cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Inemise süä
Süä sais pia õkva keset rõndo, veidükese kur'al puul, ja om näo poolõst pia kolmõnukalinõ. Tä om üts suur tühi muskli, miä hindä kõrdapite lajas tetäq ja kokko tõmmata või. Sisest om tä kattõ jakko ehk kambrehe jaet, kost mitu suurt suunt vällä lätt. Kambreq kutsutasõq süämekambris ja kannus tõnõ hääle, tõnõ kur'alõ poolõ. Soonõq ommaq pehmeq ja vinnütetäväq torokõsõq, minkide sisen veri kõiki paiko iho sisse juusk ja sõs jälq süämehe tagasi tulõ. Kui süä hindä kokko tõmbas, sõs aja tä vere üte jao suuni läbi, miä timäst vällä lääväq ja elosoonis kutsutasõq, hindä sisest iho sisse; ent kui süä hindä jälq lajembas tege, sõs täüt tä hindä verega, miä tõisi suuni läbi ihost timä timä sisse tagasi juusk. Noid suuni nimitetäs verisoonis.
Terve inemise süä tõmbas hindä arvada 70 kõrd ega minoti sisen kokko, tuu om sõs üte tunni sisen inämb kui 4000 kõrd, ja lajendas hindä ka niisama sagõdahe. Latsi man sünnüs tuu viil sagõdambast, ent vanno inemiisi man harvõmbast. Ega kõrd, kui süä hindä kokko tõmbas ja verd elosuundõ sisse aja, lüü tä uma otsaga viiendama ja kuvvõndama küleluu vaihõl kur'al puul rõnda vasta, miä selgehe ärq tundaq või, kui sääl kottal käsi iho pääle pandas. Või ka väega häste tähele pandaq, kuis veri ega süämelöögiga eolsuuni sisen tuksumisõ viisi edesi saa ajetus, kui sõrm kohegi iho pääle pandas, kon mõni suurõmb elosuun õkva naha all sais, nii kui all puul käejaku külen, kost ka tohtrõq tõbõ aol elosuunt kaesõq. Kui iho kõvva ja kärmähe om liikunu, sõs lüü süä rutõmbahe ja kõvõmbahe ja niisama tuksusõq sõs ka elosoonõq rutõmbahe ja kõvõmbahe; nii om ka sõs lugu, kui miiq miil kuigi viisi esierälikult liigutõt om, pahanõ, ärqheitünü, ülirõõmus, häbelik, pelglik ehk muido nii. Tõbõdõn lüü süä ja tuuperäst ka elosuun pia rutõmbast pia pikälidsembält, pia kõvõmbahe pia nõrgõmbahe; tuuperäst piät arst tõbitsõl elosuunt kaema, et tuuperäst tõbõst arvo andaq.
Kirändüs
Katõgooria:Inemine
Süä kisk
"Süä kisk" om ansambli Lõkõriq edimäne albom, miä sisaldas 19 võro- ja setokeelist laulu. Albom om ilmunuq 2002. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandjaq ommaq Võro Selts VKKF ja Kauksi Ülle Mänedsment.
Miiksi oja
Miiksi oja om uja Räpinä kihlkunnan.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna jõõq
Hummogu-Viro maakund
pisi|Hummogu-Viro maakunna umavalitsõmisütsüseq pääle 2017. aastaga umavalitsuisi ümbretegemist Hummogu-Viro maakund om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Kohtla-Järve rajuun nimetediq ümbre edimält Kohtla-Järve maakunnas ja veitse ildampa Hummogu-Viro maakunnas.
Nurmõsuu lump
Nurmõsuu lump om lump Urvastõ kihlkunnan Antsla vallan.
Hummogu-Viro maakund
2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Hummogu-Viro maakunna elänikkonnast vindläisi 72,54%, eestläisi 19,53%, valgõvindläisi 2,29%, ukrainlaisi 2,26%, suumlaisi 0,94%, tatarlaisi 0,31%, poolakõisi 0,24% nink s'akslaisi 0,23%.
Nurmõsuu lump
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Hummogu-Viro maakund
Katõgooria:Eesti maakunnaq
.la
.la om Laosõ internetitunnus.
Gregoriusõ kallendri
Gregoriusõ kallendri vai vahtsõnõ kallendri om kallendri, minka võtt' tarvitusõlõ paavst Gregorius XIII 1582. aastagal. Taad kallendrit pruugitas maailman sjoo ilma aigo kõgõ inämb. Gregoriusõ kallendri jaga aastaga 12 kuus.
.la
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Gregoriusõ kallendri
Kaeq viil
Katõgooria:Kallendri
Setomaa inemiseq
Setomaa inemiisi nimekiri. Tah ommaq üles loedu mõnõq tunnõtumbaq inemiseq, kiä ommaq Setomaal sündünüq, Setomaal elänüq vai Setomaa hääst midägi arq tennüq.
Kaeq viil
Katõgooria:Nimekiräq Inemiseq
Veri
150px|thumb|Verine [[sõrm]]
Veri om verrev, veidükese pütel vedelüs, miä juusk inemise (vai tõisi eläjide) suuni sisen.
Vedelüs esiq om vals-kõllakas; timä sisen ojos arvamada hulk väikeisi verevit täpikeisi, miä veretäpikeisis nimitetäseq ja verele verevä näo andvaq. Palja silmäga näid ütsi ei näeq, s'ollõ et nääq üliväega väikeseq ommaq, ent suurõstegevä klaasi all nõsõs ka ütsainus täpikene nättäväs. Kui soonõst ehk aadrest tulnu verel saistaq ja külmäs minnäq lastas, sõs kogosõq väikeseq veretäpikeseq ütes pruunis koogis kokko, miä kõllaka vii pääl ojos.
Veri, miä süämest elosuuni sisse vuulas, om näo poolõst helle-punanõ, ent veri, miä verisoonist süämehe tagasi juusk, mustjamb, pia verdjas pruun. Kui süä hindä kokko tõmbas, sõs saa helle-punanõ veri kur'apoolitsõst süämekambrest elosuuni läbi kõiki paiko iho sisse vällä ajetus; elosoonõq lääväq ihon iks inämb ja inämb mitmõharolidsõs ja ommaq viimäte väega peenikeseq. Naist peenikeisist soonist läbikävven jätt veri sääntsit jagosit, miä iho hoitmisõs ja kasvatamisõs vaja, maaha ja võtt tuuiist jälq kõkkõ tuud hindäga üten, midä iho kui kõlvatumit jagosit hindäst ärq lahotas; tuu läbi muudus veri mustjaspruunis. Tuu mustjamb veri juusk sõs verisuuni läbi, miä toda lajembas lääväq, midä inämb nimäq süämele ligimbäle joudvaq, tagasi hääpoolitsõhõ süämekambrehe. Et s'oosinanõ veri jälq edespite iho toitmisõs kõlvulinõ olõs, saa timä vahtsõndõdus ja jälq helle-punatsõs tettüs. Vahtsõndamisõ tarbis saa veri hääpoolitsõst süämekambrest täü ehk kopso sisse ajetus, kon timä lajalõ lagonõs kõgõvähämbide suuni sisse. Siin putus timä sissetõmmatu õhu ehk luhvtiga kokko ja kui tä tuuläbi jälq helle-punatsõs om saanuq, käänd timä kopsost kur'apoolitsõhõ süämekambrehe tagasi, et vahtsõst umma ümbrejuuskmist ihon alostadaq. Arvatas, et üte veeränd tunni sisen kõik veri ihon ütskõrd süämest läbi om käünüq.
