cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Léonard'i Jean Léo
Viimädse ao uurmisõq
Viimädse paari aastaga seen om tä uurnuq Pariisi kuulkunna semiootiga ja keelelidse antropoloogia sünergijit, esiqeränis umin loengin „ohostõduist keelist“ ja „kriitilidse sotsiolingvistiga“ altõrnatiivsist vormõst välänpuul postmodõrnismi (ja toolõ vastandudõn).
katõgooria:prantsusmaa keeletiidläseq katõgooria:prantsusmaa inemiseq
Ankara
Ankara om Türgü pääliin ja suurusõ poolõst tõnõ liin pääle Istanbuli.
Katõgooria:Türgü liinaq Katõgooria:Aasia riike pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Kaika suvõülikuul 2016 Tsiistren
2016. aastaga Kaika suvõülikuul peeti 12.–14. põimukuu pääväl Misso lähkül Tsiistre külän. Suvõülikooli rektri oll' Tarro Henn. Ülikuuli kõrraldi Tsiistre selds.
RIIDI, 12.08.
13 söögile ja üümajalõ kirjapandminõ Tsiistre küläkua man.
14.30 suvõülikooli vallategemine.
Mõttõtalossõ «Teemi Võromaa esihindäle (elämises)» tutvustus – Ruuta Ruttas-Küttim.
15.30–18 MIS TAH OLL’? Loengu küläkuan Tsiistri nuka ao- ja kodoluust:
• Vahtsõliina liinamäe tähendüsest aoluun – Tuulõ Kaja;
• Tsiistre kandi kotusõnimmist ja kotusõnimmi raamatust – Saarõ Evar;
• Kagu-Eesti teievõrgu kujonõmisõst – Raidi Tõnu;
• Tsiistre aoluu fotonäütüse vallategemine ja tutvustus – Ruusa Ago.
20 KULTUURIÕDAK linamuusõumin:
• 20–20.30 linamuusõumi lugu;
• 20.30–21.30 kontsõrt: trio Soon/Piho/Lepasson;
• 21.30 tandsuoppus – Lepassoni Kadri lõõdsaga.
PUULPÄIV, 13.08.
9–12 MIS TAH OM? Loengu ja arotusõ küläkuan võrokõisi täämbädsest pääväst:
• Siksälä tekstiil Tsiistre Linamuusõumist – Remmeli Kristina;
• Luudus Holtsi, Häniläse ja Kaplinski võrokiilsen luulõn – Allasõ Tiia;
• Võromaa kõomahla tegemisest ja müümisest – Niilo Karl;
• Kas ja kuis avitasõ Võromaa kiil ja kultuur rändäjide päält rahatiinjit – Mustmaa Ulvi.
• Savvusannakultuur ja võrokeeline laulupido täämbä ja hummõn –
arotasõ ja küsüsse Eichenbaumi Külli ja Laanõ Triinu.
12 sõit Nopri tallo.
12.30 Siksälä kalmist – Valgu Heiki.
14–19 huvisõit.
20 KULTUURIÕDAK tsäimaja ja küläkua man:
• 21.30–22.30 Kalkuna Mari;
• 22.30 rahvapilliansambli Oravapoisid mäng viil ja tuli tetäs üles.
PÜHÄPÄIV, 14.08.
9–12 MIS SAA? loengu ja arotusõ küläkuan – kultuuriperändi tugi paikligulõ elolõ ja ettevõtlusõlõ:
• Maalõavitamisõ kogõmusõst 2012–2016 – Niilo Tiit;
• Karula nuuri maalõtulõgi kogõmusõst – Kama Kaido;
• Läti veerealadõ ettevõtlusõ ja elo edendämisest – Dzintars Raibekazs;
• Kuis Võromaad valitsusõlõ maaha müvvä? – Kuuba Rainer;
• kokkuvõtõ mõttõtalgist «Teemi Võromaa esihindäle (elämises)»
• kokkuvõtva arotus «Suidsusann ja sõbra – miä hoit inemiisi Võromaal?».
12 suvõülikooli lõpõtus.
13.30 buss tagasi Võrolõ.
Kaeq viil
[https://umaleht.ee/article/xxviii-kaika-suvoulikooli-loengukava/ Uma Leht: 2016. aastaga Kaika suvõülikooli kava].04.08.2016. Uma Leht nummõr 366. Pruugit 26.10.2021.
Uma Leht: Tsiistren peeti Kaika suvõülikuuli. 18.08.2016. Uma Leht nummõr 367. Pruugit 26.10.2021. Katõgooria:Kaika suvõülikooliq
1805
1805. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10018. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:19. aastagasada 1805
Martna kihlkund
Martna kihlkund om kihlkund Läänemaal. Kihlkunna keskus om Martna.
Välislink
Katõgooria:Martna kihlkund Katõgooria:Läänemaa kihlkunnaq Katõgooria:Läänemaa
Kanepi
pisi|Uulits Kanepin Kanepi om alõvik parhillatsõn Põlva maakunnan Kanepi vallan, Vanal-Võromaal Kanepi kihlkunnan. Kanepi om Talliin-Tarto-Võro-Luhamaa maantii veeren ja jääs Otõpää korgõmaa veere pääle. Parhilla eläs 2019. aastaga saisuga Kanepin 577 inemist. Sääl om kats söögipuuti, aptiik, kohvik ni mõnõq tõõsõq väikuq poodiq. Sääl tüütäs ka Kanepi vallavalitsus, om latsiaid, keskkuul ja seldsimaja.
Aolugu
Kanepi om vana külä, mink manu tegüsi Piigandi mõisa. Ildampa om Kanepi olnu ka Kanepi kerigumõisa maa pääl. Kanepi kihlkund tegüsi, ku Roodsi kuninga Karl XI käskmise pääle liideti 4. põimukuu pääväl 1675 Põlva, Otõpää ja Urvastõ kihlkunna veerealaq ütes. Parhilladsõ asula keskus tegüsi 19. aastagasaal Kanepi kerigu ümbre ni jääs vanast küläkotussõst õdagupoolõ. 1802. aastagal sai Kanepist Võro praostkunna keskus ja sinnäq luudi Võromaa keriguoppajidõ kuunkäümiskotus, raamadukogo ja keele uurmise tsõõr. 20. aastagasaa algusõn saiõ Kanepist uma kandi päämäne kultuuriga tegelemise kotus ja säält ommaq peri pall'oq rahvusligu heränemisega köüdedüq inemiseq nigu näütuses Treffneri Hugo.
Kanepi gümnaasium
pisi|Kanepi Gümnaasium Koolioppus Kanepin nakas' pääle 17. aastagasaal ni edimäne teedüs tuust köstrekoolist om aastast 1680. Sinnäq tetti ka 1811. aastagal tütärlatsi käsitüükuul. Johann Philipp von Roth lõi 1804 Kanepihe edimädse kihlkunnakuuli, mis opas' esiqsugutsit tiidmiisi hulka sügävämbält ku inneskidseq körstekooliq. Von Rothi kuul oll' näüdüs ka tõisi Liivimaa kihlkunnakuulõ luumisõs. Edimädse Eesti vabariiigi aigu sai kihlkunnakoolist korgõmb algkuul ja Nõvvokogo aol mittetävvelik keskkuul, sis säitsmeklassilinõ kuul, katsaklassilinõ kuul ja kuvvõkümnendil keskkuul. Nimi vaihtõdi gümnaasiumis 1997 ja täämbädse pääväni om tüün 12 klassi.
