Ameerigan naati tegemä riigipüürdit. Teno Napoleoni sõtolõ sai Briti impeeriumist maailma kõgõ võimsamb riik inämb ku saas aastagas.
Napoleoni sõaq lõppiq ku Napoleon sai 18. piimäkuu pääväl 1815 Waterloo all lüvväq ja sõlmiti Tõnõ Pariisi Raholepüng.
Katõgooria:Aolugu
A. T.
A. T. oll' Eesti pistulkuulipildja.
Michigani järv
Michigani järv om järv Põh'a-Ameerikan. Tä om üts Suurõ järvistü viiest järvest nink ainugõnõ noist, miä om tävveniste Ameeriga Ütisriigen.
A. T.
Eesti võtsõ iiskujus sakslastõ pistulkuulipildja MP-18 Bergmani. Tallinan olõvah relvatehasõh Arsenal nakati toda relva uurma ja tetti valmis 5 tükkü nn Arsenali mudelit proovis, uma konstruktoride puult vällä mõtõldu. Eesti pistulkuulipildjal ol tõistmuudu kaba ja ravvakaitsõ, pääle tuu sai eesti relvast laskõ ka ütsiklaskõga. Sakslasõ uma lasksõ ainult valangidega. Kokko tetti sõatehasõh Arsenal näid u 570 tk. 1937a müüdi nää är Hispaanlastõlõ.
Michigani järv
Katõgooria:Ameeriga Ütisriike järveq
A. T.
Katõgooria:Sõariistaq
Säländü
pisi|400x400px|Säländü Fulufjälletin, Õdagu-[[Roodsi]] Säländü om pikk kitsas äkilidse kaldõga vallikujolinõ maakujo, miä om kujonuq ijästüjõki saistuisist.
Säländüq ommaq hariligult 30–50 miitre korgudsõq ja 10–30 kraadidsõ pervekaldõga mäesäläq, miä ommaq vällänägemiselt raudtiitammi muudu. Tuuperäst om näid sakõstõ aoluulidsõlt tarvitõt ka kuq teid. Säländüq võivaq juuskõq saast miitrest kooniq mitmõ kilomiitreni. Mitmõst säländüst kuustuvaq säländüsüstemiq võivaq ollaq kooniq 100km pikkudsõq.
Kujo saaminõ
Suur osa Eesti säländüid ommaq arvadaq kujjo võtnuq ijästü lahkin, minka häste seletüs näide vingõrdaminõ ja saistuisi terri suurusõ vaelduminõ. Kuq suur maaijä jäi ohembas, tekkü ijästühe hulga lahkit, kon ijäst pervi vaihõl joosivaq marulidsõq sulamisviiq. Neoq kannivaq edesi ja sordõvaq ijäst vällä sulanuq moreeni. Peris vällänägemise saivaq säländüq viil perän jõõpervi ümbre olõvaidõ ijäsaino sulamisõga, ku voolusängü vai käüki täütnüq saistusõq vaiovaq lakka ja inneskidsest jõõ voolukanalist sai muust maast korgõmb pistüline vall. Kuigi säländüq kuustusõq ijästüjõõ saistuisist, või ijästülahkin ja -käügen tekkünüist säländüist löüdäq kaq moreeni läätsi ja kivimüräkit, miä ijälahkidõ sainost vai käüke laest ommaq vällä sulanuq ja voolusängü sadanuq.
Ijästü käügin tekkünüq säländüq ommaq küländ korgõq ja äkilidse kaldõga (harisäländüq) ni kuustusõq jämmembast matõrjaalist, miä and tunnistust rutulidsõst vai esiki pistüsselidsest voolust käügin. Säländüide ja kuntõ vaihõl lövvüs ka üleminegikujjõ, miä võisõq tekküdäq ijäalossidõn käüken näide vaihtpidämäldäq kokkosadamisõ ja sulgmisõ peräst, miä es lupaq kakkõmaldaq säländüvallõ vällä kujonõdaq.