Kirändüs
Katõgooria:Inemine
Korea
250px|thumb|Korea rahvatandsjaq
Katõgooria:Aasia maaq
5. urbõkuu päiv
5. urbõkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 64. päiv (liigaastagal 65. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Urbõkuu
Suukülä
Suukülä om mitmõ Võromaa külä nimi:
Albaania
Albaania (albaania keelen Shqipëria, võro keeli kodastõ maa) vai Albaania Vabariik (albaania keelen Republika e Shqipërisë) om Õuruupa riik. Albaania naabõrriigiq ommaq Montenegro, Põh'a-Makõdoonia, Kreeka ja Kosovo.
Välislingiq
Katõgooria:Õuruupa riigiq
Kanepi kihlkunna oroq
A E H I K L M N O P R S T V
Härmsi Mihkli
Härmsi Mihkli (Mihkel Härms, 1874-1941) oll' Eesti edimäne elokutsõlinõ tsirgouurja (ornitoluug), tsirkõ rõngastamisõ ja helü perrä tundmaop'misõ algataja Eestin. Tä sündü Põlva kihlkunnan Vana-Koiola vallan Vanakülän nink kuuli Tarton.
Härmsi Mihkli käve tsirkõ uur'man Valgõl merel, Pamiirin, Iraanin ja muialgi. Tä põh'and' Tarto ülikooli zooloogiamuusõumi Eesti tsirkõ kogo ja pand' kokko Eesti tsirkõ süstemaatilidsõ nimekirä. Kõrrald' tsirkõ kaitsmist (1925 käve Luksõmburgin rahvusvaihhõlidsõl tsirkõ kaitsmisõ kongressil). 1926-1930 oll' rahvusvaihhõlidsõn ornitoloogilidsõn komiteen Eesti esindäjä.
Tiidüstüü
Tsirgo-uur'misreisiq:
Juhõnd' Luudusõuur'jidõ Seldsi tsirgouur'jit.
Verisuun
Verisuun om suun, midä pite veri süämehe tagasi juusk.
Inemise verisoonõq
Verejuuskminõ ütest ärqhaavatust verisoonõst või elolõ otsa tetäq, ent või kergembähe kinni pantus saiaq kui haavat elosuun. Nimelt nii, et pesso ehk takla, külmä vett ehk lummõ pääle pandas ehk et rõivanartsoga haav kinniq mähitäs. Sääntse verejuuskmisõ man tulõ veri tsilgaviisi ehk ütelidselt tsiriseden haavast vällä.
Kirändüs
Katõgooria:Inemine
Inglüse kiil
Inglüse kiil om indoõuruupa kiili germaani rühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 380 mill'onat inemist mitmõl puul maailman, suurõmb jago naist eläs USAn, Ütiskuningriigin, Austraalian ja Kanadan.
Katõgooria:Inglüse kiil Katõgooria:Ütiskuningriik Katõgooria:Inglüsmaa Katõgooria:Keeleq
Aadrilaskminõ
Aadrilaskminõ om vere laskminõ elosooõst.
Aadrit lastõn avatas egakõrd üts elosuun, inämbüisi üts noist, miä käevarrõ jakun künnärpääd vasta ommaq ja tuutarbis saa inne laskmist käevars päälpuul nimitetüt kotust kõvva kinniq kistus. Tuu läbi ei võiq veri, miä peost ja käevarrõ alajaost künnärpää jaku poolõ tulõ, mitte süämehe tagasi juuskõ ja piät tuu asõmõl haavast vällä vuulama. Tuuperäst jääs verejuuskminõ maaha, nii pia kui köüdüs vallalõ võetas.
Mõni arvas tervüsele hää olõvat, aig-aolt, ka kui määrästki tõpõ ei olõq, verd laskõ, ent sääne verelaskminõ om tõtõ poolõst tervüsele väega kahjolik. Aadre laskminõ om õnnõgi mõnõn tõbõn hää, ent ei piäq ilmangi ettevõetama muido, kui mõistliku arsti nõu perrä.
Verd lastõn om ütskõik, kumma käe külen aadre avatas.
Karula kihlkunna oroq
Karula kihlkunna orgõ nimekiri lugõ üles Karula kihlkunna oroq.
Aadrilaskminõ
Kirändüs
Katõgooria:Arstitiidüs
Karula kihlkunna oroq
A E H I K L M N O P R S T V
Elosuun
150px|thumb|Elosoonõq
Elosuun om suun, midä pite veri süämest vällä aetus saa.
Inemise elosoonõq
Kui üts suurõmb elosoonõ oss ehk haro katski lõigatas, sõs nakkas veri nii kangõhõ ihost vällä juuskma, et haavat inemine kuulma piät, kui veri mitte kinniq ei pandaq. Et veri elosoonõst tulõ, tunnus tuust ärq, et tä helle punanõ om ja tuksumisõ viisi tsirinäl haavast vällä vuulas. Säänest verejuuskmist om rassõ muido kinniq pandaq, kui et, seeni kui arsti abi mano saa, päkäga ehk mõnõ väikese ja kõva kokko murrõt pakso nahatüküga, miä pääle köüdetäs, elosuun päält puult haava ehk, selgembähe üteldä, haava ja süäme vaihõl, kokko pitsitetäs. Ent s'ootarbis piät üts sääne ihokotus vällä otsitama, kon elosuun ligi nahka ja luu kottal om, et tä luud vasta või litsutus saiaq. Sääntseq kotusõq ommaq: käevarrõ päälmätse jao külen sisemätse poolõ pääl õkva künnärpää jaku ja kanglaalotsõ vaihõl, kubõhiste kottal puusaluud vasta, kindre tsälgan, kindso sisemätse poolõ pääl timä edimätse ja tõisõ kolmandiku vaihõl pääl puul põlvõ.
Kirändüs
Katõgooria:Inemine
Céva
Undsõn ilman
"Undsõn ilman" om ansambli Lõkõriq tõnõ albom, miä sisaldas 18 võro- ja setokeelist laulu. Albom om ilmunuq 2004. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om Kauksi Ülle Mänedsment.
Sotsioloogia
Sotsioloogia vai ütiskunnatiidüs om tiidüs, miä uur ütiskunda, muuhulgan köüdüssit ütiskunnan, ütiskundlist läbikäümist ja kultuuri.
Katõgooria:Sotsioloogia
29. märtekuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Märtekuu
Suurkülä
Suurkülä om mitmõ Võromaa külä nimi:
Nässmõisa järv
Nässmõisa järv om järv Urvastõ kihlkunnan Antsla vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
.lb
.lb om Liibanoni internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Mõduoja
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Inemise ai
Inemise ai vai ajo om inemise iho õrnõmb jago, miä om pää sisen.
Ai om pehmeh, säsüsarnanõ, valgõ ja hahk ja täüt kõgõ aiukooba pää sisen. Tä om katõjaolinõ. Üts jago om suurõmb ja kutsutas suurõs aius, tõnõ vähämb ja nimitedäs väikeses aius. Viimätsest lätt üte mulgu läbi pääluu põh'an üts aiuköüdüs alla, miä sälgroodso toro täüt ja sälgroodso-säsüs nimitedäs. Aiust ja sälgroodso-säsüst juusk paaritsikku pall'o peenikeisi niite vällä, iks üts hääle, tõnõ kur'alõ poolõ; nimäq lääväq pia mitmehe harro ja haroq ehk ossaq küünüsseq pia kõiki paiko iho sisse. Noil niidel om nimi närviq.
Aiu ja närve läbi pand heng ihojaoq liikma ja tallitas mitmõsugust tüüd, naidõ läbi saamiq ka tundmist ilma välimäidsist as'ost. Näütüses: tahamiq miiq jalgo liigutadaq ja minemä minnäq ehk kässi liigutadaq ja midägi võtta, sõs om heng edimält aiun tekev, aiust lätt tegevüs närve sisse ja närviq liigutasõq musklit, nii et nääq hindä kokko tõmbasõq ja niisugutsit liigutuisi sünnütäseq, määntsit tahamiq. Ehk jälki: kui miiq ütte asja kogoni näemiq, sõs tulõvaq valgusõ joonõq as'ast silmä ja silmäst üte esierälidse närvi läbi aiu ja sääl saa heng as'ast tundmist. Kui tuu närv ärq rikutas, sõs om nägemine otsan, olguq silm muido ja päält kaiaq kui terveh taht. Kui sõrmõ pitsitetäs, nii et tä valutas, sõs ommaq jälq närviq sõrmõ sisen, kiä nii tegeväq ommaq, et miiq vallu tunnõmiq. Tuuperäst ei olõq ka inemisel noin iho jagodõn, kohe närviq ei putuq, nii küüdsin ja hiussin, määnestki tundmist.
