cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Valgamaa
1920. aastagal tetti Eesti Vabariigi Valga maakund, kohe võeti pääle Valgamaa Eesti osa viil Võromaa, Tartomaa ja Viljandimaa tükke. Tuu maakund kaotõdiq 1950. aastagal, ku Eesti valitsõmisütsüisis saiq rajooniq.
Võrokiilne lugõmik
Sisokõrd
Till'okõnõ tiijuht' võro-seto kiräkeele manoq 6
Arv
Arvõga saa tetäq arvolukõ (aritmeetiliidsi opõrats'uunõ): kokkoarvamist, maahaarvamist, iskmist ja ärqjagamist. Noidõ arvolukõ ületsel uurmisõl om tekkünü matõmaatiga haro, midä kutsutas abstraktsõs algõbras.
Võrokiilne lugõmik
Sisokõrd
I JAGO: Päävä-, aasta-, elotsõõriq. Kõivupuu Marju 17
Arv
Arvõ lihiq
Arvõ või jakaq hulkõhe, midä kutsutas arvovallos vai arvosüstemes.
Võrokiilne lugõmik
Sisokõrd
II JAGO: Kar'amaa, mar'amaa 127
Arv
Tüküarvoq
Kõgõ tutvambaq arvoq ommaq tüküarvoq vai naturaalarvoq (ladinakeelitsest sõnast numerus naturalis - loomulik arv). Inämbüste peetäs nois arvõ 1,2,3,..., a mõnõq pidäväq arvõ 0,1,2,3,.... Tüküarvõ abiga saa ärq näüdädäq vai üteldäq, kupall'o määntsitki asjo tükü perrä om. Kümnendüstemin kirotõdas tüküarvõ üles arvotähti 0 kooni 9 abil. Kõiki tüküarvõ hulka tähüstedäs tähega \mathbb{N}.
Võrokiilne lugõmik
Sisokõrd
III JAGO: Imä õeq! 157
Arv
Terveq arvoq
Kur'aq (negatiivsõq) arvoq ommaq arvoq, miä ommaq nullist vähämbäq. Nääq tuvvasõq sisse tuujaos, et vastaval hääl (positiivsõl) arvol olnuq olõman vastanarv. Näütüses ku horisontaalsõl õgvaljoonõl fikseeritüst punktist hääle poolõ jäävät kaugust märgitäs hää arvoga, sõs tuust punktist tõsõlõ poolõ jäävät kavvust märgitäs kur'a arvoga. Niisamatõ, ku hää arvoga märgitäs raha pangakonto pääle kandmist, sõs kuri arv näütäs raha vällävõtmist. Kur'aq arvoq, hääq arvoq ja null kokko moodustasõq tervidearvõ hulga \mathbb{Z} (s'aksakeelitsest sõnast Zahl).
Võrokiilne lugõmik
Sisokõrd
IV JAGO: Tsõõ, tsõõ, tsõõ, tsõõ, tsõdsõlõ 173
Arv
Jagoarvoq
Jagoarvoq vai ratsionaalarvoq ommaq tervidearvõ ja tüküarvõ jaoq. Jagoarv m/n, koh m ja n ommaq tüküarvoq, näütäs kogust, miä saias, ku terveh jaetas ärq n ütesuurõs osas ja noist osõst võetas m tükkü. Ütte jagoarvo või kirja pandaq mitund muudu, näütüses 1/2, 2/4 ja 19/38 ommaq kõik üts ja sama jagoarv. Ku m absoluutväärtüs om suurõmb ku n, sõs jagoarvo m/n absoluutväärtüs om suurõmb ku 1. Jagoarv või ollaq hää, kuri vai null. Jagoarvõ hulgan ommaq terveqarvoq, tuuperäst et ega terveharv om jago, kon jagaja om 1. Jagoarvõ hulka tähüstedäs \mathbb{Q} (sõnast quotient).
Võrokiilne lugõmik
Sisokõrd
V JAGO: Ei olõq armastanuq tütärlatsi 197
VI JAGO: Joudu tüüle! 217
VII JAGO: Pääsläne 235
29. mahlakuu päiv
29. mahlakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 119. päiv (liigaastagal 120. päiv).
Arv
Reaalarvoq
Arvõ saa üles kirotaq viil komaarvo kujol. Kümnendsüstemin kirotõdas näid üles arvotäherongi abil, kon üteliidsi tähest hääl puul om koma. Ku jagoarv kirotaq üles koma abil, piät arvotäherong ärq lõppõma vai kõrduma nakkama. Näütüses 1,25 lõpõs ärq, 0,333... (lõpmalda pall'o kolmi) kõrdus, mõlõmbaq ommaq jagoarvoq. Kõik kõrdujaq ja ärqlõppõjaq komaarvoq ommaq ütsvõrradsõq määntsegi jagoarvoga, nt. 1,25=5/4, 0,333...=1/3. Komaarvoq, miä kõrdu-iq ja lõpõ-iq ärq, olõ-iq jagoarvoq, noid kutsutas irratsionaalarvõs. Sääntseq ommaq näütüses 0,1010010001..., \pi (pii) ja \sqrt{2} (kruutjuur katõst).
.je
.je om Jersey internetitunnus, mink iist pidä huult Island Networks. Tunnus võeti pruukmistõ 1996.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Võrokiilne lugõmik
Sisokõrd
VIII JAGO: Liide ja Maarja 259
Arv
Reaalarvoq
Reaalarvoq ommaq kõik arvoq, midä saa pandaq kirja ku komaarvõ, nii ratsionaalarvoq ku irratsionaalarvoq. Reaalarvõ hulga tähüs om \mathbb{R}. Reaalarvõga saa andaq mõõtmiisi tulõmuisi ja nääq vastasõq ütsütele arvõgvajoonõ punktõlõ. Et mõõtaq saa õnnõ määntsegi kimmä täpsüsega, sõs mõõtmistulõmuisi andmisõl reaalarvõga ommaq nuuq õigõq määntsegi via piirini. Tuu piiri ärqnäütämises andasõq reaalarvo puhul sagõhõhe timä tüvitäheq.
Võrokiilne lugõmik
Sisokõrd
IX JAGO: Pühäaid 277
Arv
Reaalarvoq
Reaalarvõ hulk om ütetselt ärq määrät ummi matõmaatiliidsi umahuisiga: taa om ainugõnõ tävveline võrdõlõmisõga kund. Reaalarvõ kund olõ-iq sõski algõbralidsõlt kinnine.
Võrokiilne lugõmik
Sisokõrd
X JAGO: Kaarnakivi 287
29. mahlakuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Mahlakuu
Arv
Kompleksarvoq
Reaalarvõ hulka saa lajendaq kompleksarvõ hulgas \mathbb{C}. Aoluulidsõlt tekkü taa hulk, ku otsiti vastust küsümisele, kas kur'al arvol saa ollaq kruutjuurt. Tuudi sisse vahtsõnõ arv: kruutjuur arvost -1. Tuud arvo tähüstedäs Euleri Leonhardist pääle sümboliga i. Kompleksarvoq ommaq arvoq kujol a+bi, kon a ja b ommaq reaalarvoq. Kui a=0, sõs arvo a+bi=bi kutsutas imaginaararvos. Kui b=0, sõs a+bi=a om reaalarv. Kompleksarvo a+bi, minkal a ja b ommaq terveqarvoq, Gaussi tervesarvos. Kompleksarvõ kund om algõbralidsõlt kinnine kund, tuu tähendäs, et ega kompleksarvoliidsi kõrdajidõga hulkliikmõ saa lahotaq kompleksarvoliidsi kõrdajidõga õkõvhulkliikmide isitüses. Kompleksarvoq vastasõq ütsütele komplekstasapinna punktõlõ.