Säländüq võivaq tekküdäq kaq ijästü veere ette, ijästüalossidõ käüke ja ijä lahkin juuskvaidõ jõõjõki saistuisi korjumisõl näide jõõsuuhtõ välänpuul ijästüt, kohe tegüneseq viuhkakujolisõq esiqpoolisusõq hannagaq tähe säländüq. Näide ijästüpoolitsõn otsan om saistuminõ tegüsämb, minkperäst om taa kaq korgõmb ja kuustus jämmehidembäst saistuisist (munaganõ vai kivinõ ruus) ni näide kavvõlidsõmb ots om laugõmb ni piinümbist saistuisist (piinruus ja liiv). Sääntseq säländüq võivaq ijästü taganõdõn otsõst kokko kassuq ja seoga luvvaq pikki säländühahilit. Niisamatõ võivaq ijästü lahkist vällä juusknuq jõki deltakuhiliguq külgil päält kokko kassuq, tähüsten ijästüveere kotust. Sääne säländüide tekkümine om ütesugunõ sanduridõ tekkümisega, aq lätt lahko perämädsest õnnõ vallikujolidsõ plaani ja vähämbä lakjusõ poolõst.
Säländüq Eestin
Säländüq võivaq juuskõq täämbädse päävä maakujon loogigavastalidsõlt, kon näütüses säländü kavvõlidsõmb ots lätt kaldõst üles vai säländü juusk risti vai põiki üle oro, midä vabalt vuulav vesi tetäq ei saasiq. Tuu näütäs, et ijäkäügen võisõ ollaq pitsüssilläq vesi, õt tuu kaldõst üles juusk’ vai ijästüjõõq võisõq ollaq ijästü seen päälüskõrrast korgõmbal ni jõõsaistusõq vaiovaq maapinna pääle viil perän ijä sulamist, minkperäst alospinna kujo ijästüjõõ sängü es-mõotaqki. Arvadaq ommaq inämbähe sääntseq säländüq tekkünüq ijästükäügen.
Eesti kõgõ parõmbahe panõhtunuq pikisäländüq (ijästü liikmisõ tsihin) ommaq Pandivere korgõmaal, põikisäländüq (ijästü liikmisõga risti), aq Õdagu-Eestin.
Sunda kiil
Sunda kiil om õdagu-austroneesiä kiilkunna kiil, midä kõnõlõs 34 mill'onat inemist Indoneesiän Jaava saarõ õdagujaon. Seo om umbõs 15% Indoneesiä elonikkunnast. Inämbüs sunda keele kõnõlõjist mõist ka indoneesiä kiilt. Lähkümbäq sugukeeleq ommaq madura ja malai kiil. Sunda murdõq jagonõsõq kuvvõs rühmäs: õdagu-, põh'a-, lõunõ-, keskhummogu-, põh'ahummogu- ja lõunahummogurühm. Kõgõ inämb kõnõldas lõunõ- ali Priangani murrõt.
Kiilt kirotõdas parhilla ladina kirän, miä om sääl tarvitusõl 19. aastagasaa keskpaigast. Sunda keele kirotus käü tävveligult välläütlemise perrä. Aoluulidsõlt oll' 13. aastagasaani tarvitusõl araabia tähistü ni 14.-18. aastagasaal vana sunda kiräviis (Aksara Sunda Kuna). 1990. aastagail standardiseeriti ja moderniseeriti viimädse perrä kaq sunda kiräviisi (Aksara Sunda), midä kuikipall'o siskiq tarvitõdas. Ammõtlist keelekõrraldust sunda keelen lajalidsõmalt tetä-iq. Kõgõ vanõmbaq keelemälehtüseq ommaq peri 14. aastagasaast. Sunda keele nimi tulõ sanskritikeelitsest sõnast su, tähendüsega hüä vai valgus. 1904. aastagal kuulutõdi, et sunda kiil koolõs globalisiirümise läbi 2000. aastagas ärq. Parhilla om löüt, et inämbüs sundiist umast keelest inämb hooli-iq, innemb tarvitas indoneesiä kiilt.
framed|left|Jaava saarõ keeleq. Sunda kiilt kõnõldas saarõ õdagujaon.