Ai ja sälgroodso säsü ommaq väega tarvilidsõq ja hõrnaq iho jaoq, tuuperäst om näid ka kõvvo luusaino vaihõlõ var'olõ pant. Kui lüük näid põrotas ehk litsutas näid kõvva, sõs saa inemine inämbüisi kas hälvätüs ehk miil lätt pääst ärq. Aiust käü pall'o suuni läbi; kui nuuq liialt verd täüs ommaq, sõs pitsitäseq nimäq aiu. Tuud sünnüs mõnõn tõbõn ja nakkas tõbinõ sõs sonima ehk ka hullu tempa tegemä. Niisama om lugu ka, kui inemine liialt viina ehk muud kangõt juuki juu. Tuuperrä om kerge ärq seletäq, minkperäst juubnu inemiseq keelega häste kõrda ei saaq, jandama nakkasõq ja jalgo pääl pistü ei jovvaq saistaq. Tuuperäst om tervüsele väega tulolinõ kõgõ iist hindä hoita, miä verd päähä ja aiu sisse aja.
Mõnõ jao närve üle, miä aiust ja sälgroodso-säsüst vällä lääväq, valitsõs inemise tahtminõ tävveste; ent om ka tõisi närve, kink üle tahtmisõl midägi võimust ei olõq. Sääntseq närviq lääväq süämehe, suuni külge, täü sisse ja siitmise riisto sisse. S'ooperäst juusk veri ihon ümbre, hõngutõmbaminõ kest edesi, toit saa ärqseeditüs, tahtku inemine ehk tahtmada, ja magadõngi kest s'oo kõik edesi. Imeh om nätäq, kuis närve tegevüs vere ümbrejuuskmisõ man mänikõrd esierälikult suur ja äkiline om. Nii lätt, kui kiäki häbenes ehk hindä vihastas, nägo vereväs; s'oo man saa veri näkko peenikeisi suuni sisse ajetus. Ent kui kiäki äkitselt ärqheitüs, sõs lätt täl nägo valgõs, s'ollõ et aiu ja närve tegevüse läbi saa veri naha alt tagasi süämehe juhatõtus.
Närviq, miä tahtmisõlõ alaheitlikuq ei olõq, ommaq jätmädä alati tegeväq ja ei puhkaq ilmangi nii kavva kui inemine eläs. Ent ai ja sälgroodso säsü ja nuuq närviq, miä tahtmisõ sõnna piät kullõma, tahtvaq sakõstõ puhata. Nimäq puhkasõq sõs, kui miiq makamiq. Üü om kõgõ parõmb puhkamisõ aig, ent inemine ei piäq inämb magama, kui vaja om iholõ täüt joudu jälq tagasi andaq. Kiä pall'o makas, lätt laisas ja norotajas. Täüskasunul inemisel om külält, kui tä üüpäävä jaos 7 tunni makas. Ent latsõq piät inämb aigu magama, ja tuud inämb, midä noorõmbaq nääq ommaq. Mõnõn tõbõn kaos uni kogoni ärq, mõnõn tõsõn jälq makas tõbinõ inämb kui terveh ollõn.
Kirändüs
Katõgooria:Inemine
.lc
.lc om Saint Lucia internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Vepsä kiil
thumb|290px|Katõkeeline (vinne-vepsä) tiisilt
Vepsä kiil om soome-ugri kiilkunna õdagumeresoomõ hummogurühmä kiil, midä kõnõlõs vähämb ku 5000 inemist Vinnemaal Kar'ala Vabariigi õdagujaon, ja Leningradi oblasti hummogujaon ni Vologda oblasti õdaguosan. Vepsä kiil om vepsläisi imäkiil. Vepsä keelen om vällä ant kokko veidüq üle 70 raamadu; seo ilma aigu andas vällä aolehte "Kodima". Vepsä kiil olõ-i ütengi riigin ammõtlinõ kiil.
Kiräkiil
thumb|300px|left|Vepsä aabits 1930. aastilt
Kõgõ vanõmbaq vepsä keele kiräliguq lätteq ommaq peri 19. aastagasaa algusõst. Ladinatähistüline kiräkiil, mink alossõs sai keskmurrõq, luudi 1932. aastagal, a taa häädü ärq. 1937. aastagal proomiti vepsä keele kirotamist vinne tähtiga, a ka taa levi-is. Vahtsõst nakati vepsä kiräkiilt elostama 1990. aastaga paiku.
Tähistü
1932. aastaga tähistü.
A a, Ä ä, B b, C c, Ç ç, D d, E e, F f, G g, H h, I i, J j, K k, L l, M m, N n, O o, Ö ö, P p, R r, S s, Ş ş, T t, U u, V v, Y y, Z z, Ƶ ƶ, | ’
Seoilmaaolisõn vepsä tähistün om 28 tähte ja üts lisämärk.
a A, b B, c C, č Č, d D, e E, f F, g G, h H, i I, j J, k K, l L, m M, n N, o O, p P, r R, s S, š Š, z Z, ž Ž, t T, u U, v V, ü Ü, ä Ä, ö Ö, '
Pehmehüsmärgiga (') märgitäs peethelü pehmehüst: sel'g (sälg). Rasõhus om sõna edimädse silbi pääl. Vabahelükokkukõla om jaoldõ kaonu: lükäita (tuugadaq), händikaz (susi), a hämär (hämmär), külä (külä). Vepsä kiil om ainugõnõ õdagumeresoomõ kiil, kon olõ-õi sukugi astmõvaeldust. Niisamaldõ märgitä-i vabahelle pikkuisi: mez' (miis), mezi (mesi).
Välislingiq
katõgooria:Vepsä kiil Katõgooria:Vinnemaa Katõgooria:Kar'ala
6. urbõkuu päiv
6. urbõkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 65. päiv (liigaastagal 66. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Urbõkuu
Rõugõ kihlkunna oroq
Rõugõ kihlkunna orgõ nimekiri lugõ üles Rõugõ kihlkunna oroq.
A E H I K L M N O P R S T V
Kurgusõlm
150px|thumb|Hobõsõ kurgusõlm
Kurgusõlm vai lõõripää om hõngutoro vai lõõri kõrrõluust päälmäne ots.
Inemise kurgusõlm
Kurgusõlmõ sisen lövvämiq kats paari hintitsi sidemit, miä kokko üte lahi tegeväq, minkal häälelahi nimi.
Katõgooria:Inemine
20. hainakuu päiv
20. hainakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 201. päiv (liigaastagal 202. päiv).
Soomõ kiil
pisi|455x455px|Kon soomõ kiilt kõnõldas. Tummõtsinitsega märgitüide maiõ pääl om soomõ kiil ammõtlik kiil. Soomõ kiil om soome-ugri kiilkunna õdagumeresoomõ põh'arühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 6 mill'onat inemist Soomõn, Roodsin, Kar'alan ja tõisin riigen.
20. hainakuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Hainakuu
Soomõ kiil
Kõnõlõjaq
Põh'a-Roodsin Tornionjokilaakson, Kiirunan ja Jällivaaran kõnõldas meä kiilt, midä või keele aoluu ja ehitüse poolõst soomõ keele murdõs pitäq. Keelepoliitilidsõlt ja inemiisi hindätiidmise perrä kõnõldas meä keelest sõskiq ku eräle keelest. Meä keelel arvatas ollõv 20 000 – 35 000 kõnõlõjat Põh'a-Roodsin ja 15 000 – 25 000 muial. Näil om uma kiräkiil, miä lätt soomõ kiräkeelest tõistõ. Roodsin om viil sato tuhandit roodsisuumlaisi, kiä ommaq sinnäq suurõn osan lännüq päält tõist ilmasõta. Näide täpsät arvu om rassõ selges tetäq, selle et Roodsin ei tetäq kiili kotsilõ statistikat. 2015. aaastaga küsümiisi perrä elli Roodsin 420 000 inemist, kiä kõnõliq vai mõistsõq soomõ vai meä kiilt. Soomõ ja meä kiil ommaq Roodsin ammõtliguq vähämbüskeeleq aastagast 1999.
Norra põh'aosan ommaq kveeniq, kiä ommaq kveeni kiilt arvanuq nii eräle keeles ku soomõ keele murdõs. Kveeni keele kõnõlõjidõ arv jääs 2000 ja 8000 vaihõlõ. Norra kveeniliido arvamisõ perrä om kveene umbõs 10 000 ja näist 5000–7000 kõnõlõs kuikipall'o kveeni kiilt. Kveeni kiil om Norran ammõtlik vähämbüskiil.
Tüpoloogia
Keele peritolõgi poolõst om soomõ kiil uurali kiil. Uurali kiili kõnõldas Põh'a- ni Hummogu-Õuruupan, Ungarin ja Ungari ümbre ni Tsiberin. Soomõ keele lähämbäq sugulaskeeleq ommaq tõõsõq õdagumeresoomõ keeleq, kohe ka lõunõeesti keeleq kääväq. Kavvõmbaq sugulaskeeleq ommaq näütüses ungari ni saami keeleq. Uurali keeleq ommaq tegünüq uurali algkeelest.
Morfoloogilidsõ tüpoloogia perrä rehkendädäs soomõ kiil aglutineerijäs keeles. Tuu tähendäs, et grammatilidsõq tähändüseq antas edesi jakkõgaq, miä pandas sõna tüvele mano ja midä saa tõisist jakõst eräle lüvväq. Näütüsess talo+i+ssa+ni+kin 'eskiq mu majjo seen', kon talo 'maja' om tüvi, i näütäs mitmust, -ssa näütäs seenütlejät käänüst, -ni näütäs, et maja om kõnõlõja uma, ja -kin om rõhutamisõ jakk nigu -ki võro keelen. Alutiniirmine om juun, midä peetäs uurali keelile umatsõs. Sõskiq peris tävveligult aglutineerijä kiil soomõ kiil olõ-õiq, keelen om nätäq ka fleks'oonikiili juuni, nt sõnan vesiin saa-aiq sõna tüvve, mitmust ni sisseütlejät käänüst eräle võtta. Soomõ kiil om sünteetiline kiil, miä tähendäs, et üten sõnan om mitmit morfeemi ja sõnaq ommaq pikäq.
Soomõ keele kõgõ hariligumb sõnajärg om SVO, subjekt-verb-objekt.
Vabahelüq
Soomõ keelen om katõsa vapahellü: /i/, /y/, /u/, /e/, /ø/, /o/, /æ/ ja /ɑ/. Kõik helüq võivaq ollaq nii lühküq ku pikäq, tuu pääle kaemaldaq, kon rasõhus parahuisi om.
Kõik neoq helüq ommaq ka võro keelen olõman.
Peethelüq
Soomõ keelen om 13–17 peethellü. Ummi sõnno seen pruugitas 13 peethellüfoneemi: /p/, /t/, /d/, /k/, /m/, /n/, /ŋ/, /s/, /h/, /r/, /l/, /ʋ/ ja /j/. Päält näide om võõridõ sõnnoga ütiskiilde üten tulnuq neli peethellü: /b/, /g/, /f/ ja /ʃ/, midä märgitäs tähega š.
Päält näide om soomõ keelen viil kakkõhelü, miä soomõ keelen olõ-õiq foneem, tuu tähendäs, et seoga ei tetäq tähändüsel vaiht.
Lätteq
Katõgooria:Soomõ Katõgooria:Soomõ kiil
Suurõmõtsa
Suurõmõtsa om mitmõ Võromaa külä nimi:
Jõgõva maakund
Jõgõva maakund om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Jõgõva rajuun nimetediq ümbre Jõgõva maakunnas.
.kn
.kn om Saint Kittsi ja Nevise internetitunnus, mink iist pidä huult Puerto Rico ülikuul. Tunnus võeti pruukmistõ 1991.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
7. urbõkuu päiv
7. urbõkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 66. päiv (liigaastagal 67. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Urbõkuu
1. vahtsõaastakuu päiv
1. vahtsõaastakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 1. päiv.
Välislingiq
Katõgooria:Vahtsõaastakuu
Urvastõ kihlkunna oroq
A E H I K L M N O P R S T V
Järvä maakund
Järvä maakund om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Paidõ rajuun nimetediq ümbre Järvä maakunnas.
Katõgooria:Eesti maakunnaq
Palojärv
Palojärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
30. märtekuu päiv
30. märtekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 334. päiv (liigaastagal 335. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Märtekuu
Liigaastak
Uskumuisi
Eesti rahvaluulõ arhiivih ümbrekaudu kümme teedüst Eesti lõunõ- ja õdaguosast, et liigaastak om õnnõdu aastak, näütüsest sääne Vahtsõliinast 1937. aastagal kor´adu kalendriteedüs: "Seto ütles, ku om liigaasta, et om vissakusõaasta."
.li
.li om Liechtensteini internetitunnus.
Tammistu
Tammistu om mitmõ Võromaa külä nimi:
.li
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Võromaa
Võromaa om aoluulinõ maakund ni võro keele ja kultuuri ala Lõuna-Eestin. Administratiivsõlt moodustõdi Võromaa Tarto kreisi (Tartomaa) lõunaosast 1783. aastagal üten Võro liina asotamisõga Katariina II valitsõmisaol. Võromaa oll' huin piiren 1920. aastagani, perästilla olõ tema muin piiren.
Maakunna ala käü katõsa kihlkunda, kon ka parhilla võro kiilt kõnõldas:
1925. aastagal panti osa Räpinä kihlkunnast Tartomaa ala.
Aoluulidsõ Võromaa ala käüväq parhilladsõq Võro ja Põlva maakund ni osa Valga ja Tarto maakunnast. Võromaal om neli liina (Võro, Põlva, Antsla, Räpinä) ja 15 alõvikku (Kanepi, Kobõla, Kosõ, Mehikuurma, Miss'o, Mooste, Parksepä, Rõugõ, Sõmmõrpalo, Vana-Antsla, Vahtsõliina, Varstu, Veriora, Võõpso, Väimälä).
Välislingiq
Katõgooria:Võro kiil Katõgooria:Eesti Katõgooria:Eesti aoluulidsõq maakunnaq Katõgooria:Maailma maaq
.lk
.lk om Sri Lanka internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Mago
Mago om siitmise riist.
Kaeq viil
Katõgooria:Inemine
Kolga Raimond
Kolga Raimond (Raimond Kolk; 1924–1992) oll' Sarust perit luulõtaja ja proosakiränik. Tä om kirotanu hulka võrokeelitsit luulõtuisi, muuhulgan võrokeelidse luulõtuisikogo "Ütsik täht". Mõnõq timä romaaniq ommaq kah võroainõlidsõq.