.ac
.ac om Ütiskuningriigi saarõ Ascensioni internetitunnus. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1997 ja tuu iist pidä huult NIC.AC.
.ac tunnusõ registriirmine om mõtõld kõigilõ, kiä tuud tahtvaq.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Tollari järv
Tollari järv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan.
Võrokiilne lugõmik
Sisokõrd
XI JAGO: Piksepalvõq 299
Internetitunnus
Internetitunnus (inglüse keelen top-level domain, lühendedült TLD) om internetiaadrõssi perämäne jago, tuu tähendäs nuuq täheq, miä ommaq aadrõssin pääle peämäst punkti. Näütüses aadrõssin <tt>fiu-vro.wikipedia.org</tt> om internetitunnus <tt>org</tt>.
Tollari järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Vanakülä järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Tarto tuumkerik
200px|thumb|Tarto tuumkerik 2008. a. urbõkuun Tarto tuumkerik oll' Vana-Liivimaa üts silmäpaistvamb savikivist gootigaehitüs, Tarto piiskopkunna pääkerik. Ehitedi arvadaq 13. aastagasaa tõsõl kolmandigul. Torniq tettiq 15. aastagasaa lõpon ja 16. aastagasaa alostusõn. Arvatas, et tornõ ehitüsmeistre om tüütänüq ka Vahtsõliina kandsi ehitüsel. Liivi sõa aigo jäi kerik hoolõldaq ja naas' lagonõma. 1760. aastagil lammutõdi tornõ ülemäne jago ärq. 1804–1806 ehitedi varõmidõ hummogupoolinõ jago ümbre ülikooli raamadukogos. 1927–1928 raamadukoko lajendõdi. Aastagast 1983 om huunõn Tarto Ülikooli aoluu muusõum.
200px|thumb 200px|thumb
Valgamaa
Valgamaa kihlkunnaq
Valgamaal om 11 kihlkunda, noist 9 ommaq Läti alal ja 2 - Lukõ ja Härgmäe - küünüsseq Eesti alalõ.
Tarto tuumkerik
1849. a. "Marahwa Kalendren" kirotõdas Tarto tuumkerkost niimuudu.
11. süküskuu päiv
11. süküskuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 254. päiv (liigaastagal 255. päiv).
Tarto tuumkerik
Katõgooria:Tarto Katõgooria:Eesti kerkoq
11. süküskuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Süküskuu
Arv
Kompleksarvoq
Iinpuulkõnõld arvohulgõst egaüts om järgmädse alambhulk:.
Katõgooria:Arvoteooria
Internetitunnus
Internetitunnussit om kolmõsugutsit:
Katõgooria:Internet
Miiastõ
Miiastõ om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Lätteq
Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq Katõgooria:Põlva vald
Jagoarv
Kattõ jagoarvo a/b ja c/d loetas samas, ku ad=bc. Näütüses 1/2, 2/4 ja 19/38 ommaq kõik üts ja sama jagoarv.
Ega jagoarvo saa andaq kujol m/n, kon m om terveharv ja n tüküarv. Näütüses 3/-5=-3/5.
Kõiki jagoarvõ hulka tähüstedäs tähega \mathbb{Q}.
Jagoarvõ ja irratsionaalarvõ hulkõ kogo om reaalarvõ hulk.
Katõgooria:Arvoteooria
Viromaa
Viromaa (e.k. Virumaa, sks.k. Wierland) om aoluulinõ maakund Põh'a-Eestin.
Karaski järv
Karaski järv om järv Kanepi kihlkunnan Kõllõstõ vallan.
Viromaa
Viromaa jääs Soomõ lahõ ja Peipsi järve vaihhõlõ. Maakunnast lõuna puul om Tartomaa ni õdagu puul ommaq Järvämaa ja Harjomaa. Viromaa perrä ommaq suumlasõq naanuq Eestit kutsma Viros.
Karaski järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Viromaa
Viromaa kihlkunnaq
Viromaal om 11 kihlkunda.
.um
.um om Ütisriike hajasaartõ internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Süvändüoja
Süvändüoja om uja Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Kohvilomp
Kohvilomp vai Kohvilump om järv Kanepi kihlkunnan Kõllõstõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
.mf
.mf om Saint-Martini internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Kraika
Kraika [.Kraika] om järv Kanepi kihlkunnan Kõllõstõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Vihatjärv
Vihatjärv om järv Põlva kihlkunnan Moostõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
30. mahlakuu päiv
30. mahlakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 120. päiv (liigaastagal 121. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Mahlakuu
.bl
.bl om Saint-Barthélemy internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Toppdomän
Penijärv
Penijärv om järv Põlva kihlkunnan Kõllõstõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Mätäsniidü lomp
Mätäsniidü lomp om lump Kanepi kihlkunnan Kõllõstõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Kruuta
Kruuta om külä Põlva kihlkunnan Laheda vallan. Külä om vana Võro tii veeren, jääs tuust õdagu poolõ. Külän ommaq mõnõq elämiseq. Kruuta küläst põh'a poolõ jääs Mustajõõ külä, hummogu poolõ Koolitarõ külä, lõuna poolõ Lahe külä ja õdagu poolõ Roosi külä. Küläst juusk läbi Orajõgi vai Mustjõgi.
Kaeq viil
250px|thumb|Kruuta külä
Tellissaarõ oja
Tellissaarõ oja om uja Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Wrangelli-St. Eliasõ rahvuspark
thumb|300px|Iäliustik Wrangelli-St. Eliasõ rahvuspargin
'''Wrangelli-St. Eliasõ rahvuspark''' om rahvuspark lõunahummogu Alaskal Ameeriga Ütisriigen, miä om luud 1980. aastagal. Timä pindala om nink tuuga om tä Ameeriga Ütisriike kõgõ suurõmb rahvuspark.
Rahvuspark om saanuq uma nime Wrangelli mäki perrä.
Kaeq viil
Katõgooria:Maatiidüs
Vanaesälump
Vanaesälump om järv Karula kihlkunnan Karula vallan.
Cortési Hernán
Cortési Hernán (Hernán Cortés de Monroy y Pizarro, 1485 - 1547) oll' Hispaania maiõuurja ja konkistador, kiä alost' 16. aastagasaa alostusõn Asteegi riigi vallutamist Kastiilia kuninga ja Pühä Rooma imperaatri Charles V nimel. Hernán kuulu Hispaania kolonisiirjide edimäste põlvkunda, kiä naksiq Ameerikat kolonisiirmä.
Vanaesälump
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Cortési Hernán
Katõgooria:Hispaania inemiseq Katõgooria:Hispaania maiõuurjaq
Urvastõ kihlkunna jõõq
Urvastõ kihlkunna jõki nimekiri lugõ üles Urvastõ kihlkunna jõõq, ujaq, suurõmbaq kraaviq ja lätteq.
A H J K L M N O P R S T U V Ü
Välisligiq
Katõgooria:Nimekiräq
Riigi internetitunnus
Riigi internetitunnus (inglüse keelen country code top-level domain, lühendedült ccTLD) om internetitunnus, miä om annõt riigile vai sõltuvalõ maalõ.
Riigi internetitunnussõq ommaq katõtähelidseq ja kõik katõtähelidseq internetitunnussõq ommaq riike umaq. Näütüses Eesti internetitunnus om <tt>ee</tt>.
Katõgooria:Internet
Top-Level-Domain Domaine de premier niveau
12. süküskuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Süküskuu
Mooste mõisa (alõvik)
pisi|Mooste mõisa päähoonõq
Kaubandus
Katõgooria:Kaubandus
Mooste mõisa (alõvik)
Mooste mõisa vai Mooste om alõvik Põlva kihlkunnan Moostõ vallan.
Hispaania
Hispaania Kuningriik (hispaania keelen Reino de España) om Õuruupa riik.