Kerik
pisi|Kanepi kerik Edimäne puukerik ehitedi Kanepihe 17. aastagasaa II poolõl, tõnõ sai valmis 1737. aastagal ja sääl olliq olõman eski hõrilaq. Parhilla om Kanepi kerik maakivvest ja tuu tetti 1804–1808 Friedrich Siegeli projekti perrä. 1831 lei välk kerigu palama ja suurõmb osa iloväärtüsega ossõ palliq maaha. Ülesehitet kerik om pia putmalda täämbädse pääväni püsünü 1877. aastagast. 1902 saadiq vahtsõq hõrilaq. Kuiki Lõunõ-Eesti kerikide man om harilik kikas torni otsan, sis Kanepi kerigu tornin tuud olõ-õiq.
Kanepi aiand
Kanepi alõvigu veeren tege ummi tegemiisi kasvomaio ja maalappõ pääl Kanepi Aiand. Tuu om perreäri ja luudi 1993. aastagal. Kõgõpäält kasvatõdi õnnõ nelke ja kurkõ, a pia säeti tsiht kõiki istikidõ kasvatamisõlõ ja müügile. Kanepi aiand tege kuuntüüd Maaülikooliga ja pruuv perrä egäsugumaidsi esiqsugutsidõ kasvõ kasvatamist, tuu om andnu näile tõisi siän edumaa. Kanepi aiandit või tähele pandaq mitmidõ liinu, sääl hulgan Tarto, hal'astusõ ja lillipindride luumisõ man.
Lätteq
Katõgooria:Eesti alõviguq Katõgooria:Kanepi kihlkund
Kotonkoolitus
Kotonkoolitus om üldharidusõ andmise viis, ilma koolin käümiseldä. Kotonoppamine oll' inne valgustusaigu väega harilik, a vahtsõmbal aol om naat taad võimalust jälki maailman rohkõmb tarvitama 1970. aastist pääle.
Kotonkoolitajil latsõvanõmbil om hariligu kooli vasta mitmasugumaidsi põhjuisi, näütüses:
Äntu
thumb|250px|Äntu Sinijärv Äntu om külä Õdagu-Viromaal Väike-Maarja vallan ja kihlkunnan. 20. aastagasaal oll' sääl populaarnõ eherüst kasvataq. Eherüs elli ka Kärsa ojan. 1950. aastagal rändsiväq kalaq Nõmme ja Ao jõkkihe.
Kotonkoolitus
Roodsin, S'aksamaal, Türgün ja Hispaanian om kotonkoolitus keelet. 2003. aastagal oll' S'aksamaal umbõs 500 last varguisi kotonoppusõl.
Kotonkoolitusõ viise om väega mitmit. Tetäs võimaligult üldharidusõ iinkujo perrä vai hoobis errämuudu. USA algkoolioppaja John Holt (1923-1985) iistvõtmisõl om edendet "ilma koolilda kasvatamist", kon ei olõq tunniplaani, latsõq mängväq umavahel ja suuri inemiisiga, tegeväq suuriga üten mitamsugumaidsi töid, nägeväq TV-d, tiatrit jne. Kotonoppusõ jaos ommaq mitmasugumadsõq seldsiq, kotonkoolitajidõ ütistüq, nõvvoandmisfirmaq, kavvõstopminõ, e-kooliq jne.
Äntu
Nõmme veski lähkün om Äntu Punamägi. Tuu om muistnõ liin ja om muinsuskaitsõ all. Tuu ümbre om pistülidse kaldõga mõts. Punamäe liina tarvitõdi 13. aastagasatani. A 17. aastagasaal oll' sääl suur poolakõisi sõaliir. Nuuq häodiq kõik ümbrekunna ärq.
Sõgõhus
Sõgõhus om nägemise puuduminõ. Inemine vai elläi, kiä näe-iq vai näge väega veidüq, om sõkõ.
Kotonkoolitus
Kotonoolitusõ puudusõs arvatas, et lats putus tõisiga veidüq kokko, ei harinõq inemiisiga läbi saama. Toolõ vaiõldas vasta, et koolin om latsõl kunstlik seltskund, lats ei harinõq läbi käümä vähämbide latsi ja suuri inemiisiga. Eestin oll' kotonkoolitamisõl 2008/2009 a. vanõmbidõ tahtmisõ peräst 96 last ja tervüse peräst 571 last. Om olõman MTÜ Eesti Koduõppe Keskus.
Sõgõhus
Sõkõs jäämisel võivaq ollaq füsioloogilidsõq vai neuroloogilidsõq põhjussõq.
Äntu
Luuduse õpperada
Järvi saa lähembält kaiaq, ku minnäq ja rännädäq Äntu järvi matkaraal. Rada nakas Valgõjärve saisoplatsilt. Rada om 10 kilomiitre pikkunõ ja om Äntu maastigukaitsõalal. Raa viirde jääseq kõik säidse järve. Raa pääl ommaq märgiq, miä tiid näütäsäq. Ka ommaq raa pääl teedüstahvliq. Matkarada om tasoldaq ja vallalõ üüpäiv läbi.
Kotonkoolitus
Vinnemaal om kotonkoolitus säädüsega kõrraldõt 1992. aastast. Kotonkoolitusõn latsi oll' sääl 2008. a. 11 000 ja 2012. a. päält 100 000.
Äntu
Luuduse õpperada
katõgooria:Viromaa küläq
Minecraft
Minecraft om liivakasti stiilin puutrimäng, miä tull’ vällä 2011. aastagal.
Kotonkoolitus
USA-n om kotonkoolitusõn päält 1 mill'ona latsõ ja ega aasta tulõ manu 15%.
Minecraft
Mängoviisiq
Minecraftil om neli mängoviisi: Java Edition, Bedrock Edition, Legacy Console Edition ja Education Edition. Java, Bedrock ja Education Edition om saiaq Windowsilõ. Legacy Console Edition om saiaq Xboxilõ ja PlayStationilõ.
Mino
Minecraft om väega populaarnõ ni om saanuq hulga avvohindo.
Kotonkoolitus
Välislingiq
https://monoskop.org/images/1/17/Illich_Ivan_Deschooling_Society.pdf
Katõgooria:Koolitus
Sõgõhus
Katõgooria:Tõvõq
Minecraft
Mino
Katõgooria:Mängoq
Salujärv
Salujärv vai Mahtja järv vai Tallikõsõ järv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan Mahtja külä man.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Al-Kuwayt
Al-Kuwayt om Kuveidi pääliin.
Katõgooria:Kuveidi liinaq Katõgooria:Aasia riike pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Andresoo Janne
pisi|Andresoo Janne, 2019 Andresoo Janne (Silveti Janne; sündünüq 14. põimukuu päival 1965 Talliinan) om Eesti Rahvusraamadukogo direktriss.
Välislingiq
Katõgooria:Eesti inemiseq
Rostov Doni veeren
thumb|150px|Rostovi Doni veeren kaehuisi Rostov Doni veeren vai Doni-veerine-Rostov om kõgõ suurõmb liin Lõunaõdagu-Vinnemaal. Liin om Doni jõõ mõlõmba perve pääl ni Aasovi merest 46 kilomiitre kavvusõl.
2020. aastaga saisoga om Doni-veeritsen-Rostovin 1 137 904 elonikku ja timä liinastun kokko 2,7 mill'onit elonikku. Rostovit Doni veeren peetäs Vinnemaal sõalidsõ avvo liinas.
katõgooria:Vinnemaa liinaq
1923
1923. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10136. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1923
Kriit
200px|thumb|Kriidist kiviq [[Inglüsmaal.]]
Kriit om piinüteräline mulkliganõ pehmeq kalkkivi.
Katõgooria:Kivimiq
Imäpäiv
200px|thumb|Imä väikeisi latsiga
Imäpäiv ehk immipäiv om pühä, midä tähüstedäs lehekuu tõõsõl pühäpääväl. Imäpääval pidäväq latsõq ummi immi meelen ja tegeväq näile kingitüisi.