Elokäük
Kolga Raimond oll' ummi vanõmbidõ edimäne lats. Tä sündü Hargla kihlkunnan Saru vallamajan, imä-esä olliq koolioppajaq. Koolin käve Sarun, Valgan ja Tarton. 1944. a. vahtsõaastakuun pagõsi S'aksa väkke võtmisõ iist Suumõ nink oll' sääl eesti jalaväerügemendin välläoppõn ja vahiteenistüsen. Süküskuun haard' Soomõst edesi Ruutsi minnäq, kon tüüt' mitmõn paigan juhutöie pääl. Göteborgin sai tutvas Rääbise Elleniga ni võtt' tuu 1947. a. hindäle naasõs. Korgharidusõ ja tiidüskraadi sai tä Stokholmin 1958-1963. Pääle tuud oll' tä Roodsi riigi ammõtnik.
21. hainakuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Hainakuu
Kolga Raimond
Looming
Raimond naas' luulõtama kooliaol. Timä luulõtuisi avaldõdi 1938 Tarton "Õpilaslehen" ja 1942 "Postimehen". "Postimehe" lühijuttõ võistlusõl 1943 sai timä lugu "Vanan kõrtsin" (orig. "Vanas kõrtsis") I avvohinna. Raimondi luulõt ilmu Soomõn aokirän "Kodutee" ja almanahhin "Eesti Looming" nink Roodsin kogoteossõn "Homse nimel" (1945). 1945 läts' tä kirändüsrühmitüste "Tuulisui".
Kolga Raimondi edimäne luulõtuisikogo "Ütsik täht" (1946) om võrokeeline. Timä järgmidsengi kogon "Kõiv akna all" (1952) ommaq võrokeelidseq luulõtusõq inämbüsen. Illatsõmbaq kogoq "Müüd sõrmus" (orig. "Müüdud sõrmus", 1957) ja "Kiri" (1977) ommaq põhilidsõlt eestikeelidseq.
Raimondi edimäne romaan "Külä palas katõst otsast" (1955) om eesti üliopilasõst Roodsin. Timä kõgõ parõmb proosateos romaan "Sulaiä" (1958) näütäs noorõ naasõ ello Eestin katõ ilmasõa vaihhõl. Stokholmi triloogias nimetet romaaniq "Et mitte kunagi võita", "Mõnõq pääväq süküskuun" ja "Truudus elo vasta" näütäseq pagulaisi saatuisi. Triloogia "Vallavanõmba perändüstomp", "Elo edenes", "Aoq muutusõq" kujotas vapsõ liikmist ja Isamaaliidu tekkümist Eesti Vabariigin. Triloogia perämädsen osan om juttu 1940.-1941. a. dramaatilidsist sündmüisist Lõuna-Eestin.
Kolga Raimond om kirotanuq novellikogoq "Väikenemiis, mille sa ikõt?" (1960) ja "Uskmada Toomas" (1981). Perämädsen ilmunun lühiproosakogon "Lestäkalla otsman ja tõisi juttõ" (1987) om juttõ ja märgotuisi noorõpõlvõ Võromaalt ja kirotamisaigsõst Stokholmist.
Mälehtüisiraamat "Tuulisui ja tõsõq" (1980) tutvustas Stokholmi eestläisi kirändüsello 1945-1950. Viil om tä kirotanuq latsiraamadu "Vähikuning" (1957) nink Leedu aoluust inspireeridü näütemängo "Juozas Raamadukandja". Tä om välämaisõ eesti kirändüse kotsilõ avaldanu hulgahna artiklit ja arvostuisi "Teatajan", "Tulimullan" ja muial nink kirotanuq lühimonograafia "August Mälk" (Lund 1964). Om vestelidse romaani "Martin Musta saladus" (Stokholm 1954) üts autor. Katõpääle Mägi Arvoga om täl ilmunu ülekaehus "Katõ perämädse aastagakümne pagulaskirändüs" (1989).
Lääne maakund
Lääne maakund om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Haapsalo rajuun nimetediq ümbre Lääne maakunnas.
Kolga Raimond
Looming
Kolga Raimondi võro- ja eestikeelitsile luulõtuisilõ om tett viise: luulõtusõ "Keväje" om Lõkõridõ albomi "Undsõn ilman" pääle säädnü Kalla Urmas, "Ütsikut tähte" om umal viiel kontserdel laulnuq Kalkuni Mari, luulõtusõlõ "Jõulupuu" Ummamuudu albomi "Jõul" päält om viie tennüq Leisi Meelis.
Lääne maakund
Katõgooria:Eesti maakunnaq
Tammõ
Tammõ om mitmõ Võromaa külä nimi:
Viil om olõman Tammõkülä Hargla kihlkunnan Taheva vallan.
.lr
.lr om Libeeriä internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Inemise täü
150px|thumb|Inemise täüq
Inemise helü
Inemise helü vai hääl om helü, midä inemine tege kõnõlõmisõs, laulmisõs, naardmisõs, ikmises vai rüükmises. Sääntseq helüq saavaq sünnütetüs hõngutõmbamisõ läbi kurgusõlmõn.
Inemise täü
Inemise täü vai kops om inemise hõngutõmbamisõ riist.
Vahtsõliina kihlkunna oroq
Vahtsõliina kihlkunna orgõ nimekiri lugõ üles Vahtsõliina kihlkunna oroq.
Inemise täü
Inemisel om kats täüd, miä rõnnakooban ripusõq, kummalgi puul üts. Hõng ehk luhvt tõmmatas suust ehk nõnast sisse ja saa täü sisse hõngutoro ehk lõõri läbi, miä mitmõhõ harro juusk ja lugõmada pall'o harokõisiga kõiki paiko täü sisen küünüs. Lõõri päälmäne ots om kõrrõluust ja nimitetäs lõõripääs ehk kurgusõlmõs. Lõõr esiq om kokko pant kõrrõluutsist rõngist, miä iks vinnan saisvaq ja nii toro vallalõ hoitvaq. Hõngu sissetõmbaminõ sünnüs tuuläbi, et rõnnaq osast vaheliha, osast küleluid ülesnõstvidõ musklidõ abiga hindä lajendasõq, ent hõngu vällätoukaminõ tuuläbi, et rõnnaq hindä jälq kokko tõmbasõq.
Vahtsõliina kihlkunna oroq
A E H I K L M N O P R S T V
Inemise täü
Hõngutõmbamisõ läbi ei saaq mitte ütsindä veri vahtsõndõdus, miä elo ülespidämises hädäste vaja om, õnnõ timä läbi saavaq ka kõnõlõminõ, laulminõ ja kõik hääleq sünnütetüs, miä kurgust tulõvaq.
Inemise helü
Kurgusõlmõ sisen lövvämiq kats paari hintitsi sidemit, miä kokko üte lahi tegeväq, minkal häälelahi nimi. Hõngu läbi, miä täüst vällä tougatas, võivaq nuuq sidemeq värisevält liikuma pantus saiaq ja tuuläbi hääli ehk tuunõ sünnütädäq, nii kui üts viioli ehk klavõri kiil värisemä ja helisemä nakkas, kui kiilt puugnaga tõmmatas ehk tälle külge lüvväs. Mõnõsugutsõ liigutamisõ läbi suuga ehk suun, keele, suulae, põski ja mokkõ abiga, saavaq kõnõldõn kurgusõlmõn sünnütetüq hääleq mitmõt viisi muudõtus ja nii mitmõsugutsõq kõnõlõmisõ hääleq luudus. Ka tännitämise ja laulmisõ hääleq saavaq häälelahi sidemide värisemise läbi sünnütetüs ja mitmõsugunõ hääli ehk tuunõ korgus sünnüs kurgusõlmõ ülesnõstmisõ ja kitsas tegemise läbi, häälte madalus kurgusõlmõ mahavaomisõ ja lajembas minemise läbi.
8. urbõkuu päiv
8. urbõkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 67. päiv (liigaastagal 68. päiv).
Inemise helü
Katõgooria:Inemine
8. urbõkuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Urbõkuu
Sülg
Sülg om vedelüs inemiisi ja mõndsi eläjide suun, miä tulõ sülenäärmist. Sülge om vaja siitmises.