Mooste mõisa (alõvik)
Kaeq viil
Katõgooria:Võromaa alõviguq Katõgooria:Moostõ vald Katõgooria:Põlva kihlkund
Hispaania
Välislingiq
Katõgooria:Hispaania Katõgooria:Õuruupa riigiq
Mõujärv
Mõujärv om järv Põlva kihlkunnan Veriora vallan keset mõtsa. Mõujärv olõ-iq kuigi suur ja tä tüküs kinniq kasuma.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Televisiuun
Sõna televisiuun vai televis'uun om hübriidsõna. Tä tulõ mõlõmbist, nii kreeka ku ladina keelest. Tele tähendäs kreeka keeli kavvõt ni visio tähendäs kaehtust. Televis'ooni sõnna pruugitas sagõhõhe lühendedült: tele. Telepildi vastavõtmisõs ja nägemises tarviline aparaat' om televiisor (lühendedült telek vai viisor).
Edimäne elektromehaanilinõ televiisor sai patendi 1885. aastagal. Tuu autoris oll' s'aksa üliopilanõ Paul Gottlieb Nipkow.
Edimädse elävä pildi kand' üle John Logie Baiard 1925. aastagal ni esitelli tuu Briti kuninglidsõlõ instituudilõ ja ütele aokiränigule 1926. aastagal. Tuu oll' ilmamaa edimäne tüütävä viisori avalik näütämine.
Tooni aoni oll' viisor poolõldõ mehaanilinõ, kooniq 1934. aastagal näüdäs' Philo Taylor Farnsworth Franklini Instituudin edimäst tävveste elektroonilist televiisorit, kon oll' 220 rita pildi kotsilõ ni 30 pilti sekundin. Kolm nädälit järgemiisi võtt' Farnsworth pääle poliitikit, sportlaisi ja sato inemiisi ni kand' naidõ pildi üle vastavõtjahe.
Elektroonilidsõ televis'ooni aigo näudäti värmitelekit edimäst kõrda 1940. aastagal, ku Ameeriga Raadiokorporats'uun näüdäs' mõnõlõ Föderaalsõ Sidekomisjoni liikmõlõ vahtsõ süstemi perrä tettüt värmilist pilti. Edimäne värmiline teleülekannõq tetti 1951. aastagal, ku telekannal' CBS näüdäs' programmi „Premiere”, a tuud olõ-s võimalik nätäq mustvalgõ viisorigaq. Tuuperäst kaiq tuud saadõt kõgõst 30 inemist, kel olliq prototüüpmassinaq.
Edimädseq televis'ooniülekandõq Õuruupan alostiq 1936. aastagal, ku näüdäti Berliini Olümpiamänge. Tuu pilt kanti üle pall'odõhe avalikkõhe televis'oonimajjohe Berliinin ja Hamburgin.
Tialesoja
Tialesoja om uja Harglõ kihlkunnan.
Televisiuun
Nõvvokogo Liidon naksiq elektromehaanilidsõ ülekandõ katsõtusõq Moskvan 1931. aastagal ni edimädseq telesaatõprooviq 1937. aastagal.
Tialesoja
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Televisiuun
Katõgooria:Televis'uun
Vehmerjärv
Vehmerjärv vai Vehmrejärv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan.
Kong Fuzi
Kong Fuzi (Kǒng Fūzǐ; 孔夫子) [khung fu tsõ] 'Oppaja Kong' (võro ja eesti keelen ka Konfutsius, ladina keelen Confucius) vai Kongzi (孔子, 'Filosuuf Kong') (551–479 i.m.a.) oll' Vana-Hiina poliitik ja filosuuf. Timä oppus, midä nimitedäs konfutsianismis, om läbi aoluu olnuq väega mõokas Hiinan ja tuu naabrimail ni taal om suurt mõjjo ka parhilla, esiqeränis Taiwanil.
Vehmerjärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Kong Fuzi
Konfutsius sündü Hiinan Lu riigin (parhillanõ Shandong) 551 i.m.a. (Keväjä ja sügüse (Chunqiu) aostul) õkva Songi riigist paenu ülembä perren. Vanõmbaq kuuliq ärq, ku poiskõnõ oll' kolmõaastaganõ, ni tä kasvi kehvä elo pääl, a oll' väega opmishimolinõ.
13. süküskuu päiv
13. süküskuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 256. päiv (liigaastagal 257. päiv).
Kong Fuzi
Nimeq
"Fuzi" tähendäs 'oppaja'. Kong Fuzi'd kutsutas nii selle, et Hiinan peetä-s sündsäs oppaja nimitämist ristinimme piten. Nimme "Kongzi" pruugitas Taiwanil. Kõgõ edimält oll' Kong Fuzi nimi Kǒng Qiū [khung tsjhõu] (孔丘).
13. süküskuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Süküskuu
Kong Fuzi
Nimeq
Katõgooria:Hiina filosoofiq Katõgooria:Hiina inemiseq Katõgooria:Vana-Hiina
Mõtstõ
Mõtstõ om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
.ad
.ad om Andorra internetitunnus, mink iist pidä huult asotus Servei de Telecommunicacions d’Andorra. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1996.
Mõtstõ
Kaeq viil
Katõgooria:Põlva vald
Kosovo
Kosovo piirkund om Õuruupan Balkani puulsaarõl. Kosovo Vabariik kuulut' hinnäst 17. radokuu pääväl 2008 Serbiäst sõltumadas. Mitmõq riigiq (muuhulgan Eesti) ja organisats'ooniq ommaq Kosovo Vabariiki tunnustanuq. Serbiä pidä tedä sõski hindä provintsis.
.ad
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Kosovo
Kosovo pääliin om Priština.
Välislingiq
Katõgooria:Õuruupa riigiq Katõgooria:Õuruupa maaq
Alžeeriä
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
Toruoja
Toruoja om uja Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Vahtsõliina kihlkunna jõki nimekiri lugõ üles Vahtsõliina kihlkunna jõõq ja ujaq.
H I J K L M N O P R S T U V
Välisligiq
Katõgooria:Nimekiräq
Tuklioja
Tuklioja om uja Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Abuja
Abuja om Nigeeriä pääliin. Abuja om Nigeeriä pääliin 1991. aastaga joulukuust pääle. Inne tuud oll' pääliin Lagos.
Katõgooria:Pääliinaq Katõgooria:Afriga riike pääliinaq Katõgooria:Nigeeriä liinaq
1. lehekuu päiv
1. lehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 121. päiv (liigaastagal 122. päiv).
Türäjärv
Türäjärv om järv Karula kihlkunnan Taheva vallan.
1. lehekuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Lehekuu
Türäjärv
Järve suurus om 0,2 hektaari. Türäjärv om mõtsa sisen, timä veeren kasusõq kuusõq ja pedäjäq. Järve veereq ommaq küländ soitsõq.
Järv om piklik, põh'aõdagust lõunõhummoguhe. Lõunõveerest juusk läbi uja.
Osõtsuu järv
Osõtsuu järv om järv Kanepi kihlkunnan Kõllõstõ vallan.
Türäjärv
150px|thumb|left|Türäjärv 2012. a. põimukuun Türäjärvest õdagu puul om viil kats väikest järve - Haugjärv ja Raudjärv. Järvest hummogu puul ommaq Lahendigumäeq.
Viieläjäq ja -kasvoq
Järve veeren om majaja pesä.
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Mõrgi (Võro)
Mõrgi om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmise käve külä Lasva valda.
Lätteq
Katõgooria:Võro valla küläq
Määrästü
Määrästü om külä Põlva kihlkunnan Moostõ vallan.
Mäe-Häätarõ
Mäe-Häätarõ vai Mäe-Häätaro om külä Põlva kihlkunnan Kõllõstõ vallan.