Edimäst kõrd peeti maailman immipäivä 10. lehekuu pääväl 1908 Ameerikan Virginian Graftoni kerikun.
Eestin peeti imäpäivä edimäst kõrd 1922. aastagal Udõrna koolin. Sääl peeti pidolinõ kuuhnolõminõ, midä kõrrald Mäelo Helmi ja Naisi Karskusliit. Üle terve Eesti peeti immipäivä 1923. aastagal. Tuu sai populaarsõs ja imäpäivä peeti kooniq 1940. aastaniq. Vahtsõst naati taad Eestin pidämä 1988. aastagal.
Imäpäiv sai kipõstõ teno seldsele, koolõlõ ja kerikile populaarsõs. Aktusõq ja ettevõtmisõq lätsiq kõrrast pidolidsõmbas ja uhkõmbas.
1998. aastagal naati aastaga imä avvunimme vällä andma. Aastaga imä avvunimme või saiaq, ku perren om vähämbält kats last. Üten avvunimega saa kah hõpõsõlõ. Tuu and üle Eesti president.
Kaeq viil
katõgooria:tähtpääväq
Ruhingu
Ruhingu (ka Ruhiku) om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Inne Eesti umavalitsuisi valitsõmisõ ümbrekõrraldamist 2017. aastagal oll' Ruhingu Urvastõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Võromaa küläq Katõgooria:Antsla valla küläq Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq
New Delhi
New Delhi om India pääliin.
Katõgooria:India liinaq Katõgooria:Aasia riike pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Teemant
200px|thumb
Teemant om mineraal, hüdsäsnigu allotruupnõ vorm.
Teemante lihvmisel saias kõgõ hinnatumpi vääriskivve briljantõ.
Katõgooria:Kivimiq
Külgenakkaja tõbi
Külgenakkaja tõbi om tõbi, minka inemine vai elläi või saiaq tõõsõlt inemiselt vai eläjält saiaq põdõma pandvidõ pisolaisi (nt. viiruisi, pisiläisi, siini jne.) abil.
Näütüses katsk ja gripp ommaq külgenakkajaq tõvõq.
Katõgooria:Tõvõq
Sarikuniidü järv
Sarikuniidü järv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
1804
1804. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10017. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1804
Ränikivi
200px|thumb|Ränikivi
Ränikivi om settekivim, miä sais kuun päämädselt kvartsist, mink teräq ommaq nii peenükeseq, et näid palja silmäga näe-iq. Ränikivi sisen või ollaq fossiilõ.
Katõgooria:Kivimiq
Säre
Säre om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Võromaa küläq Katõgooria:Antsla valla küläq Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq
Märjamaa kihlkund
Märjamaa kihlkund om kihlkund Läänemaal. Kihlkunna keskus om Märjamaa.
Välislink
Katõgooria:Märjamaa kihlkund Katõgooria:Läänemaa kihlkunnaq Katõgooria:Läänemaa
Süämehaigus
Süämehaigus om tõbi, miä mõotas süänd. Arõnõnun maailman ommaq süämehaigusõq üts päämäidsi ärqkuulmisõ põhjuisi.
Katõgooria:Tõvõq
Narva-Jõõsuu
Narva-Jõõsuu om kuurordiliin Viromaal Soomõ lahe ni Narva jõõ veeren Hummogu-Viro maakunnan. Narva-Jõesuu om Eesti-Vinne piiri pääl. Vinne poolõ pääl ommaq aoluulidsõq vad'a rahva maaq.
Graniit
200px|thumb|Graniit
Narva-Jõõsuu
Lätteq
katõgooria:Eesti liinaq
Graniit
Graniit (ladinakeelitsest sõnast granum "terä") om hall, roosakas vai verpjäs jämmeterälidse struktuuriga kivim. Graniiti om luudusõn pall'o löüdäq.
Katõgooria:Kivimiq
Kabul
Kabul om Afganistani pääliin ja kõgõ suurõmb liin.
Katõgooria:Afganistani liinaq Katõgooria:Aasia riike pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
1922
1922. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10135. aastak sirvikallendri perrä.
Meelehaigus
Meelehaigus om hädä inemise meele (mudsu) man. Meelehaigil ommaq tõisi meelest sagõhõhe ands'aguq mõttõq vai nääq pidäväq hinnäst imeligult üllen, tegeväq asjo, midä tõõsõq inemiseq hariligult tii-iq. Mõni meelehaigus või inemisel ollaq joba sündümisest saaniq, tõõsõq kujonõsõq vällä inemise elo kestel.
Ao kestel om tuu, midä meelehaigusõs peetäs, muutunuq. Midä üten kultuurin peetäs meelehaigusõs, pruugi-iq tuud tõõsõn kultuurin ollaq.
Mineraal
thumb|Esiqsugumaidsi mineraalõ Mineraal om kimmä, a mitte fikseeridü keemilidse kuustusõ ja inämbüisi krõstal-struktuuriga anorgaanilinõ tahhe ollus, midä või löüdäq luudusõst. Mineraalil om väega kõrraperäline aadomstruktuur ja spetsiifilidsõq füüsigalidsõq umahusõq.
Meelehaigus
Meelehaigil om sakõstõ rassõ tõisi inemiisiga läbi kävvü vai niinimitet "normaalsõt ello" elläq. Meelehaigusõ tohtõrdamisõga tegleseq psühhiaatria ja psühhoteraapia.
Mineraal
Mineraal om maakoorõn ja maa pääl sündünüisi füüsigalis-keemiliidsi protsesse vai sõs organismõ elo mõol tekkünüq, kimmä keemilidse kuustõ ja siseehitüsegaq üttemuudu ainõliit vai lihtainõq. Mineraalil om väega kõrraperäline aadomstruktuur. Kristal om mineraalõ kõgõ sakõmb muud, kiviq saisvaq kuun mineraalõst.
Meelehaigus
Katõgooria:Tõvõq
Mineraal
Magmalidseq
Mineraaliq ommaq vällä kristalisiirünüq maa üsän kivve sulamisõst tekkünüq lämmäst magmast ja tulõmäe kaudu maa pääle pursanust laavast saistumisõl.
Settelidseq
Mineraaliq om tekkünüq viikogodõ põhja saistunuq ainetest.
Biogeenseq
Mineraaliq om tekkünüq organismidõ elo mõjol.
Hüpergeenseq
Mineraaliq om tekkünüq edimäidsi mineraalidõ lagonõmidse tullõmist maa pääl vai tuu lähken.
Moondeliseq (metamorfseq)
Mineraaliq om tekkünüq maa üsan sügäväl korgõ rõhu ja kraadi nõudmistõl ni keemilidsi katalüsaatoride man edimäidsi mineraalidõ lagonõmidse tullõmist.
Lätteq
Katõgooria:Keemiä
Valpri Liina
Valpri Liina (sündünüq 27. süküskuu pääväl 1941) om Võromaa aokiränik.
Elokäük
Liina esä oll' Kasaritsast peri Laanekivi Ruttar. inne eestistämist oll' väärnimi olnuq Lissmann. Imä oll' Lindsalu Anni Emilie.
Valpri Liina alust' tüüd Tüürahva Elon 1962. aastagal ja oll' sääl 42 aastat kooniq pensioniniq.
Liina läts mehele 1968. aastal, miis Valpri Heino. Näil om tütär ja poig Valpri Valdo.
Avvohinnaq
Kultuurkapitali 2016 elotüü Võromaa preemia.
Sarisõ järv
Sarisõ järv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Balti keeleq
Balti keeleq om indoõuruupa kiili umaette alarühm, kohe kuulusõq läti, latgali, leedu ja semaidi kiil.
katõgooria:keeleq
Noarootsi kihlkund
Noarootsi kihlkund om kihlkund Läänemaal.