Katõgooria:Keeleq
Lämmärekord
Eesti lämmärekordiq
Kõgõ korgõmb mõõdõt õhulämmi Eestin om +35,6°C, miä registreeriti 11. põimukuu pääväl 1992 Võrol. Katõgooria:Ilmatiidüs
Verioramõisa (külä)
Verioramõisa om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Veriora vald
Belkina Lena
Belkina Lena (Lena Belkina) om ukraina oopõrilaulja.
Välislingiq
Katõgooria:Lauljaq
India jagaminõ
India jagaminõ oll' Briti India jagaminõ usupiire perrä mink tulõmusõl tekküväq 14. põimukuu pääväl 1947 Pakistani Dominjon (minkast ildampa saivaq Pakistani Islamivabariik ja Bangladeshi Rahvavabariik) 15. põimukuu pääväl 1947 India Unioon (ildampa India Vabariik).
Katõgooria:Aolugu
Storia dell'India
Colombia
Colombia vai Kolumbia, ammõtlidsõlt Colombia Vabariik, om Lõunõ-Ameeriga riik. Colombia pääliin om Bogotá.
Välislingiq
Katõgooria:Lõunõ-Ameeriga riigiq Katõgooria:Lõunõ-Ameeriga maaq
Kolmas Riik
150px|thumb|Natsi-S'aksamaa lipp
Kolmas Riik vai Kolmas Reich (s'aksa keelen Drittes Reich) vai Natsi-S'aksamaa oll' S'aksamaa (S'aksa Riigi ja Suurs'aksa Riigi) kujondlik nimetüs aastagil 1933–1945, ku riiki valits' Hitleri Adolfi juhit natsionaalsotsialistlik käsovalitsus.
"Kolmas Riik" tähüst' natsionaalsotsialistligu mõttõviisi perrä riiki, mink iinkäüjäq olliq S'aksa-Rooma riik (843–1806, "Edimäne Riik") ja S'aksa keisririik (1871–1918, "Tõõnõ Riik").
"Kolmas Riik" pidi peräst Weimari Vabariigi lõppo 1933. aastagal nakkama tähüstämä S'aksamaa hiilgusõ tagasitulõkit.
Katõgooria:Aolugu
Grünthali Riho
Grünthali Riho (Riho Grünthal, sündünüq 22. lehekuu pääväl 1964 Helsingin) om eesti suku soomõ fennougrist.
Haridus
Riho Manivald Villem Grünthal oppõ 1983. aastagast Helsingi Ülikoolin fennougristikat ja õdagumeresoomõ kiili. Aastagal 1990 magistri, 1996 litsentsiaat ja aastagal 2003 filoloogia doktor. 2005. aastagast om Grünthal Helsingi ülikooli õdagumeresoomõ kiili profesri.
Grünthal om opnuq ka Budapesti Ülikoolin ja om reisnüq muuhulgan Marimaal ja Mordvamaal, tennüq välitüüd vepsläisi man. Timä tiidüsligu huvi keskpunktin ommaq väikumbaq õdagumeresoomõ rahvaq, innekõgõ vepsläseq, soomõ-ugri etümoloogia ja keeletüpoloogia.
Kaeq viil
Katõgooria:Soomõ keeletiidläseq Katõgooria:Eesti inemiseq Katõgooria:Soomõ inemiseq
Mõisamäe
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Marss
250px|thumb|Marss nii kuis tä Hubble'i teleskoobist paistus
Marss (sümbol: ) om Pääväsüstemi Pääävä puult lukõq neläs hod'otäht. Tä om uma nime saanuq Vana-Rooma sõajumala Marsi perrä.
Katõgooria:Pääväsüstem
Vahtsõaastakuu 2009
24. vahtsõaastakuu päiv
Katõgooria:2009 Katõgooria:Vahtsõaastakuu
Alakõrdsi oja
Alakõrdsi oja om uja Urvastõ kihlkunnan. Tä juusk kur'a poolõ päält Väikeste Emäjõkkõ paigan, kost tuu suuni om 60 km.
Arsenal-Grossley soomusmassin
pisi|Arsenal-Crossley "Pikker" ja "Kõu" Arsenal-Grossley soomusmassinaq tettiq ingläisi viomassina Grossley viirmigu pääle Talliina sõatehassõn Arsenal. Kokko tetti naid massinit 1925.-1927. aastagal 13 tükkü. Säidse olliq kuulipildjaga, a kuus tükkü 37-mm suurtüküga. Naid massinit pruugiti kooniq 1941. aastagani.