Määrästü
Kaeq viil
Katõgooria:Moostõ vald
Mäe-Häätarõ
Kaeq viil
Katõgooria:Kõllõstõ vald
Rahvakallendri
Rahvakallendri vai rahvakalendre om määntsegi rahva perimüslik aoarvamisõ süstem, minka mano käüväq uskmisõq, kumbõq, rahvalauluq jms. Rahvakallendri muutus aoluun ja saa mitmõlt puult mõotuisi.
Annõ järv
Annõ järv om järv Põlva kihlkunnan Lasva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Vihmjärv
Vihmjärv vai Kolski järv vai Võidu järv vai Tarupedäjä järv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan.
Mädäjärv (Viira)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Angola
Angola, ammõtlidsõlt Angola Vabariik, om Afriga riik. Angola pääliin om Luanda.
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
.ae
.ae om Araabia Ütisemiraatõ internetitunnus, mink iist pidä huult .ae Domain Administration (aeDA). Tunnust võeti pruukmistõ aastagal 1992.
Tõhvura oja
Tõhvura oja om uja Harglõ kihlkunnan.
.ae
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Tõhvura oja
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Viinakuajärv (Karula)
Viinakuajärv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
.ee
.ee on Eesti internetitunnus, mink iist pidä huult Eesti Interneti Tsihtasutus (EIS), miä om Vabariigi Valitsuse ni Eesti Infotehnoloogia ja Telekommunikatsiooni Liido (ITL) asutõt eräõiguslik tsihtasutus. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1992.
Palojärv (Ihamaru palo)
Palojärv om järv Kanepi kihlkunnan Kõllõstõ vallan. Palojärv om vana Võro-Tarto suurõtii lähkün (tuust hummogu puul) Ihamarust Tarto poolõ, üleni palomõtsa seen. Tõsõl puul tiid om Väikene Palojärv.
.ee
2021. aastaga märtekuun oll' .ee tunnusõga registreerit 146 909 lehekülge.
Palojärv (Ihamaru palo)
Palojärv om hää ja tunnõt tsukõluskotus.
.ee
Tunnusõreform
Kooniq 2010. aastaga hainakuuniq pidi .ee tunnusõ iist huult Eesti Haridusõ ja Tiidüse Andmõsidõvõrk EENet, tunnusõ kõrraldaja oll' Lippmaa Endel. 5. hainakuu pääväst 2010 minti üle vahtsõ kõrra pääle. .ee registri kõrraldamisõ võtt' EENetilt hindä pääle Eesti Interneti Tsihtasutus. Vahtsõ tunnusõ kõrraga saavaq nii eräisikuq ku vällämaalasõq registriiriq lõpmadaq hulga domeene õkva .ee alaq. Lõpõtõdi kõrraldusõ kinnimasminõ riigi rahast, registriirmises panti pääle taso.
Palojärv (Ihamaru palo)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
.ee
Lätteq
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Kompleksarv
thumb|right|Kompleksarvo geomeetriline kujo Kompleksarv om arv, miä formaalsõlt defineeritäs ku reaalarvõ rittasäet paar (a,b), midä tihti pandas kirja kujol kon loetas, et i2 = −1.
Naadimõtsa
Naadimõtsa oll' külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Kompleksarv
Ega reaalarv om kompleksarv, a om kompleksarvõ (nt. i = 0 + 1i), miä olõ-iq reaalarvoq.
Naadimõtsa
Kaeq viil
Katõgooria:Põlva vald
Kompleksarv
Kompleksarvõ hulka tähüstedäs \mathbb{C}.
Katõgooria:Arvoteooria
Tõllioja
Tõllioja vai Raudoja om uja Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Accra
Accra om Ghana pääliin ja kõgõ suurõmb liin.
Algõbra
Lajan lastun jagonõs algõbra kolmõs:
Accra
Katõgooria:Ghana liinaq Katõgooria:Afriga riike pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Reaalarv
Reaalarv om arv, midä saa kirja pandaq ku lõpmadat komaarvo. Ega jagoarv om reaalarv. Reaalarvõ, miä olõ-iq jagoarvoq (näütüses kruutjuur katõst), kutsutas irratsionaalarvõs. Reaalarvõ hulga tähüs om \mathbb{R}. Reaalarvoq vastasõq ütsütele arvõgvajoonõ punktõlõ.
Algõbra
Katõgooria:Matõmaatiga
Reaalarv
Reaalarvõ täpse välläseletüse andminõ oll' 19. aastagasaa matõmaatiga üts tähtsämp saavutus. Täämpädsel pääväl luvvasõq reaalarvoq harilikult ku jagoarvoliidsi Cauchy rongõ ekvivalentsiklassiq vai Dedekindi lõikõq.
Reaalarvõ hulk om ütetselt ärq määrät ummi matõmaatiliidsi umahuisiga: taa om ainugõnõ tävveline võrdõlõmisõga kund. Reaalarvõ kund olõ-iq sõski algõbralidsõlt kinnine.
Kaeq viil
Katõgooria:Arvoteooria
2. lehekuu päiv
2. lehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 122. päiv (liigaastagal 123. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Lehekuu
Eesti rahvakallendri
Hariligult, ku kõnõldas eesti rahvakallendrist, mõtõldas tedä sääntsel kujol, niguq tä oll' vällä kujonuq 19. aastagasaa keskpaigas.
Majandus
Majandus om kaupo ja teenüsside tuutminõ, vaihtaminõ, jaotaminõ ja tarvitaminõ üten riigin vai piirkunnan.
Katõgooria:Majandus
Ilmaruumiuurminõ
200px|thumb|Sputnik
Katõgooria:Ilmaruumiuurminõ
Jõrõssuu järv
Jõrõssuu järv om järv Põlva kihlkunnan Lasva vallan Kannu külän.
Koolitarõ külä
Koolitarõ külä vai Palokülä om külä Põlva kihlkunnan Laheda vallan. Külän ommaq mõnõq elämiseq. Koolitarõ küläst põh'a ja hummogu poolõ jääs Tilsi, lõuna poolõ Suurkülä ja õdagu poolõ Kruuta külä.
Jõrõssuu järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Koolitarõ külä
Kaeq viil
250px|thumb|Koolitarõ külä
14. süküskuu päiv
14. süküskuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 257. päiv (liigaastagal 258. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Süküskuu
Adamstown
Adamstown om Pitcairni pääliin.
Katõgooria:Okõaania liinaq Katõgooria:Okõaania maiõ pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
.aero
.aero om ülene internetitunnus linnundusõ jaos.
Katõgooria:Üledseq internetitunnussõq
Toppdomän
Pardsilomp (Karaski)
Pardsilomp om lump Kanepi kihlkunnan Kõllõstõ vallan.
Drake'i Francis
Katõgooria:Inglüsmaa inemiseq Katõgooria:Inglüsmaa meresõitjaq
Pardsilomp (Karaski)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Benin
Benin, ammõtlidsõlt Benini Vabariik, om Õdagu-Afriga riik. Benini pääliin om Porto-Novo.
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
Muutuja
Muutuja vai muutuja suurus vai tundmalda om matõmaatigan sümbol, miä tähüstäs suurust, mink väärtüs om tiidmäldä vai miä või muutuq määntsegi hulga piiren.
Muutujit pruugitas näütüses võrrandidõ kirjapandmisõs. Näütüses võrrandin x + 2 = 5 om x muutuja, mink väärtüst otsitas arvõ hulgast.
Katõgooria:Matõmaatiga
Võrrand
Võrrand om võrdus, miä sisaldas vähämpält ütte muutujat.
Näütüses 3x + 7y = 2 om võrrand katõ muutujaga x ja y.