Vähktõbi
Vähktõbi vai lihtsähe vähk om klass tõpi, mink puhul määnegi rühm rakkõ kasus inämb, ku tuu loomulik om, häötäs kõrvalolõvit rakkõ ja mõnikõrd ka laotas hinnäst vere vai lümfi kaudu tõisihe paikohe.
Katõgooria:Tõvõq
Mõisakülä
Mõisakülä om vallasisene liin Villändi maakunnan Mulgi vallan. Mõisakülä sai alõviõigusõq 1920. ja liinaõigusõq 1938. aastagul.
Kvarts
200px|thumb|Kvardsitükk Tiibetist
Mõisakülä
Mõisakülä om väiku inneskine raudtiiliin Läti piiri veeren. Liin kuustu päämidselt üte-katõkõrraliidsist huunist. Liinan toimõndas põhikuul, latsiaid, rahvamaja ja muuseum. Edimädse vabariigi aol ehitedi liina õigõuso ja lutõriuso keriguq. Parhillanõ Mõisakülä om tekkünüq suurõlt jaolt päält kitsa rüüpmegaq raudtii asotamist 19. aastagasaa lõpun. Liinast juusk’ läbi Pärno–Valga ja Viländi–Mõisakülä raudtii, miä tekk’ liinast tähtsä raudtii sõlmjaama. Liinan edesi tüüstüs ja 1909. aastaga elli ligi 1000 inemist. 1938. aastagas oll’ liin rikas arõnõv väikuliin, kon elli pia 2421 elonikku.
Perän II ilmasõta jäi liina edeng saisma. Liin vaivõl’ sõakaihõ, kiudutamiisi ni veeremaastumisõ käen. Viil suurõmb kaotus Mõisaküläle oll’ raudtii kaominõ, miä sündü Villändi tsihin 1975. ja Pärno tsihin reisjile 1996. aastagal, olkuq õt raudtii võeti üles viil 2008. aastagal.
Lätteq
katõgooria:Eesti liinaq
Kvarts
Katõgooria:Kivimiq
Tiatrikunst
Tiatrikunsti all om näütlemine, lavastamine ni näütemängude kirotamine. Näutlejad om lava pääl ja lavastaja ni näütekiränik om lava takan. Eestin saa tiatrikunsti oppiq Viljandin Kultuuriakadeemiä ja Tallinn Lavakunsti koolin.
Hanoi
Hanoi om Vietnami pääliin ja suurusõ poolõst tõnõ liin.
Katõgooria:Vietnami liinaq Katõgooria:Aasia riike pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
1921
1921. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10134. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1921
Bayo Akomolafe
Bayo Akomolafe (sündünüq 1983) om filosuuf ja kultuuriedendäjä. Tä om sündünüq Nigeeriä pääliinan Lagosõn, nelipühä usko yoruba perren. Timä esä Ignatius Abayomi Akomolafe oll' diplomaat ja tuuperäst elli näide pereq mitmõl puul maailman. Esä kuuli är 1998, tuu mõosi poisilõ nii, et nakas' mõtlõma maailma tõsitsidõ asjo pääle.
2006. aaastaga lõpõt' Covnanandi ülikoolin cum laude psühholoogia eriala ja jäi sinnäq samma lektoris. 2014. aastaga kaitsõ doktorikraadi ja kutsuti eräsaadikus USA “International Alliance for Localization” mano. Doktoritüü teemas oll' yoruba vana arstmiskunst. 2016. asut' Dr. Akomolafe Sündümise Võrgo, pääkontor Chennai (vana nimi Madras) ja om sääl pääkõrraldaja.
Naanõ Ljoma om afro-india verd.
Perren om kats last. Eläse puul aastat USA-n ja puul Chennai.
Välälingiq
www.bayoakomolafe.netwww.emergencenetwork.org
https://www.muurileht.ee/uitame-ohtlikult-elu-ja-surma-piiril-intervjuu-bayo-akomolafega/
Lätteq
Katõgooria:Filosoofiq
Liivakivi
Liivakivi om settekivim, miä sais kuun tsementiirünüst liivast.
Katõgooria:Kivimiq liiva kivi on noob
Aavašilla
Täpsä kotus ja lätikiilne nimi om tiidmäldäq. Soomõ keeleuurja Ojansuu om ülnüq, et Aavašilla om pääle Vaslõt (Jaunzemji) ja Bruunjat (Brūniņi) ja inne Seivadžit (Siveci) ja Riikštat (Riekstiņi).
Parmupill
=Parmupill=
1803
1803. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10016. aastak sirvikallendri perrä.
Parmupill
Parmupill om üts vanõmbit pille maailman. Kuigiq pill om peri Aasiast, om seo saanuq rahvapillis üle terve ilma, ka Eestin. Parmupilliq ommaq tettüq metallist vai bambusõst. Pilli mängitäs pandõn pilli vehmreq hambidõ vasta ja tõmmatas sõrmõga otsõ vaihõl olõvat kiilt. Eesti parmupillitraditsioonin om tähtsä meloodia mängmine. Ülembhellest tetäs viisi kiilt suun liigutõn ja kurku valla teten ja kinniq pandõn.
Aavašilla
Lätteq
Katõgooria:Läti küläq Katõgooria:Leivu keelesaarõ küläq
Tabõrlaanõ
Tabõrlaanõ om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Tabõrlaanõn om Antsla Mõtsakalmistu.
Lätteq
Katõgooria:Võromaa küläq Katõgooria:Antsla valla küläq Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq
Chicago
Chicago om Ameeriga Ütisriike kõgõ suurõmb liin. Tä om ilmamaa üts kõgõ tähtsämb äri-, rahandus-, kultuuri- ja meelelahotuskeskus.
Katõgooria:Ameeriga Ütisriike liinaq
Nälg
200px|thumb|Vangilaagrin ärqnälgünü [[Vietnami miis (1966)]]
Nälg om tuu, ku inemine vai elläi saa-iq pikembät aigu süvväq. Ku väega pikkä aigu nälän ollaq, või tuu kätte ärq kooldaq kah. Eski s'oo ilma aigu koolõs ilman egal aastagal peris pall'o inemiisi nälgä.
Katõgooria:Tervüs
Leedu kiil
Leedu kiil (leedu keelen lietuvių kalba) kuulus indoõuruupa kiilkunna balti rühmä. Taa om Leedu Vabariigi ammõtlinõ kiil.
Kiri
32 tähega leedu tähistü põh'as om ladina tähistü, midä om tävvendet diakriitiliidsi märkega.
Käänüseq
Käänüssit om säidse: nominatiiv, genitiiv, daativ, akusatiiv, instrumentaal, lokatiiv ja vokatiiv.
Välislingiq
Katõgooria:Keeleq Katõgooria:Leedu
Keedosuul
200px|thumb
Keedosuul vai söögisuul vai naatriumkloriid om ollus, miä sais kuun naatriumist ja kloorist (timä vallõm om NaCl). Keedosuula lövvüs mere ja soolajärvi vii sisen. Tedä tarvitõdas söögitegemise man.
Katõgooria:Soolaq
Ütiskunnakeeletiidüs
Ütiskunnakeeletiidüs vai sotsiolingvistiga om keeletiidüse haro, miä uur keele ja ütiskunna köüdüsit, säälhulgan ka keelepruukmisõ mõjjo uutuisilõ ja kontekstile. Katõgooria:Ütiskunnakeeletiidüs
Taltjärv
Taltjärv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Lihonõminõ
250px|thumb|Normaalsõ, ülekaalolidsõ ja rasva lännüq inemise siluetiq
Lihonõminõ vai vägihümine vai rammu minemine vai rasva minemine om tuu, ku inemine korjas umma ihho nii pall'o rasva, et tuu või joba timä tervüsele naaata kehväste mõoma.