Katõgooria:Inemine
Tiidu
Tiidu om mitmõ Võromaa külä nimi:
Pardsilomp
Pardsilomp om mitmõ Võromaa järve nimi:
Vinne kiil
Vinne kiil om indoõuruupa kiili slaavi rühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 278 mill'onat inemist mitmõl puul maailman. Suurõmb jago naist eläs Vinnemaal, Ukrainan ja Valgõvinnen.
Tilsi
Tilsi om mitmõ Võromaa külä nimi:
Vinne kiil
Vinne kiil ja võro kiil
Katõgooria:Vinne kiil Katõgooria:Vinnemaa Katõgooria:Keeleq
Pardsilump
Pardsilump om mitmõ Võromaa järve nimi:
Sülenääreq
150px|pisi|Inemise sülenäärmeq
Sülenääreq om nääreq, miä and vällä sülge.
9. urbõkuu päiv
9. urbõkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 68. päiv (liigaastagal 69. päiv).
2. vahtsõaastakuu päiv
2. vahtsõaastakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 2. päiv.
Välislingiq
Katõgooria:Vahtsõaastakuu
22. hainakuu päiv
22. hainakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 203. päiv (liigaastagal 204. päiv).
Toku
Toku om mitmõ Võromaa külä nimi:
22. hainakuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Hainakuu
Õdagu-Viro maakund
Õdagu-Viro maakund om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Rakvere rajuun nimetediq ümbre Õdagu-Viro maakunnas.
Katõgooria:Eesti maakunnaq
Toodsi
Toodsi om mitmõ Võromaa külä nimi:
Tolohkna
pisi|paremal|Tolohkna Tolohkna vai kama om keededüq, kuivaduq ja jauhaduq segämädsest villäst jark jauh, midä hariligult süvväs (juvvas) hapnõ vai rõõsa piimägaq ni keefiri vai jogurdigaq.
katõgooria:söögiq
Põlva maakund
Katõgooria:Eesti maakunnaq
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2007. aastaga pääle
200px|thumb|
Peräjärv
Peräjärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Võromaa kaitsõalaq
Võromaa kaitsõallo nimekiri lugõ üles Võromaa kaitsõalaq.
23. hainakuu päiv
23. hainakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 204. päiv (liigaastagal 205. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Hainakuu
Marxi Karl
Marxi Karl (Karl Marx, 1818-1883) oll' juudi peritollo S'aksa filosuuf, majandustiidläne, sotsioluug, revoluts'onäär ja kommunist. Üten Engelsi Friedrichiga mõtõl' tä vällä marksismi.
Katõgooria:S'aksamaa inemiseq Katõgooria:S'aksamaa filosoofiq
.ls
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
10. urbõkuu päiv
10. urbõkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 69. päiv (liigaastagal 70. päiv).
Paiujärv
Paiu järv vai '''Kalatiik nr. 7''' om inemise tett järv Urvastõ kihlkunnan Antsla vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Rimmi järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Udsali
Udsali om mitmõ Võromaa külä nimi:
.lt
.lt om Leedu internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Pärno maakund
Katõgooria:Eesti maakunnaq
24. hainakuu päiv
24. hainakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 205. päiv (liigaastagal 206. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Hainakuu
Sport
200px|thumb|Vana-Kreeka kettähiitjä
Sport om tegevüs, midä inämbüisi tetäs võiki ja kon ommaq kimmäq riigliq. Hariligult ommaq spordin võitmisõs kõgõ tähtämbäq inemise kihälidseq võimõq, a mõnõl spordialal om vaia hoobis hääd pääd (malõ) vai hääd varustust (teknigasport). Päältkaejidõ jaos om sport hariligult mäng vai meelelahotus.
Maailman tetäs kõgõ inämb kergejoustikku, jalgpalli, korvpalli, poksi, võrkpalli ja ujomist. Eesti kõgõ populaarsõmbaq alaq ommaq kergejoustik, suusataminõ, orienteeruminõ, võrk- ja korvpall.
Võromaalt perit sportlasõq
Võromaalt ommaq perit olümpiävõitjaq Pütsepä Eduard ja Noolõ Erki.
Vaarkali
Vaarkali om mitmõ Võromaa külä nimi:
1. joulukuu päiv
1. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 335. päiv (liigaastagal 336. päiv).
3. vahtsõaastakuu päiv
3. vahtsõaastakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 3. päiv.
Välislingiq
Katõgooria:Vahtsõaastakuu
Füüsiga
Füüsiga vai luudusõtsäpendämine om luudustiidüs, miä uur mateeriät ja timä liikmist. Füüsiga tegeles sääntside asjoga niguq vägi, tüühimo, mass, laeng.
Võro- ja Setomaalt perit füüsiguq
Võromaalt ommaq perit füüsiguq ja võro liikmisõ tegeläseq Kõivo Madis, Kasagu Enn ja Visseli Agu.
Kaeq viil
Katõgooria:Füüsiga
Palojärv (Preeksa)
Palojärv vai Preeksa Palojärv om järv Rõugõ ja Vahtsõliina kihlkunna piiri pääl Miss'o vallan.
Rapla maakund
Rapla maakund om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Rapla rajuun nimetediq ümbre Rapla maakunnas.
Katõgooria:Eesti maakunnaq
Pikkjärv
Pikkjärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
.lu
.lu om Luksõmburgi internetitunnus.
.ly
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.lu
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
11. urbõkuu päiv
11. urbõkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 70. päiv (liigaastagal 71. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Urbõkuu
.lv
.lv om Läti internetitunnus.
Inemise mago
Maon saa süük üte hapnõ leeme ehk limoga, miä maolimos nimitetäs, seätüs ja tuuläbi vedeläs pudros lahotõtus. Maolimo himmitses väikeisist näärmist vällä, miä mao sisemädse poolõ pääl ommaq. Jo maon saa üts jago vedeläst söögipudrost riistakõisi läbi, miä mao saina ehk sisemädse poolõ pääl lövvüseq, ülesimetüs ja vere sisse tallitõdus iholõ toidus. Suurõmb jago söögiputro, nimelt kõik, miä viil tävveste ärq ei olõq pehmendet ja lahotõt, joud aigupite, kui tä uma ao maon om olnuq ja valmistõt, mao tagalävest soolikide sisse.
Kirändüs
Katõgooria:Inemine
Saarõ maakund
Katõgooria:Eesti maakunnaq
Kubija järv
Järve vesi vaihtus ärq 12 kõrda aastagan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Viro meri
200px|thumb|Viro meri
Viro meri vai Soomõ laht om laht Õdagumere hummoguosan Eesti, Soomõ ja Ingerimaa (Vinnemaa) vaihõl.
Katõgooria:Merelaheq Katõgooria:Õdagumeri
Pütäljärv
Pütäljärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
25. hainakuu päiv
25. hainakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 206. päiv (liigaastagal 207. päiv).
4. vahtsõaastakuu päiv
4. vahtsõaastakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 4. päiv.
Välislingiq
Katõgooria:Vahtsõaastakuu
Turism
right|thumb|Pall'oq roitlõjaq tahtvaq [[Pariisin Eiffeli torni kaeman kävvüq.]] 180px|thumb|[[Machu Picchu Peruun.]]
Turism vai roidõlus om innekõkkõ puhkamisõ vai meelelahotusõ peräst rändämine ja sääntside rändäjide pasminõ.
Pall'odõ maiõ majandusõ jaos om turism tähtsä selle, et roitlõjilõ saa müvväq ummi kaupo ja teenüssit nink turismiettevõttõq masvaq riigile massõ. Turismiteenüsside hulka kuulusõq näütüses transport (nt. taksoq, kruiisilaivaq), majotus (hotelliq), süük (restoraniq, baariq), kultuur (tiatriq, kinoq, kontsõrdiq), meelelahotus (lõbustuspargiq, vii- ja spordikeskusõq).