Katõgooria:Matõmaatiga
Ülene internetitunnus
Ülene internetitunnus (inglüse keelen generic top-level domain, lühendedült gTLD) om internetitunnus, midä tarvitõdas määnestki tüüpi organisats'uunõ jaos. Näütüses tunnus <tt>com</tt> om äriettevõttidõ jaos. Ületsin internetitunnussin om kolm vai inämb tähte.
Põrõhõlla ommaq tarvitusõl sääntseq ületseq internetitunnussõq:
Katõgooria:Internet
15. süküskuu päiv
15. süküskuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 258. päiv (liigaastagal 259. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Süküskuu
Tilsi (Laheda)
Tilsi om külä Põlva kihlkunnan Laheda vallan. Külä jääs suurõmbalt jaolt Pikkjärve ja Kõrbjärve vaihhõlõ. Külän eläs mõnisada inemist. Tilsist põh'a poolõ jääs Vedo külä, hummogu poolõ Vardja ja Viuperä külä, lõuna poolõ Koolitarõ külä ja õdagu poolõ Mustajõõ külä.
Ura oja
Ura oja om uja Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Tilsi (Laheda)
Tilsin om Laheda vallamaja, kuul, latsikodo, raamatokogo ja kats puuti.
Pascali Blaise
Pascali Blaise (Blaise Pascal, 1623 - 1662) oll' prantsusõ matõmaatik, füüsik ja filosuuf.
Tilsi (Laheda)
Midä kaiaq tasos
250px|thumb|Tilsi koolimaja ja puut
Pascali Blaise
Katõgooria:Prantsusmaa inemiseq Katõgooria:Prantsusmaa matõmaatiguq Katõgooria:Prantsusmaa füüsiguq Katõgooria:Prantsusmaa filosoofiq
Tilsi (Laheda)
Lätteq
Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq Katõgooria:Laheda vald
Karsna järv
Järve vesi vaihtus ärq üte kõrra aastagan.
Majandustiidüs
Majandustiidüs om ütiskunnatiidüs, miä uur kaupo ja teenüsside tuutmist, vaihtamist, jaotamist ja tarvitamist.
Trigonomeetriä
Trigonomeetriä vai kolmnukaoppus om matõmaatiga haro, miä uur kolmnukkõ, muuhulgan ristkolmnukkõ tasapinna pääl. Trigonomeetriä tegeles säädüisiga, miä köütväq umavaihhõl kolmnuka külgi pikkuisi ja nukkõ suuruisi.
Majandustiidüs
Katõgooria:Majandustiidüs
Trigonomeetriä
Katõgooria:Matõmaatiga
Tõrvasõ oja
Tõrvasõ oja om uja Harglõ kihlkunnan. Tä juusk kur'a poolõ päält Mustajõkkõ paigan, kost Mustajõõ suuni om 19,8 km.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Väiku-Kuikli järv
Väiku-Kuikli järv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan.
Väikene Apja järv
Väikene Apja järv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan Apja külä lähkon Karula riigipargin.
Väiku-Kuikli järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Väikene Apja järv
Kaeq viil
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Ptolemaiosõ Klaudios
Ptolemaiosõ Klaudios (kreeka keelen Κλαύδιος Πτολεμαίος, u. 83–161) oll' Vana-Kreeka tähetiidläne, astroluug, matõmaatik ja maatiidläne, kiä tüüt' Egüptüsen.
Katõgooria:Vanakreeka matõmaatiguq Katõgooria:Vanakreeka tähetiidläseq Katõgooria:Vanakreeka maatiidläseq
Kogrõjärv (Ts'olgo)
Kogrõjärv vai Ts'olgo Kogrõjärv om järv Põlva kihlkunnan Lasva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Sinikahja järv
Sinikahja järv om järv Kanepi kihlkunnan Kõllõstõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Kuupäiv
Kuupäiv om nimi, miä andas pääväle tuu kallendrisüstemi perrä. Kuupäävä perrä om võimalik üttemuudu arvo saiaq, määnest aastaga päivä mõtõldas. Kattõ kuupäivä saa võrrõldaq: üteldäq, kumb näist ja kupall'o om inne tõist. Näütüses Gregoriusõ kallendri perrä om määntsegi aastaga 13. lehekuu päiv kümme päivä peräst 3. lehekuu päivä.
Inämbüsen kallendriin om kuupääväl kolm ossa: päävä järekõrranummõr kuun, kuu ja aastak. Noilõ kolmõlõ osalõ võidas viil mano pandaq tõisigi, nt. nädälipäiv. Aastakkõ loetas hariligult määntsestki kokkolepütüst sündmüsest pääle. Näütüses sirvikallendrin om tuus võet Billingeni katastruuf.
Tõnõkõrd mõtõldas kuupäävä all päävä nimme ilma aastagaarvolda. Tuuga saa päävä pandaq paika ütel viiel kallendriaastaga piiren. Näütüses 24. piimäkuu päiv om egäl aastagal jaanipäiv.
Kuupäivi kirotamisõst
Kuupäivi kirotamisõs pruugitas päävä järekõrranumbrõ ja aastagaarvo jaos inämbüisi arvõ. Kuu võidas kirotaq nii sõnno kui arvõga. Hariligumbaq kuupäivi kirotamisõ võimalusõq ommaq järgmädseq:
Nabakülä
Nabakülä vai Orajõõ külä om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Kaeq viil
Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq Katõgooria:Põlva vald
.asia
Katõgooria:Üledseq internetitunnussõq
Toppdomän
Iirimaa
Iiri Vabariik (iiri keelen Poblacht na hÉireann, inglüse keelen Republic of Ireland) om Õuruupa riik. Tuu võtt hindä alaq umbõs 5/6 Iirimaa saarõst Õuruupa ilmajao põh'aõdagu viiveere ligi, Suurbritannia saarõst õdagun. Muu osa saarõst – Põh'a-Iirimaa – om Suurbritannia ja Põh'a-Iiri Ütiskuningriigi osa. Iirimaa saarõ ammõtlinõ nimi om iiri keelen Éire (inglüse keelen Ireland).
Aolugu
Kunagi oll' Iirimaa saar poliitilidsõlt üts tervik, a parhilla om Iiri Vabariigin õnnõ 26 Iirimaa 32 aoluulisõst krahvkunnast. Tuu sündü keerolidsi jakkuisi läbi 20. aastagasaa edimädsel poolõl.
Vahtsõaastakuu edimädsest pääväst 1801. aastagal kooniq joulukuu kuvvõnda pääväni 1922. aastagal oll' kogo Iirimaa Suurbritannia ja Iiri Ütiskuningriigi osa. Aastaga 1919 kiildü inämbüs Iirimaalt peri parlamendiliikmit, kiä olliq 1918. aastaga validuq, võtmast sisse uma kotust Briti Saadikidõkuan (Alamkuan). Nä asodiq hoobis Iiri parlamendi Dáil Éireann, miä olõ-õs Suurbritannia säädüsegä ette nätt. Dáil and' vahtsõaastakuun, 1919 aastaga, vällä esiqsaisvusavaldusõ, Iiri Vabariigi nimel. Tuu vabariik saa-as riikevaihõlist tunnistust. Perän Inglüse-Iiri sõta ehk esiqsaisvussõta sõlmõq Iiri Vabariigi valitsusõ (Aireacht) liikmõq 1921. aastaga Inglüse-Iiri lepingu ja lõiq terve vahtsõ Iiri umavalitsuisi kõrra, miä om tunnõt dominiooni staatusõ nime all.
Asotõdi vahtsõnõ, riikevaihõlidsõlt tunnistet Iiri riik, mink nimi oll' Iiri Vaba Riik (iiri keelen Saorstát Éireann, inglüse keelen Irish Free State). Riigi alaq pidi kuuluma terveq saar, a lisanõudminõ oll', õt Põh'a-Iirimaal om õigus jäiäq tahtmisõ kõrral Ütiskuningriigi osas, midä tä tekk'ki. (Põh'a-Iirimaa ku umaette ütsüs oll' luud Iirimaa valitsõmisõ säädüsega – Government of Ireland Act; 1920). Inglüse-Iiri leping ja Iiri Vaba Riigi asotaminõ olliq Iiri kodosõa põhjusõq.