Katõgooria:Tervüs
Suur-lasits
200px|thumb|Suurõqlasidsaq Suur-lasits (ladina keelen Mustela erminea) om väikene elläi. Tä om küländki lasidsa muudu, a tuust veitse suurõmb, pikembä hannaga ja timä hanna ots om must.
Suur-lasits om murdja.
Suur-lasits (nigu lasitski) eläs Põh'a-Ameeriga ja Õuraasia põh'aosan. Lõunõ puul om lasitsit inämb, a põh'a puul om suurilasitsit inämb. Kõgõ tihtsämbält eläs suurilasitsit Õdagu-Tsiberi ja Põh'a-Kasastani mõtsastepen.
200px|thumb|Suur-lasits [[Muhu saarõ pääl]]
Katõgooria:imetäjäq
Tarvastu kerik
Tarvastu Piitre kerik om lutõri kerik Tarvastu kihlkunnan Porsa külän (Mustla alõvigu lähkün). Taa om EELK Tarvastu Piitre kogohusõ kerik, mink keriguopõtaja om Benderi Elve.pisi|Tarvastu kerik
Aolugu
Kerik ehitedi arvadaq 13. aastagasaal. 14. aastagasaal oll' hoonõq väiku, ilma tornilda ja kummidu laega. Edimäne kerik oll' parhilladsõst umbõs 10 miitrit lühkümb. Päält Põh'asõta jäi kerik hoolõtuhe nink katus, lagi ja müürüq naksiq lagonõma.
1771. aastagal ehitedi kerigu hummogupuulsõhe otsa 10 miitrene pikendüs ja torn.
6. lehekuu pääväl 1892. aastagal läts' kerik pikse läügähtüsest palama. Seo nuka rahvas avit' ärq pästäq kruunlühtriq, pingiq, hõrilaq, kantsli ja altri üten maaliga. Kerikust jäiq kivist müürüq. 6. mahlakuu pääväl 1893. aastagal alostõdi kerigu vahtsõst kõrda tegemist. Vahtsõ kerigu vana tornikikka asõmõlõ panti kullat rist.
Kerik pühitsedi jällekiq 5. joulukuu pääväl 1893. aastagal tuuaigsõ Liivimaa supõrintendendi Hollmanni Friedrich August Wilhelmi puult.
Prõlla om kerik vahtsõgooti (neogootiga) muudu. Altripildin om maal „Kolgata“, miä om tett Thieme Theodori (Dresden) puult 1859. aastagal nink mink kinke kerikulõ parron von Mensenkampffi Karl. 1906. aastagal säeti altrisaina kotsilõ elosuurunõ englikujo, mink tekk' tuusama kandi miis Türma talo perremiis Viira Jaan.
Katõgooria:Viländimaa keriguq
Kupała Janka
pisi|Kupała Janka 1930. aastil. Kupała Janka (Janka Kupała, valgõvinne kirillitsan Янка Купала; kodanigunimega Ivan Daminikavič Łucevič, kirillitsan Іван Дамінікавіч Луцэвіч; sündünüq 7. hainakuu pääväl 1882 Viazynkan, Minski kubermangun, Vinnemaa keisririigin; koolnuq 28. piimäkuu pääväl 1942 Moskvan) oll' Valgõvinne kiränik, valgõvinne kirändüse suurkujo rahvuslidsõ heränemise aol 20. aastagasaa alostusõn.
Katõgooria:Valgõvinne kiräniguq
Kaika suvõülikuul 2017 Kornetin
2017. aastaga Kaika suvõülikuul peeti 11.–13. põimukuul Lätimaal Kornetin.
= Kava =
RIIDI, 11. PÕIMUKUU
12.00 Buss Võro kerigu mant
13–14 Kirjapandminõ ja süük
14.00 Suvõülikooli vallategemine
LOENGU: KIIL JA AOLUGU
14.30 Allilenderi Kaja «160 aastakka Mulgimaad»
15.15 Markusõ Dace «Ülembläti murdõ süvälatgali murraku maliena (malēniešu) variants»
16.15 Mednise Jānis «Liivläisi hindätiidmine 21. aastasaal»
17.15 Elleri Kalle «Kuralasõ ei jaa Kaupo häpü»
18.00 Tanilsoo Valdur «Korneti ja Luutsnigu aoluust»
19.00 Õdagusüük
20–23 Tulõ veeren laulminõ
20 Tal’na Liiso 21 Konnula Herbert 22 Hundi Indrek
Seen om samal aol võimalik kaia filme.
14.30–19 Tüütarõ (latsilõ, a tõisilõ kah): savitüü; lillisäädmine; raamadukogo saina värvmine
PUULPÄIV, 12. PÕIMUKUU
8.00 Hummogusüük
LOENGU: TÄÄMBÄNE PÄIV
9.00 Lõbu Terje «Kuimuudu läts’ õnnõs Lätin eestläses jäiä»
9.45 Jüvä Sullõv «Võro keeleteknoloogia»
Soodi järv
Soodi järv vai Vodi järv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Kaika suvõülikuul 2017 Kornetin
PUULPÄIV, 12. PÕIMUKUU
11.00 Godiņši Guntars «Vana ao eesti rahvalaulõ ja «Kalõvipuja» eeposõ läti kiilde ümbrepandmisõst»
Soodi järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Kaika suvõülikuul 2017 Kornetin
PUULPÄIV, 12. PÕIMUKUU
12.00 Karu Kadri «Võromaa süüke tutvustus»
12–13 Lõuna
13–18 Ekskursioon Korneti kandin. Giid Prangli Jaan
Podekrati Ülle
Podekrati Ülle (Ülle Podekrat; sündünüq 16. joulukuu pääväl 1958; koolnuq 12. põimukuu pääväl 2016) oll' eesti rahvakultuuri edendäjä ja muusigaoppaja. Tä oll' Lõuna-Eesti latsiaidu folklooripidodõ ja üle-eestilidse latsiaialatsi rahvamängõ festivaali “Kes aias?” iistvõtja ja pääkõrraldaja. 1988. aastagal asot' tä folkloorirühmä Käokiräs. Tä oll' Eesti rahvamuusigatüütlüisi festivali “Moisekatsi Elohelü” – Moosten peetävä eesti rahvamuusigatüütlüisi festivali (täämbädsel pääväl Mooste Elohelü) idee autor ja 17 aastat tuu pääkõrraldaja.
Kaika suvõülikuul 2017 Kornetin
PUULPÄIV, 12. PÕIMUKUU
18.00 Õdagusüük
Podekrati Ülle
Tüüq ja tegemiseq
1982. aastagal läts' Podekrati Ülle muusigaoppajas tüüle Põlva latsiaida Mesimumm. Ülle pand' latsi oppamisõ man väega pall'o rõhku perimüsele. Tä pidi tähtsäs opadaq latsiaian regilaulu ja hoitaq Põlva kandi perimüskultuuri. Tekkü mõtõq tetäq latsi folklooripido “Pedäjä Pido”, miä oll' edimäst kõrda 1988. aastagal ja mink tsihis oll' keele ja kultuuri ni vannu eesti rahvamängõ tutvastegemine algharidusõn.
“Pedäjä Pido” kasvi ja 2000. aastagast sai Üllest Lõuna-Eesti latsiaidu folklooripidodõ ja üle-eestilidse latsiaidu rahvamängõ festivali “Kes aias?” alostaja ja pääkõrraldaja.