Aoarvaminõ
Aoarvaminõ om ao tsõõrildõ vai õkvajagaminõ.
Tsõõrildõ jagaminõ
Kallendri perrä või aigo tsõõrildõ jakaq
Kellä perrä jaetas aigo:
Õkvajagaminõ
Õkvaaoarvaminõ tähendäs tuud, et mõõdõtas aigo, miä om müüdä lännüq määntsestki kimmäst sündmüsest, niiüteldäq aoarvamisõ alguspunktist. Näütüses inemise vannust rehkendedäs aastin, miä ommaq müüdä lännüq timä sündümisest. Sirvikallendri perrä rehkendedäs aigo Billingeni katastroofist pääle.
Katõgooria:Aoarvaminõ
Naha oja
Naha oja om uja Räpinä kihlkunnan.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna jõõq
Väikene murdõsõnastik
"Väikene murdõsõnastik" ("Väike murdesõnastik") om sõnaraamat, kon ommaq sisen eesti ja lõunaeesti kiili pruukõ sõnaq. Muuhulgan om sääl pall'o võro ja seto keele sõnno. Ega sõna man ommaq ärq näüdätüq kihlkunnaq, kon tuud sõnna pruugitas vai om pruugit.
Välislingiq
Katõgooria:Võro keele sõnaraamaduq
12. urbõkuu päiv
12. urbõkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 71. päiv (liigaastagal 72. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Urbõkuu
.mc
.mc om Monaco internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.ma
.ma om Maroko internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Põrgujärv
Põrgujärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Bosnia ja Hertsegoviina
Bosniast ja Hertsegoviinast põh'a, õdagu ja lõunõ puul om Horvaatia, hummogu puul om Serbiä nink lõunõhummogu puul Montõnegro. Merepiiri om Bosnial ja Hertsegoviinal õnnõ 20 km Aadria mere veeren Neumi liina man.
Bosniast ja Hertsegoviina pääliin ja kõgõ suurõmb liin om Sarajevo.
Luudus
200px|thumb|left|Maastik Ivani mäe man Bosnia ja Hertsegoviina kesk- ja lõunõosa ommaq mägitseq, põh'aõdagun om kah kühmõ, a põh'ahummogu jaon om maa tasanõ. Kõgõ korgõmb tipp om Magliči lava (2386 m) Dinaari mäkin, mink õdagujago om karstinõ ja kon om pall'o kuupõ. Sisemaal om mõõdokas kontinentaalnõ kliima, tuu tähendäs, et suvõq ommaq kuumaq ja talvõq külmäq ja lumitsõq. Maa lõunõotsan kliima om vaihõmereline. Pia puult maast katvaq mõtsaq.
Valitsõmisjaotus
Riik om detsentraliseerit võimoga nink sais kuun katõst föderatiivsõst valitsõmisütsüsest – Bosnia ja Hertsegoviina Föderats'oonist (Federacija Bosne i Hercegovine, Федерација Босне и Херцеговине) ja Serbläisi Vabariigist (Republika Srpska, Република Српска). Mõlõmbaq föderatiivsõq piirkunnaq valitsõsõq ütenkuun Brčko ringkunda (Brčko distrikt, Брчко дистрикт).
Rahvastik
Riigin eläs kolm suurt etnilist rühmä. Noist kõgõ suurõmb om bosnialasõq (48%), sõs serbläseq (37%) ja horvaadiq (14%).
Välislingiq
Katõgooria:Õuruupa riigiq Katõgooria:Bosnia ja Hertsegoviina
2. joulukuu päiv
2. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 336. päiv (liigaastagal 337. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Joulukuu
.me
.me om Montõnegro internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Horvaatia
Horvaatia Vabariik (horvaadi keelen Republika Hrvatska) om Õuruupa riik Aadria mere kalda pääl. Põh'aõdagun om Horvaatia naabris Sloveeniä, põh'ahummogun Ungari, hummogun Serbiä, Bosnia ja Hertsegoviina ni Montõnegro lõunõhummogun, üle Aadria mere om Horvaatia naabris Itaalia. Kõgõ suurõmb liin om Zagreb, miä om ka Horvaatia pääliin. Horvaatia pindala om 56,594 km2 ja sääl eläs 2021. aastaga saisogaq 3 871 833 inemist.
Horvaatia om parlamentaarnõ vabariik ja kuulus Ütistünüisi Rahvidõ Organisatsiuuni, OSCE-he, Õuruupa Liito, WTO-ho, NATO-htõ ja 1. vahtsõaastakuu pääväst 2023 viil õurotsuuni ja Schengeni viisaruumi. Horvaatia om alaq kirotanuq Kyōto protokollilõ ja Pariisi kliimaprotokollilõ.
Maailmapanga perrä ommaq Horvaatian suurõq palgaq, ka inemise edengi indeks om suur'. Majandusõn ommaq suurõmbaq haroq teenindüs, tüüstüs ja põllumajandus, tähtsä om ka turism.
Välislingiq
Katõgooria:Horvaatia Katõgooria:Õuruupa riigiq
5. vahtsõaastakuu päiv
5. vahtsõaastakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 5. päiv.
Välislingiq
Katõgooria:Vahtsõaastakuu
3. joulukuu päiv
3. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 337. päiv (liigaastagal 338. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Joulukuu
.md
.md om Moldova internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Veskijärv (Kubija)
Veskijärv vai Kubija veskijärv om järv Rõugõ kihlkunnan Võro liinan.
Viländi maakund
Viländi maakund om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Viländi rajuun nimetedi ümbre Viländi maakunnas.
Veskijärv (Kubija)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
.mg
.mg om Madagaskar internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.mh
.mh om Marshalli Saari internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
13. urbõkuu päiv
13. urbõkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 72. päiv (liigaastagal 73. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Urbõkuu
Robi tiik
Robi tiik vai Matal tiik om tiik Urvastõ kihlkunnan Antsla vallan. Tä om uma nime saanuq Linda kolhoosi maaparandaja Krüüneri Robi perrä.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Tarto maakund
pisi|Tarto maakunna umavalitsõmisütsüseq pääle 2017. aastaga umavalitsuisi ümbretegemist Tarto maakund om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Tarto rajuun nimetediq ümbre Tarto maakunnas.
6. vahtsõaastakuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Vahtsõaastakuu
27. hainakuu päiv
27. hainakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 208. päiv (liigaastagal 209. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Hainakuu
14. urbõkuu päiv
14. urbõkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 73. päiv (liigaastagal 74. päiv).
Tii päält iist!
"Tii päält iist" om Poisikõisi albom, kon om 13 seto- ja võrokeelist laulu. Albom om ilmunuq 2007. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om Eurorecords.
14. urbõkuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Urbõkuu
Pahtpää oja
Pahtpää oja om uja Räpinä kihlkunnan. Tä juusk hää poolõ päält Võhandu jõkkõ paigan, kost Võhandu suuni om 18,2 km.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna jõõq
26. hainakuu päiv
26. hainakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 207. päiv (liigaastagal 208. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Hainakuu
Jaugamõisa järveq
Jaugamõisa järveq ommaq järveq Karula kihlkunnan Antsla vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Raudjärv
Raudjärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Liivi kiil
Liivi kiil om üts soomõ-ugri kiili õdagumeresoomõ lõunõrühmä kiil. Liivi keele lähkümbäq sugulasõq ommaq eesti ja lõunaeesti kiil. Liivi kiil om Läti põlinõ vähämbüskiil.
Liivi kiil jagonõs saladsiliivi keeles, miä kuuli vällä jo 19. aastagasaal ja kuramaa liivi keeles. Kuramaa liivi kiilt mõist päält 200 inemise, kink jaos liivi kiil ei olõq imäkiil, ja üts lats, kink jaos liivi kiil om imäkiil. Kuramaa liivlasõq esiq ommaq umma kiilt kutsnuq rannakeeles (rāndakēļ). Nimetüse liivi kiil ommaq nä ildampa tõisi rahvidõ kutsmisõ perrä umas võtnuq.