Iirimaa 26 krahvkunnast sai Iiri Vaba Riik, miä oll konstitutsioonilinõ monarhia Briti valitsusõ all (1927 sai monarh tiitli „Iirimaa kuning“). Täl oll' kindralkupõr'naatri, katõkualinõ parlament, valitsus, mink nimitüs oll' täütevnõvvokogo (Executive Council), ja pääministri, kink nimitüs oll' täütevnõvvokogo president. Põhisäädüs oll' Iiri Vaba Riigi põhisäädüs.
Joulukuu katõkümne ütsändäl pääväl 1937 sündü vahtsõnõ põhisäädüs Bunreacht na hÉireann. Tuu perrä sai Iiri Vabast Riigist vahtsõnõ riik, mille nimi om Éire (Ireland; Iirimaa). Kuigiq tuu riigi põhisäädüs näkk' kuninga asõmal Iirimaa presidenti, olõ-õs tegemist vabariigiga. Üts riigipää põhiülesannõq, riigi riikevaihõlinõ edüstämine, jäi kuningalõ. Mahlakuu edimädsel pääväl kuulut' Iiri Vabariigi säädüs (Republic of Ireland Act), õt Éire om vabariik: varrampa kuningale annõduq õigusõq anti noq Iirimaa presidendile.
Iirimaa ast' 1955 ÜRO-htõ ja 1973 Õuruupa Majandusütehüste (parhilla Õuruupa Liit). Iirimaa valitsusõq ommaq püüdnüq Iirimaa rahumiilse ütistämise poolõ ja ommaq tennüq ütistüüd Suurbritanniaga, et tetäq lõpp vägivaldsõlõ tülüle puulsõaväeliidsi rühmitüisi vaihõl Põh'a-Iirimaal (Põh'a-Iirimaa konflikt). Parhilla viiäs ello rahu jalulõsäädmises sõlmitut Belfasti lepet, miä kiteti hääs 1998. aastaga hääletüsel nii Iiri Vabariigin ku ka Põh'a-Iirimaal.
Valitsõmisjaotus
pisi|paremal|1. Leinster, 2. Munster, 3. Connacht, 4. Ulster
Iiri Vabariik om 5/6 tervest saarõst, tuu pääliin om Dublin;
Põh'a-Iirimaa, miä om 1/5 saarõst, kuulus Suurbritannialõ ja tuu pääliin om Belfast.
pisi|Iirimaa krahvkunnaq
Põh'a-Iirimaa:
Kultuur
On ilus
Puudub info joulude kohta
Välislingiq
Katõgooria:Iirimaa Katõgooria:Õuruupa riigiq
Pääliin
Pääliin om liin, kon ommaq maa (näütüses S'aksamaa vai timä liidumaa, Šveidsi vai timä kantoni, USA vai timä osariigi) korgõmbaq riigivõimu- ja valitsusasotusõq – parlament, valitsus, riigipää (presidendi, kuninga) residents.
Kaeq viil
Katõgooria:Maatiidüs
3. lehekuu päiv
3. lehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 123. päiv (liigaastagal 124. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Lehekuu
Botswana
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
Lobatševski Nikolai
Lobatševski Nikolai (Nikolai Ivanovitš Lobatševski, 1792-1856) oll' vinne matõmaatik, Lobatševski geomeetriä luuja, haridus- ja rahvavalgustustegeläne. Inglüse matõmaatik Cliffordi William om tedä nimitänüq "geomeetriä Kopernikus".
Katõgooria:Vinnemaa inemiseq Katõgooria:Vinnemaa matõmaatiguq
.biz
.biz om ülene internetitunnus äri jaos.
Katõgooria:Üledseq internetitunnussõq
Toppdomän
Tammõkannulomp
Tammõkannulomp om lump Kanepi kihlkunnan Kõllõstõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
16. süküskuu päiv
16. süküskuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 259. päiv (liigaastagal 260. päiv).
Kõvvõrjärv (Ts'olgo)
Kõvvõrjärv om järv Põlva kihlkunnan Lasva vallan Ts'olgon.
16. süküskuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Süküskuu
Kõvvõrjärv (Ts'olgo)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Mõtsandus
250px|thumb|Mõtsategemine Erdein ([[Romaanian), märtekuu 2007]] Mõtsandus om majandusharo, mink ala arvatas mõtsamajandaminõ ja mõtsatüüstüs. Mõtsandust uur mõtsatiidüs.
Õdri järv
Õdri järv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan.
Mõtsandus
Kaeq viil
Katõgooria:Mõtsandus
.cat
.cat om ülene internetitunnus katalaani keele ja kultuuri jaos.
Katõgooria:Üledseq internetitunnussõq
.com
.com om kõgõ inämb tarvitõt ülene internetitunnus. Edimält oll' tä mõtõld äri (kommertsi) jaos, a 1990. aastagidõ keskpaigast anti timä tarvitaminõ vabas ja tuust pääle ommaq sääntse tunnussõga internetiaadrõssi kõik võunuvaq võtta.
Katõgooria:Üledseq internetitunnussõq
Süküskuu 2008
2008. aastaga süküskuu aigraamat.
23. süküskuu päiv
Katõgooria:2008 Katõgooria:Süküskuu
4. lehekuu päiv
4. lehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 124. päiv (liigaastagal 125. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Lehekuu
Nava lava
Viissada miiterd Läti piirist Lilli külä veere pääl seis Nava talu, kos joba paar suve om tettu mulgikeelist talutiaterd. Nava om esiärälik kultuurisaareke, kunkottale ei ole tiid pikäs pidänu umbes puultõist tuhat tiatre- ja mulgi kultuuri uvilist. Talu peremiis Jaak Kõdar om sinna ehiten ilusa ja mitut viisi tarvitedeve lava ja tennu selle pääle päevä- ja vihmavarjus purjekatuse.
Nava lava tiatretüki oma kah Jaak Kõdari kirjutet. Nava püüne ja muru pääl om mängitu joba katte tükki "Kolm risti" ja "Muinassaar" ja 2008. aaste suvel tule vällä kolmas tükk "Jukra". Kik nii luu kõneleve Mulgimaa elust ja saatusest läbi Nava talu ja inimeste silme. Mulgi keelel om tiatretükken tähtis osa, selleperäst et sedä kõneldes sääl pallu. Mõlembist näitemängest, mes seni om lavastet, om raamatukse kah vällä ant ja tüki esi om vilmi pääle võet.
Katõgooria:Mulgimaa
Mozarti Wolfgang Amadeus
Mozarti Wolfgang Amadeus (Johann Chrysostom Wolfgang Amadeus Mozart, 1756-1791) oll' klassitsismiao viläkas ja mõokas viiesepp. Timä päält 600 teossõ hulgan om pall'o sääntsit, midä lajalt peetäs sümfoonilidsõ, kontsert-, kambrõ-, klavõri-, oopõri- vai koorimuusiga tipptöies. Mozart om üts kõgõ kestvämbält armastõdump klassikalidsõ muusiga luuja nink pall'oq timä tüüq ommaq standardsõ kontsertrepertuaari osa.