Kaika suvõülikuul 2017 Kornetin
PUULPÄIV, 12. PÕIMUKUU
10.30 Jüvä Sulõvi Wikipeediä tüütarõ
Podekrati Ülle
Tüüq ja tegemiseq
1988. aastagal asot' Ülle Põlva latsiaian Mesimumm folkloorirühmä Käokiräs. Ildampa tulli latsiaialatsilõ mano ka tütärlatsõ ja suurõ inemise. Rühmä tsiht oll' ja om Põlva kihlkunna vaimlidsõ kultuuriperändüse hoitminõ ja tutvastegemine. 2007. aastagal anti vällä vanno laulõ DVD.
Kaika suvõülikuul 2017 Kornetin
PUULPÄIV, 12. PÕIMUKUU
9–12 Tüütarõ latsilõ: multifilmi tegemine
Podekrati Ülle
Tüüq ja tegemiseq
Podekrati Ülle oll' 1999. aastagal Põlvan algusõ saanu Põlva Folkfesti käümätoukaja. Tuust ettevõtmisõst kasvi vällä “Moisekatsi Elohelü” festival. Podekrati Ülle suur roll om ka tuun, et Moosten om parhillaq Folgikoda ja Mooste Rahvamuusigakuul.
1920
1920. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10133. aastak sirvikallendri perrä.
Kaika suvõülikuul 2017 Kornetin
PÜHÄPÄIV, 13. PÕIMUKUU
8.00 Hummogusüük
Podekrati Ülle
Lätteq
katõgooria:Eesti kultuuriinemiseq katõgooria:Võromaa inemiseq
Kaika suvõülikuul 2017 Kornetin
PÜHÄPÄIV, 13. PÕIMUKUU
LOENGU JA MÕTTÕTSÕÕR: ÜLE-PIIRI KUUNTÜÜ
9.00 Vaba Lembit «Mulgid, kuradid, urmased jt etnonüümid ja keelekontaktid»
9.45 Daume Santa «Mis mõlgus lätläse meelen?»
10.45 Korjuse Hannes «Midä omma eestläse Lätin löüdnü?»
11.30–12.45 Mõttõtsõõr: kuis ja kas alalõ hoita eestlüst Kornetin?
12.45 Suvõülikooli lõpõtus
13.30 Buss Võrolõ
Söögitegemise ja kompvegipundi tegemise tüütarõ
1920
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1920
Kaika suvõülikuul 2017 Kornetin
Kaeq viil
Uma Leht: Liisokõsõ Kornetin Kaika suvõülikoolin 31.08.2017, nummõr 394. Pruugit 26.10.2021. Katõgooria:Kaika suvõülikooliq
Toku (Antsla)
Lätteq
Katõgooria:Võromaa küläq Katõgooria:Antsla valla küläq Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq
1802
1802. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10015. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1802
Vaba tarkvara laul
Vaba tarkvara laul (inglüse keelen Free Software Song) om vaba tarkvara propaganda laul. Laulu synaq om tennü Stallmanni Richard 1998. aastal. Laulu viis om võet Bulgaaria tandsulaulust "Sadi moma bela loza" (Latskõnõ istut' viinamarjo).
Välislingiq
katõgooria:lauluq
Mõnistõ-Ritsigu kerik
pisi|Mõnistõ-Ritsigu kerik (2013) Mõnistõ-Ritsigu kerik om õigõuso kerik Võromaal Rõugõ vallan Varstun. Kerik om pühendet Ristjä Johannõsõlõ. Kerik ehitedi 1855. aastal Mõnistõ mõisa maa pääle. Kerigu kõrval om Ritsigu surnuaid. Et kerik om ammõtligult Varstu alõvigu maa pääl, sõs kutsutas tedä täämbädsel aol ka Varstu-Ritsiku kerikus.
15. süküskuu pääväl 2016 tetti kerigu man vallalõ mälehtüskivi eesti suku pühäkile Anna ja Theodor Petaile, kiä kiudutõdi Tsiberile piimäkuun 1941 ja kiä jätiq sinnäq uma elo. 2012. aastagal kanonisiirse Konstantinoopoli Pühä Sinod nä vahtsis märtris.
Katõgooria:Keriguq Katõgooria:Rõugõ vald
Hallõr
Hallõr vai kollõr om äge külgenakkaja kõtutõbi, mink tekütäjäq ommaq pisiläseq, kedä kutsutas hallõrivibrioonõs (Vibrio Cholerae). Hallõr saias hindäle hariligult tuuga, ku juvvas vett vai süvväs süüki, kon hallõrivibriooniq sisen ommaq. Hallõrit tulõ ette innekõkkõ lämmin maiõn, kon juvvas puhastamada vett ja süvväs mõskmalda söögiasjo.
Katõgooria:Tõvõq
Uhtjärve
Uhtjärve om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Inne Eesti umavalitsuisi valitsõmisõ ümbrekõrraldamist 2017. aastaga oll’ Uhtjärve külä Urvastõ vallan.
Külä põh'apiiril om Uhtjärv.
Lätteq
Katõgooria:Võromaa küläq Katõgooria:Antsla valla küläq Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq
Pühalepa kihlkund
Pühalepa kihlkund om kihlkund Hiiomaal (aoluulidsõl Läänemaal).
Luudus ja aolugu
Tubala küllä om ijäaost jäänü üts ilmadu suur kivimüräk, Tubala rändrahn, miä om suurusõ perrä Hiiomaa kuvvõs kivi.
Perimüse perrä om kivimürägü all saivas (hiio keelen "vai", 'vagja'), miä hoit Hiiomaa saart merepõhjan kinniq, õt saar merd piten minemä ujoma nakanu-ui. Selle om Tubala külä üle kogo Hiiomaa tähtsä külä ja selle kutsutas Pühälepä kihlkunna inemiisi ehthiidlaisis. Ehthiidladsõq ommaq üts ligi 50 hiidlaisi seldsist.
Välislink
Katõgooria:Pühalepa kihlkund Katõgooria:Läänemaa kihlkunnaq Katõgooria:Läänemaa
Vikimeediä Tsihtsäädüng
Vikimeediä Tsihtsäädüng (ingl. k. Wikimedia Foundation) om rahvidõvaihõlinõ ütisüs, miä tukõ ja kõrraldas Vikipeediä ja mitmidõ tõisi vikidõ tüüd.
Kaeq viil
Katõgooria:Vikipeediä
Tammsaarõ järv
Tammsaarõ järv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Reigi kihlkund
Reigi kihlkund om kihlkund Hiiumaal (aoluulidsõl Läänemaal).
Välislink
Katõgooria:Reigi kihlkund Katõgooria:Läänemaa kihlkunnaq Katõgooria:Läänemaa
Gaasitehäs
Tehässe aolugu
Ettevõtõq luudi 1959. aastagal. Tehässe pääkorpus sai valmis 1962. aastagal. Tuu om täämbätseni üts Võro liina tunnõtumpi ehitüisi. Gaasitehässe vanõmb osa, verevist savikivest ja pikä verevä savikivikorsnaga hoonõq, miä jääs päämajast liina poolõ, oll' tsaariaignõ piiretüsevabrik.
Nõvvokogo aol oll' ettevõttõ täüspikk eestikiilne nimi Arnold Veimeri nimeline Võru Gaasianalüsaatorite Tehas.
Gaasitehäs lõpõt' uma tüü 2010. aastagal.
Midä tehässen tetti
Päält gaasianalüsaatridõ tetti tehässen ka tõisi aparaatõ, minkast suur osa lätsiq riigist vällä niinimitedüihe sõbralikkõhe sotsialismimaihtõ, näütüses Vietnamihe jms. Tehässen tetti ka lajatarbõkaupa, näütüses köögiväitsi, puuviläkorjamisõ abiriisto ja rulasit.
Täämbäne päiv
Parhilla tüütäs inneskidse Gaasitehässe ruumõn mitu vähämbät ettevõtõt ni suurõmb osa tehässest om ümbre ehitet järvekaehusõga kortinis.