Alakõrdsi oja
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq
Arsenal-Grossley soomusmassin
katõgooria:tekniga katõgooria:sõandus
Ynys Môn
pisi|Kon Ynys Môn om Ynys Môn (inglüse keelen Anglesey) om saar Suurbritannian, Kõmrimaal. Saarõ pindala om 714 km².
2017. aastagal elli sääl 70 043 inemist.
Katõgooria:Wales Katõgooria:Saarõq
Sadramõtsa
Sadramõtsa om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Veenüs
250px|thumb|Veenus õigidõ värmega
Mustlasõq
pisi|Mustlaisi [[Lipuq|lipp.]] pisi|150px|right|Noorõq [[Ungari mustlasõq umma tandsu tandmah.]]
Saami keeleq
thumb|300px|alt=Sami languages large 2|Saami kiili leviala. 1. lõunõsaami kiil 2. uumajasaami kiil 3. piitimesaami kiil 4. luulajasaami kiil 5. põh'asaami kiil 6. koltasaami kiil 7. inarisaami kiil 8. kildinisaami kiil 9. turjasaami kiil
Veenüs
Veenüs (sümbol: ) om Pääväsüstemi Pääävä puult lukõq tõnõ hod'otäht. Tä om uma nime saanuq Vana-Rooma armastusjumalanna Venusõ perrä.
Mustlasõq
Mustlasõq ommaq Põh'a-Indiast peri rahvas, kiä täämbädsel pääväl eläseq Euruupah, Aasiah, Ameerikah ja muial üle ilma lajah.
Saami keeleq
Saami keeleq ommaq rühm soomõ-ugri kiili, midä kõnõldas vai om kõnõld nelä seo ilma ao riigi piire seen: Soomõn, Roodsin, Norran ja Vinnemaal. Saami keeleq ommaq Õuruupa muistidsõq keeleq ja õdagumeresoomõ kiili kõgõ ligimbädseq sugulaskeeleq.
Miilimäe
Miilimäe om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Saami keeleq
Kokko kõnõldas täämbä ütsät saami kiilt. Saami keeleq jaetas kattõ rühmä, hummogusaami kiili ni õdagusaami kiili. Hummogusaami keeleq ommaq lõunõsaami kiil, uumajasaami kiil, piitimesaami kiil, luulajasaami kiil ja põh'asaami kiil. Õdagusaami keeleq ommaq inarisaami kiil, koltasaami kiil, kildinisaami kiil ja tur'asaami kiil. 21. aastagasaal kõnõldi viil ütte õdagusaami kiilt, akkalasaami kiilt. Viimäne akkalasaami keele kõnõlõja Marja Sergina kuuli 2003. aastagal.
Miilimäe
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Haani valda.
Saami keeleq
Saami kiili kõnõlõjit om kokko 60 000–100 000, säälhulgan 10 000 Soomõn. Kõnõlõjidõ arvo poolõst om kõgõ suurõmb saami kiil põh'asaami kiil, midä kõnõlõs 15 000–25 000 inemist.
Weizenbergi August
Weizenbergi August (August Ludwig Weizenberg; sündünüq 6. mahlakuu pääväl 1837 Erästveren, koolnuq 22. märtekuu pääväl 1921 Talliinan) oll' eesti rahvusligu kiviragomisõ luuja. Katõgooria:Võromaa inemiseq
Saami keeleq
Kiräkeeleq
Kuvvõl saami keelel om uma kiräkiil olõman. Põh'amail kõnõldavaq saami keeleq pruukvaq ladina tähistüt, a kildinisaami kiilt kirotõdas kirillitsaga.