Nuurus
Wolfgang Amadeus sündü Mozarti Leopoldilõ ja Anna Marialõ Salzburgi liinan tuuaigsõn Pühän Rooma Impeeriumin, põrõhõllatsõn Austrian. Ainugunõ säitsmest velitsest, kiä pääle timä suurõs kasvi, oll' sõsar Maria Anna, kedä kutsuti ka "Nannerlis". Wolfgang ristiti järgmädsel pääväl pääle sündümist Pühä Ruperti katõdraalin. Ristmistunnistusõn om timä nimi ladinaperätselt kujol Joannes Chrysostomus Wolfgangus Theophilus Mozart. Täüskasunun tarvit tä esiq hariligult nimekujjo Wolfgang Amadè Mozart.
Wolfgangi esä Leopold oll' Salzburgi pääpiiskobi hooviorkestri kapellmeistri ja väikeistviisi viiesepp. Tä oll' ka hää oppaja, Wolfgangi sünnüaastagal ilmu timä viioliopik Versuch einer gründlichen Violinschule.
Kui Nannerl oll' säitsmene, naas' Leopold tälle andma klavõritunnõ. Kolmõaastaganõ Wolfgang kai himoga päält. Neläaastagadsõlt naas' Leopold Wolfgangi kah oppama. Tuu mänge vialda ja hää meelega. Ku Wolfgang oll' viis aastakka vana, naas' tä joba esiq väikeisi muusigapallo luuma ja esä pand' nuuq kirja.
Ku puja suur muusigaand sai ilmses, jätt' Leopold esiq muusigakirotamisõ maaha. Latsõiän oll' tä Wolfgangi ainugõnõ oppaja. Tä opas' latsilõ pääle muusiga viil kiili ja muid ainit. thumb|200px|Nuur Mozart, maalit 1763. a.
1762-1773: rändämiseaastagaq
Wolfgangi latsõiän tekk' pereh mito Õuruupa-reisi, kon latsi näüdäti rahvalõ ku immelatsi. Edimäne sääne näütämine oll' 1762 Münchenin Baieri kuurvürsti man, sõs samal aastagal Viinin ja Prahan. Edesi tull' pikk kontsertreis, miä kest' kolm ja puul aastakka ja vei perre Münchenihe, Mannheimi, Pariisi, Londonihe, Haagi, jälq Pariisi ja tagasi kodo Zürichi, Donaueschingeni ja Müncheni kaolt. Reisi aigu sai Wolfgang kokko suurõ arvo muusikidõga ja sai tutvas tõisi viieseppi töiega. Esiqeränis tähtsä mõjo oll' Bachi Johann Christianil, kinka Mozart sai kokko Londonin 1764-65. Pereh läts' jälq Viini 1767. a. lõpun ja jäi sinnäq 1768. a. joulukuuni.
Nuuq reisiq olliq sagõhõhe vaivalidsõq. Tuudaigu oll' rändämine rassõ, aadlimehilt oll' vaja kannatligult kutsit ja tasso uutaq, kotost kavvõn tull' kannahtaq rassõt tõpõ: edimält Leopold (London, suvi 1764), sõs kats last (Haag, süküs 1765). left|thumb|250px|Mozarte pereh tuuril: Leopold, Wolfgang ja Nannerl. [[Carmontelle, u. 1763]]
Milanon kirot' Mozart oopõri "Mitridate Rè di Ponto" (1770), miä läts' häste. Tuu tõi viil oopõritelmiisi nink Wolfgang ja Leopold lätsiq viil kats kõrda tagasi Salzburgist Milanohe (1771. a. põimukuu-joulukuu, 1772. a. rehekuu - 1773. a. urbõkuu) "Ascanio in Alba" (1771) ja "Lucio Silla" (1772) luumisõs ja edimädses ettekandmisõs. Leopold luut', et noidõ käükega saa timä poig Itaalian tüükotussõ, a tuu lää-s täl nii.
Perämädse Itaalian-käügi lõpu poolõ kirot' Mozart uma edimädse tüü, midä täämbädselgi pääväl lajalt mängitäs - soolokantaadi "Exsultate, jubilate".
1773–1777: Salzburgi huuvkund
Pääle esäga perämädselt Itaalia-reisilt tagasitulõkit (13. urbõkuu päiv 1773) sai Mozart tüüd ku hoovimuusik Salzburgi valitsõja printsi-pääpiiskobi Colloredo Hieronymusõ man. Mozart oll' Salzburgin kõigi lemmik, täl oll' hulka sõpro ja imehtelejit ja täl oll' võimalus luvvaq mitmin sanrõn, muuhulgan sümfoonijit, sonaatõ, kiilpillikvartette, serenaatõ ja üte oopõri. Näütüses 1775. aastaga mahlakuust joulukuuni oll' tä hõisun viiolikontserdest, luvvõn noid viis tükkü (ainugõsõq, midä tä ültse kirot'), miä lätsiq kõrrast muusigalidsõlt keerolidsõmbas. 1776 lõi tä ria klavõrikontserte, mink tipus oll' 1777 alostusõn kirotõt Klavõrikontsert nr. 9 Es-duurin, midä kriitiguq pidäväq läbimurdõtüüs.
Sääntsele edenemisele kaemalda oll' Mozart iks veidemb ja veidemb rahol Salzburgiga ja pruumõ iks inämb löüdäq tüükotust muial. Paistus, et üts põhjus oll' timä väikene palk, 150 forintit aastagan. Pääle tuud, Mozart taht' kirotaq oopõrit, a Salzburgin olliq tuu jaos õnnõ harvaq võimalusõq. Olukõrd läts' kehvembäs 1775. a., ku hoovi tiatri panti kinniq ja Salzburgi tõnõ tiatri oll' suurõlt jaolt kinniq pant külälistruppõ jaos.
Salzburgin olõmist katkõstivaq kats pikkä tüüotsmisreisi: wolfgang ja Leopold (mõlõmbaq otsõq tüüd) käveq 1773. a. 14. hainakuu pääväst 26. süküskuu pääväni Viinin ja 1774. a. joulukuu 6. pääväst 1775. a. urbõkuuni Münchenin. Kummalgi reisil näil es viäq, kuigi Müncheni-reisi aigu võeti häste vasta timä oopõri La finta giardiniera edimäne ettekandminõ.
1777–1778: Pariisi reis
thumb|300px|right|Perekunnapilt umbõs aastagast 1780: Nannerl, Wolfgang, Leopold. Saina pääl om Wolfgangi imä pilt, kiä oll' 1778 ärq koolnuq.
1777. a. põimukuun pand' Mozart maaha uma ammõdi Salzburgin ja haard' ärq minnäq viil ütele tüüotsmisreisile Augsburgi, Mannheimi, Pariisi ja Münchenihe. Kuna pääpiiskop Colloredo anna-s Leopoldi vabas, pidi Wolfgangi imä Anna Maria tedä saatma.
Mannheimin sai Mozart tutvas Mannheimi orkestri liikmidega, miä oll' tuudaigu kõgõ parõmb Õuruupan. Viil armu tä ärq Weberi Aloysiahe, musikaalsõ perre ütte tütrehe neläst. Olliq mõnõq luutusõq saiaq tüüd Mannheimin, a lõpos nuuq lää-s täüde ja Mozart sõit' (14. urbõkuu pääväl 1778) Pariisi, et edesi otsi. Sääl olõ-s täl niigipall'o õnnõ. Ütest timä kodosaadõtust kiräst tulõ vällä, et tälle ollõv pakut hõrilamängjä ammõdit Versaille'n, a tuud tüüd Mozart himosta-s. Lõpos jäi tä viil võlgo sisse. Asi läts' viil nii hallõs ärq, et Wolfgangi imä jäi haigõs ja kuuli 23. piimäkuu pääväl 1778 ärq. Tohtrõ ollõv kah ildas jäänüq, miä võisõ juhtuq rahapuudusõ peräst.