Tähistü
Liivi kiräkeele tähistün om 45 tähte, miäq inämbäste ommaq peri eesti ja läti tähistüst. Päält tuud om liivi tähistün tähti, midä olõ-õi eesti egä läti keelen, näütüses Ǟ (pikk Ä) ja Ȭ (pikk Õ).
<p style="font-size: large;"> a A, ā Ā, ä Ä, ǟ Ǟ, b B, d D, ḑ Ḑ, e E, ē Ē, f F, g G, h H, i I, ī Ī, j J, k K, l L, ļ Ļ, m M, n N, ņ Ņ, o O, ō Ō, ȯ Ȯ, ȱ Ȱ, (ö Ö), (ȫ Ȫ), õ Õ, ȭ Ȭ, p P, r R, ŗ Ŗ, s S, š Š, t T, ţ Ț, u U, ū Ū, v V, (y Y), (ȳ Ȳ), z Z, ž Ž
.mk
.mk om Põh'a Makõdoonia internetitunnus.
Liivi kiil
Tähistü
Mõnõq täheq löüdväq pruukmist õnnõ vanan liivi keelen, parhilladsõn liivi kiräkeelen noid inämb pruugita-ai. Ö ja Ȫ asõmal üldäs ja kirotadas parhilla E ja Ē, niisamate üldäs ja kirotadas Y ja Ȳ asõmal I ja Ī. Näütüses 20. aastagasaa algusõn oll' liivi keele sõna külä kottalõ kylā, a päält Tõist ilmasõta om üldäs üldidselt kilā, selle et läti keele mõol om ü-helü asõmalõ tulnu i-helü.
Hoitmise vägi
"Hoitmise vägi" om Pulga Jaani albom, miä sisaldas 12 võrokeelist laulu. Albom om ilmunuq 2004. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om Võro Instituut.
.mk
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Liivi kiil
Lätteq
Katõgooria:Läti Katõgooria:Liivimaa Katõgooria:Õdagumeresoomõ keeleq
Valga maakund
pisi|Valga maakunna umavalitsõmisütsüseq pääle 2017. aastaga umavalitsuisi ümbretegemist Valga maakund om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Valga rajuun nimetediq ümbre Valga maakunnas.
Katõgooria:Eesti maakunnaq
Ruusmäe järv
Ruusmäe järv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Savi järv
Savi järv om järv Urvastõ kihlkunnan Antsla vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
28. hainakuu päiv
28. hainakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 209. päiv (liigaastagal 210. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Hainakuu
7. vahtsõaastakuu päiv
7. vahtsõaastakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 7. päiv.
Välislingiq
Katõgooria:Vahtsõaastakuu
Televiisor
thumb|Vana väiku televiisor Televiisor (lühendedült telek vai viisor) om telepildi vastavõtmisõs ja nägemises tarviline aparaat'.
.mm
.mm om Myanmari internetitunnus.
Televiisor
Edimäne elektromehaanilinõ televiisor sai patendi 1885. aastagal. Tuu autoris oll' s'aksa üliopilanõ Paul Gottlieb Nipkow.
.mm
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Televiisor
katõgooria:kodomassinaq katõgooria:televis'uun
Poisikõsõ
Poisikõsõ om Vanõmuisõ tiatri nuuri miisnäütlejidõ ansambli. Ansambli luudi 2005. aastagal nink tä laul tunnõtuisi poplaulõ seto- ja võrokeelitside sõnnoga. Sõnno ommaq näil avitanuq tetäq Jäägri Merle ja Rahmani Jan. Ansamblilõ nime valimist om ilmselt mõotanuq paar aastat varrampa luud ansambli Neiokõsõ.
Liikmõq 2007
Pääle naidõ ommaq ansamblin laulnuq viil Joosti Janek, Tuisu Tambet ja Mähari Andres.
.ml
.ml om Mali internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
15. urbõkuu päiv
15. urbõkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 74. päiv (liigaastagal 75. päiv).
Kaugjärv
Kaugjärv om järv Karula kihlkunnan Antsla vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Arvokunst
Arvokunst vai aritmeetiga (kreeka sõnast αριθμός = arv) om matõmaatiga kõgõ vanõmb ja lihtsämb haro. Tuu all mõtõldas arvõ ja näide arvolukõ lihtsämbide umahuisiga tegelemist. Mõnikõrd tarvitadas terminit arvokunst ku arvoteooria sünonüümi. Kõgõ lihtsämbät ossa arvokunstist kutsutas arvokunsti alostusõs.
Katõgooria:Matõmaatiga
Saarjärv
Saarjärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Mädäjõgi
Mädäjõgi om jõgi Võro- ja Setomaal. Tä nakkas pääle Vahtsõliina kihlkunnast, a alambjoosul juusk Räpinä kihlkunna ja Setomaa piiri pite nink lõpus joud hää käe puult Võhandu jõkkõ Kürsä ja Pedäjäalostõ külä vaihõl, kost Võhandu suuni jääs 5,2 km.
.mn
.mn om Mongoolia internetitunnus.
Mädäjõgi
Katõgooria:Setomaa jõõq Katõgooria:Räpinä kihlkunna jõõq Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
4. joulukuu päiv
4. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 338. päiv (liigaastagal 339. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Joulukuu
Võrokeelidseq lauluq
Võrokeelitside laulõ nimekiri lugõ üles võrokeelidseq lauluq, miä ommaq ilmunuq mõnõ helükandja (lasõrtsõõr, kasett, vinüülplaat) pääl. Lauluq ommaq jaotõduq artistõ perrä. Nuuq artistiq, kinkalt om rohkõmp laulõ, ommaq iinpuul. Laulu päälkirä takan sulgõ seen om albomi vai singli päälkiri, kost laul perit om, nink laulu viie ja sõnno autori nimi, ku nuuq teedäq ommaq.
Lõkõriq
Lõkõridõ laulõ puhul om rassõ kimmäs tetäq, määne noist om võrokeeline, määne setokeeline. Tuuperäst ommaq tan üles loet kõik Lõkõridõ lauluq.
Pehk, Contra, Tagamets
Katõgooria:Nimekiräq Katõgooria:Muusiga Katõgooria:Võro kiil Katõgooria:Võro kultuur
Sika järv
Sika järv om järv Urvastõ kihlkunnan Antsla vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
8. vahtsõaastakuu päiv
8. vahtsõaastakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 8. päiv.
Kogrõjärv (Saarjärve)
Kogrõjärv vai Saarjärve Kogrõjärv om järv Karula kihlkunnan Antsla vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Aknõ kyigi raamega
"Aknõ kyigi raamega" om Pulga Jaani albom, miä sisaldas 6 võrokeelist laulu ja 10 juttu. Albom om ilmunuq 2002. aastagal lasõrtsõõri ja kaseti pääl. Välläandja om Võro Instituut.
Sitisuu tiik
Sitisuu tiik vai '''Kalatiik nr. 5''' om inemise tett lump Urvastõ kihlkunnan Antsla vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Pini hind
"Pini hind" om Pulga Jaani edimäne albom, kon pääl ommaq timä mõnusaq jutuq, midä tä esiq lugõ. Albom om ilmunuq 1998. aastagal kaseti pääl. Välläandja om Võro Instituut.
.mp
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
29. hainakuu päiv
29. hainakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 210. päiv (liigaastagal 211. päiv).
Lõunõ-Korea
Lõunõ-Korea, ammõtlidsõlt Korea Vabariik, om riik Hummogu-Aasian.
29. hainakuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Hainakuu
Lõunõ-Korea
Kaeq viil
Katõgooria:Lõunõ-Korea Katõgooria:Aasia riigiq
16. urbõkuu päiv
16. urbõkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 75. päiv (liigaastagal 76. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Urbõkuu