Veenüs
Katõgooria:Pääväsüstem
1861
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1861
Peko
Peko avvos tull' küläkogokund kats kõrda aastan kokko - nuuq ommaq Pekopühäq vai -praasniguq tävvekuu õdangil. Üts kõrd oll' jüripääva aigu, ku egäst talost tull' perremiis ni peränaanõ. Ütenkuun süüdi ni juudi Peko avvos. Tõõnõ kõrd' oll mihklipääva aigo, ku õnnõ perremeheq kokko tulliq. Üten käüti sannan, seiq-jõiq, a pääminõ oll' perän moro pääl taplõminõ. Tuu, kel edimädses veri vällä tull', sai Peko uma hoolõ ala tulõvas aastas.
Ildampa läts' Pekousk segi ka ristiusoga: Pekot naati kerikuhe üten võtma, et tä sääl õnnistust saasiq, a perän vidi põllo veerele viläõnnõ tuuma.
Miilimäe
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Peko
Kuigi setokõsõq proovõq Pekodõ kultust var'adaq, om üts Peko nätäq Tarto liinan Talorahva muuseumin (kaeq pilti).
Kaeq viil
Katõgooria:Jumalaq Katõgooria:Setomaa
Mustlasõq
Periolõminõ ja aolugu
Mustlasõq ommaq tulnuq Põh'a-Indiast umbõs 9. aastagasaa keskeh. Mille nääq õdagu poolõ liikma naksiq, olõ-õiq kimmähe tiidäq. Nääq joudsõq vällä Aasiahe ni Euroopahe. Mustlaisi om eiski Jaapanih.
Tuus aos, ku mustlasõq Õdagu-Euruupahe joudsõq, oll' kerik avvo sisse nõstnuq ligemisehoitmisõ ni tuu käve ka mustlaisi kotsilõ. Kõik läts' võlssi aastagal 1492, ku Hispaania kuning Ferdinand saat' kõik mustlasõq maalt vällä.
1940. aastil häödiq väega pall'o mustlaisi ärq natsiq. S'aksa võimu aol Eestih es tüküq talomeheq natsõ säädüst täütmä ni mustlaisi vällä andma. Siski tapõti Eestih repressiuunõgaq 743 mustlast, minka häötediq ärq piaaigu kõik Eesti mustlasõq. Üteh eesti mustlaisiga kattõ tävveste ärq ka miiq ummi Laiuse mustlaisi keelemurrõq.
Parhillaq om Eestih umbõs 1000 – 1500 mustlast.
Rahva nimest
Sõna gypsy inglüse keeleh näütäs Egüptüse inemise pääle, a säält nääq peri olõ-õiq. Tõõsõq sõnaq nigu cigány ungari keeleh ja Zigeuner s'aksa keeleh tunnusõq ollõv inglüskeelidse iihkujo perrä tekkünüq.
Kiil
Mustlaskiil om egäh riigih, koh mustlasõq eläseq, esiqmuudu. Mustlaskiil om mõotanuq paigapäälist kiilt ni võtnuq säält ka lainõ üle. Mustlaskiil esiq kuulus Indoeuruupa kiilkunda, alguperälidselt om tä hindi ja sanskriti juurigaq.
Mustlaskeeleh om 8 käänüst ni 2 suku.
Lauridsa Piitre
pisi|Lauridsa Piitre, 2008 Lauridsa Piitre (Peeter Laurits; sündünüq 6. urbõkuu päiväl 1962 Tal'nan) om kunstnik.
Mustlasõq
Kiil
Eesti mustlaisilõ om umanõ korgõ imäkeele mõistjidõ tasõq: 70 % - 80 %.
Lauridsa Piitre
1997. aastagast eläs Võromaal Kütioron ja om taa aoga võro keele kõnõlõmisõ är opnu.
Saami keeleq
Norra
Norra põhisäädüsen om kirän, et riik piät tugõma saami keele ja kultuuri hoitmist ja arõndamist. Saami keelel on ammõtlinõ staatus järgmädsin vallon: Kautokeino, Karasjok, Gáivuotna (Kåfjord), Nesseby, Porsanger, Tana, Tysfjord, Lavangen ja Snåsa.
Lauridsa Piitre
Personaalnäütüisi olnu 40 ja ütisnäütüisi 140 kanti. Kujondanu suurõ hulga raamatit ja plakatit. Olnu oppaja Tal'na kunstiülikoolin ja Tarto korgõmban kunstikoolin.