Välislingiq
Katõgooria:Võro Katõgooria:Võromaa tüüstüsettevõttõq
1919
1919. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10132. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1919
Õli
200px|thumb|Sünteetiline moodoriõli.
Katõgooria:Keemiä
Eesti jalgpallikogondus
Edimäne jalgpallikogondusõ mäng ollä 1920. aastaga rehekuun. Seeniqaoniq ainukõnõ suurõstturniirist ossavõtminõ jääs 1924. aastakka. Eesti ei olõq saanuq maailmameistevõistluisillõ egaq Õuruupa meistrivõistuisillõ. 2012. aastaga joud' Eesti Õuruupa Meistrivõistluisi sõgõlmängele, a Iirimaa jäi 5:1 pääle.
Miihi kogondusõ iist om kõgõ rohkõmb mängnüq Reimi Martin (157 mängo), kink käen oll' ka Õuruupa rekord 2009. aastaga märtekuuniq. Kõgõ rohkõmb värehtit (38) om löönüq Operi Andres. Kogondusõ päätreener om 2021. aastaga vahtsõaastakuust Häberli Thomas.
Miihi kogondus
Mängjäq, kiä kutsõti kogondustõ 2022. aastaga piimäkuun San Marino, Argentiina ja Malta vasta.
Lätteq
Katõgooria:Jalgpall
Tsilgutaja järv
Tsilgutaja järv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Ridala kihlkund
Ridala kihlkund om kihlkund Läänemaal.
Välislink
Katõgooria:Ridala kihlkund Katõgooria:Läänemaa kihlkunnaq Katõgooria:Läänemaa
Leivu kiil
pisi|300x300px|Leivu kiil üten tõisi lõunõeesti kiiligaq Leivu kiil (ka leivu murrõq, leivu murrak) om lõunõeesti keelerühmä kiil, midä kõnõldi Lätin Koivaliina, Alamõisa (Lejasciems) ja Aluliina vaihõl nn Leivu keelesaarõ pääl.
Traditsioonilidsõ arvamisõ perrä om leivu kiilt peet võro keelesaarõs Lätin. Soomõ keeleuurja Kallio Petri perrä om leivu kiil eräle kiil lõunõeesti keelerühmän.
Kõgõ kavvõmb püssü leivu kiil alalõ Ilsnä vallan Paikna külän.
Leivu kiil om kõvva läti keele mõotuisi saanuq ja tal om ütisüisi liivi keelegaq. Leivu keelesaart peetäs umaaolidsõ lõunõeesti keeleala osas ja edimädses keeles, miä lõunõeesti keelealast lakja läts. Tuu põhjusõs peetäs läti keele levimist, miä leivu keele muust lõunõeesti keelest ärq lahut'.
Vanõmbaq uurmisõq
Varrampa peeti leivu kiilt lõunõeesti keelesaarõs, miä om võro keele osa ja väega lähkü Hargla kandi keelele. Leivu keelen ommaq mitmõq õdaguvõro ja tarto keele joonõq, nt n-seenkäänüs: ü'ten 'paagan 'üten paigan', de-sissekäänüs:  'kambridõ 'kambrihe', de-tunnusõga viisimäärsõnaq:  'kangõdõ  'kistumaldaq, väegaq'. Ojansuu Heikki om arvanuq, et leivuq olliq Lätti lännüq Hargla ja Karula kihlkunnast 17. aastagasaa algusõn.
Wiigi Kalõvi dialektomeetrilidse uurmisõ perrä om leivu keel kõgõ lähemb hoobis tõisi lõunõeesti keelesaari kiiligaq ja viil sis võro keelegaq.
Vahtsõmb arvaminõ
Soomõ keeleuurja Kallio Petri vahtsõ arvamisõ perrä ei olõq leivu kiil osa võro keelest, a hoobis üts lõunaeesti keelerühmä kiil, miä lõunõeesti keelealast lakja läts'.
Leivu keelen ommaq alalõ joonõq, miä näütäseq, et ta om lakja lännüq kimmähe inne 17. aastagasata (vabahelle nõstminõ). Tuud aigu läts Võro- ja Setomaalt inemiisi Lutsi ja Kraasnahe, a lutsi ja kraasna keelen om tõisi lõunõeesti kiiliga rohkõmb ütisüisi ku leivu keelel ja ku noid või pitäq osas võro vai seto keelest, sis leivu kiil om Kallio Petri perrä kimmähe eräle.
Et leivu kiil Hargla kandi keelega lähkü om, pidä Kallio kõrvuisi elämise tulõmis, mitte lähküs keelesugulusõs.
Keeleoppus
Leivu kiil om osa lõunõeesti keelerühmäst, miä umakõrda om õdagumeresoomõ kiili lõunõrühmän. Tuu tähendäs, et leivu keelen ommaq olõman õdagumeresoomõ kiili lõunõrühmä joonõq, midä ei olõq soomõ keelen, a ommaq eesti ja võro keelen – kolm pikkusastõnd, õ-helü, piirikäänüs, ga-tunnusõlinõ ütenkäänüs. Sammamuudu ommaq leivu keelen joonõq, miä näütäseq lõunõeesti keelerühmä kuulumist – afrikaadiq ja kurgupeethelü, katsikpeethelle esiqsugumadsõq arõnõmisõq (*kt > tt jne), olõma-sõna kolmas käänüs om, sõnavara (kõiv jpm).
Vabahelüq
Kuikiq lõunõeesti keelerühmän om vabahelle kokkokõla inämbüisi alalõ hoitunuq, es olõq leivu keele üleskirotamisõ ja lindi pääle võtmisõ aol tuu inämb peris kimmäs ja nätäq om õ-, ä- ja ü-kokkokõla kadomist. Lõunõeesti kiili ütisjuun om ka vana *äi-katsivabahelü alalõhoitminõ. Vanast lõunõeesti keele katsikvabehelüst *ai om muial saanuq ei, a leivu keelen om vana *ai viil alalõ.
Mooduoppus
Lõunõeesti keele üts' tähtsämbit erijuuni om kats püürdkunda tegosõna käändmisel, miä tulõ vällä kolmandan (timä) käänüssen. Tõsõn püürdkunnan om lõpun -s: päiv paistus, tõnõ om ilma lõpuldaq: timä tege. Ka leivu keelen ommaq nuuq kats' püürdkunda alalõ.
Keelenäüdüs
nuurjezand uoll' ül'nu: vohnjeza, süü jernit'!
– ei näeq, mina ei näe.
– vohnjeza, ehk uom nuur tütrik!
– tuu seja, tuu seja, kuoes uom, kuoes om!
Lätteq
Katõgooria:Leivu kiil
Urvastõ
Urvastõ (saksa keelen ka Anzen) om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Inne Eesti umavalitsuisi valitsõmisõ ümbrekõrraldamist 2017. aastagal oll’ Urvastõ külä Urvastõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Võromaa küläq Katõgooria:Antsla valla küläq Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq
Tere teele, tere meele, tere egalõ talolõ
"Tere teele, tere meele, tere egalõ talolõ. Valik lõunaeesti mõistatusi" om Krikmanni Arvo kokko pant lõunõeesti mõistatuisi kogomik. Raamat om ilmunuq 2000. aastagal Tarton ja timä om vällä andnuq Eesti Kirändüsmuusõum.
Teedüs
Katõgooria:Raamaduq, kon seen võro kiilt Katõgooria:2000 raamaduq
Akkalasaami kiil
Akkalasaami kiil om soomõ-ugri kiilkunna saami rühmä kiil, midä kõnõldi saami külin A´kkelin ja Ču´kksuâlin Vinnemaa Koola puulsaarõ sisemaal Kovdori rajoonin.
Viimäne akkalasaami keele kõnõlõja Marja Sergina kuuli 2003. aastagal.