Lätteq
Katõgooria:Võro kunstniguq
Ventspils
Ventspils om liin Lätin. Liin om Venta jõõ ja Õdagumeri veeren. Liin om suur satam.
Saami keeleq
Rootsi
Saami kiil om üts Roodsi viiest ammõtlidsõst vähembüskeelest ja tuul om määrät staatus Arjeplogi, Gällivare, Jokkmokki ja Kiruna vallan.
Ventspils
Ventspils edimäne nimmaminõ om peri aastagast 1253. Ventspils sai liinaõigusõq 1378. aastagul. Ventspils olnuq Hansaliidon.
Ventspils ala suurus om 58,0 km².
Saami keeleq
Soomõ
Soomõn tunnistõdas kolmõ saami kiilt: põh'asaami, inarisaami ni koltasaami kiilt. Saami kiil on ammõtlinõ kiil Enontekiö, Inari, Sodankylä ja Utsjoki vallan.
Mustlasõq
Muusiga
Tuu, miä om mustlaisi man kõgõ avvo seeh olnuq, om näide muusiga: lauluq ni tandsuq. Muusikalidsõh ja ka üldidsembält kultuurilidsõh mõttõh või mustlasmuusikat jakaq neläs suurõmbas rühmäs: Vinne, Ungari, Hispaania ni Lähkü-Hummogumaa.
Ventspils
Liinast lätt läbi Ventspils–Riia raudtii ja suurtii.
Mägialonõ järv
Mägialonõ järv vai Mägialodsõjärv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan. Tä kuulus Kisõjärve järvistühe.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Mõksi
Mõksi om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Ventspils
Rahvastik
2022. aastagal elli Ventspilsin 32 955 elänikku, 19 831 (60,2%) lätläisi, 8359 (25,4%) vindläisi, 1361 (4,1%) ukrainlaisi ja 1332 (4,0%) valgõvindläisi.
Mõksi
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Ventspils
Sõbraliinaq
Ventspils om põrõld 5 sõbraliina:
Mustlasõq
Muusiga
Vinne mustlasõq ommaq hääq lauljaq ni viioldajaq. Nimäq ommaq ka pääas'aligult mustlaisi stereotüübis nii muusikah ku rõiviidõ stiilih. Kuulsaq ommaq nii näide lauluq ku tandsuq.
Ventspils
Lätteq
Katõgooria:Läti liinaq
Mustlasõq
Muusiga
Ungari mustlasõq ommaq tuntuq uma hää viiolimängu poolõst, värmi and manoq simbli ni ummamuudu lauluhelü. Meheq ni naasõq ommaq väega hääq tandsjaq.
Hispaania mustlaisi muusiga om köüdet flamenco’ga, minkalõ nääq ommaq alosõ pandnuq.
Lähkü-Hummogumaa mustlaisi muusiga om sarnanõ noidõ riike muusikalõ, koh nääq eläseq.
Soomõ mustlasõq tandsi-iq, lauluq ommaq suurõmbjago soomõkeelidseq.
Hädä om õnnõ tuuh, õt mustlaslaulõ tulõ-õiq inämb mano. Nuuq, miä olõmah ommaq, ommaq mitu kõrda maaha laultuq vai täämbädse ao perrä ärq säedüq. Muudupite laulu pääle tandsita-aiq, tandsitas refrääne pääle, koh sõnno olõ-õiq vai olõ-õiq mõttõga sõnno. Mustlaslauluq kõnõlõsõq pääas'aligult rändämisest, murrõst, rõõmust, armastusõst ni surmast. Hariligumbaq tegeläseq laulõh ommaq ts'uraq ni näioq, hiroq, tiiq ja leib. Eräle jaetas aigladsõq igätsüslauluq ni kipõmbaq tandsulauluq. Sagõhe hõigatas tandsjiilõ lausiid nigu: Chaiori, khelesa! ('Tütrik, tandsiq!').
Saami keeleq
Vinnemaa
Vinnemaal olõ-õi saami keelel ammõtlist staatust. 2012. aastagast saaniq om saami kiilt opat Murmanski ülikoolin. Katõgooria:Saami keeleq
Qingi dünastia
250px|thumb|Qingi Hiina 1820. a.
Qingi dünastia (hiina keelen: 清朝; pinyinin: Qīng Cháo) oll' perämäne Hiina valitsõjidõ dünastia. Tä valits' aastagil 1644-1912. Inne tuud oll' Mingi dünastia ja peräst tuud tull' Hiina Vabariik.
Katõgooria:Aolugu
Hõimoja
Hõimoja om uja Urvastõ kihlkunnan.
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq
Mustlasõq
Muusiga
Kuulsambaq mustlasmuusiguq ommaq:
Katõgooria:Rahvaq
Vilustõ
Vilustõ vai Virsskülä om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Veriora vald
Bleona
Bleona om Albaania laulja.
Albumiq
Katõgooria:Albaania lauljaq
S'aksa lipp
250px|thumb|S'aksa lipp
S'aksa lipp (s'aksa keelen Schwarz, Rot und Gold) om S'aksamaa riigilipp, miä om pruugin 23. lehekuu pääväst 1949.
Katõgooria:S'aksamaa Katõgooria:Lipuq Katõgooria:Riigilipuq
Jupitõr (hod'otäht)
250px|thumb|Jupitõr
Jupitõr (sümbol: ) om Pääväsüstemi Päävä puult lukõq viies hod'otäht. Tä om kõgõ suurõmb hod'otäht Pääväsüstemin.
Katõgooria:Pääväsüstem
Kalõvipoig
pisi|"Kalõvipoig" "Kalõvipoig" (eesti Kalevipoeg) om 19. aastagasaal päämidselt Kreutzwaldi Friedrich Reinholdi kokko pant rahvaluulõainõist tüüdeld eesti rahvuseepos. Võro kiilde pand' "Kalõvipuja" ümbre Kalla Urmas 2021. aastagal.
Kreutzwaldi Friedrich Reinholdi "Kalõvipoig" om kokko pant Võro liinan. Aastil 1857–1861 ilmu "Kalõvipuja" edimäne trükk ku tiidüsline välläannõq Koolitõdu Eesti Seldsi toimõnduisi rian mitmõn jaon kõrvuisi eesti ja s'aksa keelen. 1862. aastagal ilmu edimädse trükü perrä eestikiilne rahvavälläannõq Kuopio liinan.
Kalõvipoig om innekõkkõ Põh'a-Eesti vägimiis, Võromaalt om timä kotsilõ teedüst kasinahe, tuugi või ollaq osalt sündünüq eeposõ mõo all. Ka eestikiilsen eeposõn tarvitõduq rahvalauluq ommaq inämbüisi peri põh'a puult, mõni ütsik om Setomaalt, Võromaalt mitte üttegi. Imeharva tulõ eeposõn ette mõni puht-lõunõeesti sõna, nt kesvasida (võro keelen kesvi).
Võromaast om inämb juttu varratsõmban "Kalõvipuja" variandsin ("Alg-Kalõvipoig"). Säält saa lukõq, et kõik viimädseq sõatapõlusõq sündü Vanal Võromaal: raudmiihi vasta Kruutusõ mõisa kotsil, poolakõisi vasta Kääpä külä man "Võro mõisa rajal", vindläisi, tatarlaisi ja türkläisi vasta Saalussõ mõisa piiril "paari versta Holsta kõrtsist". Kõik nuuq ommaq muistitsidõ kääpäkalmidõ kotussõq, midä rahvas om pidänpq sõamälehtüisis. Sõasõnomidõn om juttu Muna- ja Vällämäest, kon man pidi saisma Pihkva vägi. Ku ka kõik nuuq kotussõq oll' Kreutzwald sunnit eeposõst vällä jätmä, om sõski sisse jäänüq teedüs tuust, kuis kodomaad kaitsma mindäs üle pühä Võhandu ja kuis Kalõvipoig leinäs perän kadonuisi sõpro Koiva kandi mõtso seen. Noist mõlõmbast jõõst oll' saad vett Kalõvi mõõga karastamisõs.