Välislingiq
Katõgooria:Lapimaa Katõgooria:Saami keeleq
Tiisikus
200px|thumb|Tiisigu röntgenipilt
1801
1801. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10014. aastak sirvikallendri perrä.
Tiisikus
Katõgooria:Tõvõq
1801
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1801
Messi Lionel
Messi Lionel (Lionel Andrés Messi Cuccittini, hispaania välläütlemine: [ljoˈnel anˈdɾes ˈmesi]; ka Leo Messi; sündünüq 24. piimäkuu pääväl 1987 Rosarion) om Argentiina jalgpallimängjä, kiä mäng Ligue 1 klubin Paris Saint-Germain ja Argentiina jalgpallikogondusõn.
Messit peetäs sakõstõ maailma kõgõ parõmbas jalgpallimängjäs. Tä om võitnuq säidse kõrda maailma kõgõ parõmba jalgpallimängjä avvohinna Ballon d'Or, ja kuus Õuruupa kuldsaabast. 2012. aastagal lõi Messi ütel aastagal inneolõmaldaq 91 värähtit.
2021. aastaganiq mänge Messi kõgõ uma karjääri FC Barcelona iist, kon klubi võit' 35 karikat, naidõ siän kümme La Liga tiitlit, säidse Copa del Rey tiitlit ja neli UEFA Meistride liigat. Katõgooria:Jalgpallimängjäq
Laanõ Triinu
Elokäük
Laanõ Triinu om sündünüq Võrol. Tan lõpõt' ka Võro I Põhikooli 1990. ja Võro Kreutzwaldi Gümnaasiumi s'aksa keele eriklassi 1993. aastagal.
Magistrikraadi sai 2018. aastagal Tarto Ülikoolist kultuurikõrraldusõ eriala pääl lõputüüga „Võrukeelne laulu- ja rahvapidu Uma Pido – korraldusprotsessi ja vaimse kultuuripärandi kasutuse analüüs“.
1998. aastagast pääle tüütäs Triinu Laan Võro Instituudin – edimält ku sekretär-projektijuht ja 2006. aastagast ku projektijuht.
2005-2013 oll' MTÜ Võro Selts VKKF juhatusõ edemiis, 2015. aastagast juhatusõ liigõq. Kaika suvõülikooliq toimuq Triinu iistvõttõn aastil 2000-2012.
2007. kooni 2017. aastagani om Laanõ Triinu kõrraldanuq võrokeelist laulu- ja rahvapito Uma Pido ni oll' taa pääiistvõtja 2008., 2010. ja 2013. aastagal.
2019. aastaga pand' tä käümä Helüaida https://helüait.ee/, kost saa kullõlda võrokiilset kirändüst ni perimüst.
Parhilla eläs Laanõ Triinu Põlva maakunnan Vardja külän Palli talon. Tä om viie latsõ imä ja viie (võrokeelidse) latsiraamadu autor.
Looming
2007. aastaga kujosi Laanõ Triinul jovvulidsõlt mitundmuudu tulõkis kirändüste. Aokirän Täheke ilmu kolm timä juttu („Koer ja talv. Pini ja talv“, „Koer ja lumest naine. Pini ja lumõst naanõ“, „Koerale tuleb uus aasta. Pinilõ tulõ vahtsõnõ aastak“). Kogumikun „Kuldmuna“ näkse trüküvalgust lühkü näidend latsilõ „Kuis siil hindäle nõglaq sai“ (ütenautor Eliisabet Ojar). Valmis sai edimäne raamat „Suur must pini. Suur must koer“, kon ommaq luuq kõrvuisi nii eesti ku võro keelen.
2007. aastal ilmu ka Hasso Krulli mitmõkiilne luulõkogo „Jatulintarha - Hussaid – Kiviring“, mink võrokiilseq luulõtusõq ommaq Laanõ Triinu ümbre pantuq. Triinu toimõnd' üten Fastrõ Marikoga ka 2007. aastaga Võro-Seto tähtraamatut, midä tä tekk' ka 2005. ja 2008. aastaga üten Lauridsa Leeloga.
2016 näkse trüküvalgust võro- ja eestikiilne latsiraamat „Vana katskinõ kass. Vana katkine kass“.
2019. aastagal ilmu „Krutskiline tita. Päähäkääntäv tita“ (katskiilne latsiraamat, kirästüs Hea Lugu) ja 2020 „Luukere Juhani juhtumisõ’“ (latsiraamat, kirästüs Päike ja Pilv).
Laanõ Triinu latsijuttõ lövvüs piä egan võrokiilsen Tähekesen 2007. aastagast pääle.
Timä latsiraamaduq ommaq saanuq mitmit tunnustuisi – näütüses raamat „Suur must koer. Suur must pini“ oll' 2008. aastaga Eesti Kultuurkapitali kirändüse tsihtkapitali aastaavvuhinna nominent 2007. aastaga latsikirändüse jaon. Sama oll' raamatuga „Vana katkine kass. Vana katskinõ kass“ 2017. aastagal, ku taa oll' Eesti Kultuurkapitali kirändüse tsihtkapitali aastaavvuhinna nominent 2016. aastaga lastsikirändüse valdkunnan.
2021 - Eesti Kultuurkapitali kirändüse tsihtkapitali aastaavvuhinna nominent 2020. aastaga latsikirändüse jaon raamadu „Luukere Juhani juhtumisõ’“ iist.
Timä raamatit om ümbre pant ka mitmõhe võõrkiilde. Ni ilmu 2008. aastagal eesti ja vinne keelen „Suur must koer. Bolšaja tšjornaja sobaka“ ja 2017 korea keelen „Vana katkskinõ kass“, miä ilmu Lõunõ-Korean.
Laanõ Triinu loomingut om ka viisistet  – nt luulõtusõlõ „Ma nakka puus!“ onm tennüq viie ja laulnuq Kalkuna Mari, niisama „Naasõ ei jätä“ Aragu Triinu viisistüsen.
Kirändüst
katõgooria:võromaa inemiseq katõgooria:võro kiräniguq katõgooria:võro kultuuritegeläseq
Orgaanilinõ keemiä
200px|thumb|[[Metaani (kõgõ lihtsämbä hüdsivesäsnigu) molõkuli ehitüs]]
Katõgooria:Keemiä
Iho jago
Iho jago vai organ om park kudõsit elolidsõ ihon, miä tege kimmit tallituisi (näütüses eläjä süä, miä pumpas verd). Määntsegi tallitusõ jaos mõtõld iho jako kutsutas ka tuu tallitusõ riistas (nt. kiil om maitsmisõ riist).
Katõgooria:Anatoomia
Tsirkjärv
Tsirkjärv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
1918
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1918
Kaika suvõülikuul 2020 Mõnistõn
2020. aastaga Kaika suvõülikooli matkapäivä peeti 8. põimukuu pääväl Hargla kihlkunnan Mõnistõn.
Välislingiq
Katõgooria:Kaika suvõülikooliq
Vahtsõ-Antsla
Vahtsõ-Antsla (vai Vastse-Antsla vai Uue-Antsla) om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Inne Eesti umavalitsuisi valitsõmisõ ümbrekõrraldamist 2017. aastagal oll’ Vahtsõ-Antsla Urvastõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Võromaa küläq Katõgooria:Antsla valla küläq Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq
Olaine
Olaine om liin Lätin. Olaine om Olaine piirkunna keskus. 2022. aastagal elli Olainen 10 224 inemist. Liin om Olainīte jõõ veeren.
Olaine ala suurus om 6,8 km². Olaine sai liinaõigusõq 1967. aastagul.
Rahvastik
2022. aastagal oll' Olainen 10 224 elänikku.
Eesti Rahvusraamadukogo
Katõgooria:Raamadukogod