Võrokiilse "Kalõvipuja" kiil
Võrokiilsen "Kalõvipujan" hoitas võro kiräkeele juunt. Tuu tähendäs, et seenkäänüssen pruugitas n-lõppu, ütetsilbiliidsin sõnnon ka hn-lõppu, nt päähnä. Pruugitas ka perätsilbi o-d: kodo, jalol. Kakkõhellü märgitäs ülemädse komaga.
Pruugit om ka vanõmbit sõnno, miä ommaq eläväst keelest kaonuq. Osa noist ommaq põh'a- ja lõunõeesti keelin ütidseq, nt saajaq 'pulmaq', osa ommaq selgehe lõunõeestilidseq, nt pulmama 'arvo saama'.
Võrokiilsen ümbrepannusõn om võro leelolõ umatsit juuni, miä Kreutzwaldi "Kalõvipuja" värsist lakja lääväq. Näütüses pikki tsilpe küündümine üle katõ värsipositsiooni: kon tä / lätt / taivas / läügüs, // kon tä / kõnd, / taivas / kõigus. Kreutzwaldi hindä luuduisi sõnajakkõ, miä tä värsse täütmises tarvit', olõ-õiq võrokiilsehe "Kalõvipoiga" sisse võet. Sõnno pikendämises on tarvitõt noid vanno, osalt põh'aeesi keelega ütitsit keelevormõ, miä ommaq olõman võro leelon, nt silla pääle sainanõssa, tougas tuu jutu juuskõmahe.
Edimäne lugu
Kalõvi tulõminõ Viro randa. Salmõ ja Linda. Saajaq.
Tõõnõ lugu
Vana Kalõvi tõbi ja kuulminõ. Kalõvipuja latsõigä.
Kolmas lugu
Kalõvi poigõ jahinkäümine. Linda äräqrüüvmine. Kalõvi poigõ laulminõ. Velitside kodotulõminõ. Imä otsminõ.
Neläs lugu
Kalõvipuja ujominõ Suumõ. Saarõ näio. Laul merest.
Viies lugu
Kalõvipoig Soomõn. Suur tamm. Kättetasominõ tuuslarilõ. Kalõvipuja unõnägemine.
Kuvvõs lugu
Kalõvipoig Soomõ sepä man. Mõõga ostminõ. Liiguq ja tapõlus. Mõõga ärqvandminõ. Tammõ ragominõ.
Säitsmes lugu
Soomõst tagasiostminõ. Varjõ laul. Imä laul Irumäe pääl. Velitside otsmisluuq. Esä havva pääl.
Katsas lugu
Viskamisvõigõlus ja kuningas saaminõ. Kündmine. Soeq murdvaq hobõsõ.
Ütsäs lugu
Sutõlõ kättetasominõ. Sõasõnomaq. Üüsene nõvvutaja. Sõakullõri sõit.
Kümnes lugu
Johtuminõ Kikerperä suun. Vetevaimu kuld. Kalõvipuja jovvukaeminõ Vetevaimuga. Mõõga võla ärqtasominõ. Ilmaneitsü sõrmus.
Ynys Gybi
pisi|Kon Ynys Gybi om Ynys Gybi (inglüse keelen Holy Island) om saar Suurbritannian, Kõmrimaal. Saarõ pindala om 39,4 km² ja 2011. aastagal elli sääl 13 659 inemist.
Katõgooria:Wales Katõgooria:Saarõq
Kõvõramägi
Kõvõramägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kalõvipoig
Ütetõistkümnes lugu
Lavaatuuminõ Peipsi takast. Mõõga varastaminõ. Mõõga ärqvandminõ. Vaikomehe johtumisõq.
Baha'i usk
Baha'i usk om monoteistline usk, minka lõi Baha'u'llah (1817–1892) 19. aastagasaal Iraanin. Baha'u'llaht pidäväq bahá'íq kõgõ perämädses jumala ilmutajidõ rian, miä nakkas pääle joba muistitsõst aost ja kohe kuulussõq Aabraham, Moosõs, Buddha, Zarathustra, Jeesus ja Muhamed.
Kalõvipoig
Katõtõistkümnes lugu
Tapõlus laudoga ja siili oppus. Nõiutun unõn magaminõ. Unõnägemine. Vaesõlatsõ voonakõnõ.