Võro rahvakallendri
Kaeq viil
Katõgooria:Võro rahvakallendri
Mozarti Wolfgang Amadeus
1777–1778: Pariisi reis
Ku Wolfgang oll' Pariisin kai Leopold tälle tüüd Salzburgin ja paigapäälitside aadlimiihi toega löüd' tä jaos parõmpa kotussõ: hoovi hõrilamängjä ja kontsertmeistri 450 forinti iist aastagan. Sõski Wolfgang olõ-s väega õnnõlik tuu üle ja peräst Pariisist ärqsõitmist (26. süküskuu päiv 1778) piät' tä viil Mannheimin ja Münchenin iks viil luutõn välänpuul Salzburki tüüd saiaq. Münchenin sai tä jälq kokko Aloysiaga, kiä oll' sõs joba väega kuulsa laulja ja kiä tekk' Mozartilõ selges, et olõ-iq tuust inämp huvitõt.
Pariisi-reisil luud töiest tunnõtumbaq ommaq klavõrisonaat A-mollist (1778) ja "Pariisi sümfoonia" (nr. 31), midä mängiti Pariisin 12. ja 18. piimäkuu pääväl 1778.
thumb|left|Mozart 1777. a.
1781: Viini minek
1781. a. vahtsõaastakuun kannõti Mozarti oopõr "Idomeneo" Münchenin ette "märkmisväärse edoga" (New Grove). Urbõkuun kutsuti Wolfgang Viini, kon timä tüüandja Salzburgi prints-pääpiiskop Colloredo võtt' ossa imperaatri Joseph II ammõtihe pühitsemise pidostuisist. Mozart, kiä oll' Münchenin kittüst maitsa saanuq, süändü ärq, ku Colloredo kohõl' tedä ku tiinjät ja esiqeränis ku pääpiiskop kiild' täl mängi imperaatrilõ krahvinna Thuni puul (taso iist, miä olnuq puul timä Salzburgi aastagapalgast). Lehekuun läts' tülü viil suurõmbas: Mozart taht' ammõdi maaha pandaq, a täl lasta-s. Tõsõl kuul luba sõski anti, a väega jällel kombõl. Vaihhõpääl oll' Mozart tähele pandnu, et Viinin ommaq võimalusõq häste ärq elläq ja tä tund', et piässi sinnäq elämä asotama ja vabakutsõlisõs nakkama.
Tülü pääpiiskopiga oll' Mozarti jaos halusamp viil tuuperäst, et timä esä hoit' piiskopi poolõ. Esä vaiht' Wolfgangiga kirjo, kon kuts' tedä üles tüüandjaga ärq lepmä. Wolfgang kaits' kirglidselt umma plaani Viinin ütsindä karjääri tetäq. Vaiõlus lõppi, ku Wolfgang tetti vallalõ. Tuu tähtsä samm muut' timä elokäüki pall'o.
Edimädseq Viini-aastagaq
Mozarti vahtsõnõ karjäär Viinin alost' pääle väega häste. Tä ast' sagõhõhe üles klavõrimängoga, muuhulgan mänge tä 24. joulukuu pääväl 1781 imperaatri iin võiki Clementi Muzioga nink õigõq pia oll' tä hinnäst massma pandnuq ku Viini kõgõ parõmp klahvpillimängjä. Mozartil läts' häste ka ku viiesepäl: 1781-1782 kirot' tä oopõri "Die Entführung aus dem Serail", midä edimäst kõrda mängiti 16. hainakuu pääväl 1782 ja miä võeti kistumalda häste vasta. Tuud teost mängiti pia kõgõn s'aksa kiilt kõnõlõjan Õuruupan ja tuuga sai tä hindäle tävveavvolidsõ viiesepä kuulsusõ.
thumb|250px|Lange Josephi tett näopilt Mozarti Constanze'ist 1782. a.
1. vai 2. lehekuu pääväl 1781 kolisi Mozart Weberide perre majja, kiä esiq olliq Viinist Mannheimi kolinuq. Esä Fridolin oll' ärq koolnuq ja Weberiq võtiq üüriliidsi, et ots otsaga kokko tullaq. Aloysia, kiä olõ-s Mozartilõ minnäq tahtnuq, oll' mihele lännüq näütelejäle Lange Josephilõ, nink Wolfgangilõ jäi silmä kolmas tütär Constanze. Tollõ tä ärq võtt'gi 4. põimukuu pääväl 1782. Nääq saiq kuus last, kinkast elo pääle jäi kats: Karl Thomas (1784-1858) ja Franz Xaver Wolfgang (1791-1844), kinkast sai kah viiesepp.
Paroni von Swieteni Gottfriedi mõotusõl, kinkal oll' pall'o barokimeistride töie käsikirjo, sai Mozart 1782-1783 tutvas Bachi ja Händeli töiega. Noidõ uurminõ vei edimält ria töie kirotamisõni, miä teiq perrä barokistiili, ja ildampa mõot' kõvva timä muusigalist kiilt, näütüses fuugaq "Võloflöödin" ja Sümfoonia nr. 41 finaal.
1783 käveq Wolfgang ja Constanze külän Wolfgangi perrel Salzburgin. Leopold ja Nannnerl olõ-s kuigi sõbrliguq Constanze'i vasta. Sõski sündü tuust käügist Mozarti üts suurõmbit liturgiliidsi töid missa C-mollin, midä edimäst kõrda kannõti ette Salzburgin ja kon Constanze laul'.
Pääle Viini kolimist sai Mozart kokko Haydni Josephiga ja nääq saivaq sõbras. Ku Joseph Viinin käve mängeq nääq mõnikõrd ütenkuun improviseerit kiilpillikvartetin. Mozarti kuus Haydnilõ pühendet kvartetti ommaq perit aastagist 1782-85 ja noid peetäs sagõhõhe timä vastussõs Haydni 1781. aastagast perit kvartette rialõ Opus 33. Haydn hinnas' väega Mozarti. Ku tä edimäst kõrda kuuld' perämäst kolmõ kvartetti kuvvõst, ütel' tä külänolõvalõ Leopoldilõ: "Jumala iin ja ku ausa miis ütle maq, et suq poig om kõgõ suurõmb viiesepp, kedä maq tiiä esiq vai nimmepite: täl om hüä maitsõq ja, viilgi inämb, kõgõ süvemb komponiirmise taid."
Aastagil 1782-1785 and' Mozart ria kontserte, kon tä esiq soliirõ ummin klavõrikontserden. Ega kontserthuuao jaos kirotä tä kolm vai neli kontserti ja kuna tiatridõn oll' harva ruumi, pand' tä kinniq esiqmuudu kotussit: suur ruum kortinidõga majan Trattenhof, restorani Mehlsgrube ballisaal. Ülesastmisõq olliq väega populaarsõq ja noidõ jaos luud kontserdiq ommaq Mozarti parõmbidõ töie hulgan.
Kontserdel ja muial teenit kõrralidsõ rahaga naksiq Wolfgang ja Constanze elämä luksuslikku ello. Nääq kolõvaq kallihe kortinahe, mink rent oll' 460 forintit. Mozart ost' Walteri Antoni käest umbõs 900 forinti iist hüä vasaraklavõri (fortepiano) ja umbõs 300 forinti iist piljardilavva. Niisamatõ saadiq Mozartiq uma puja Karl Thomasõ kallihe kuuli ja peiq tiinjit.
14. joulukuu pääväl 1784 sai Mozartist vabamüürläne, tä võeti luusi "Zur Wohltätigkeit". Vabamüürlüs mänge Mozarti edespiditsen elon tähtsät ossa: tä käve pall'o kuunolõkidõl, mitmõq tä sõbraq olliq vabamüürläseq ja vaihtõvaihhõl lõi tä vabamüürlist muusigat.
1786-1787: tagasi oopõri mano
Kaemalda oopõri "Die Entführung aus dem Serail" hääle minekile kirota-s tä mitmõq aastagaq päält tuud kuigi pall'o oopõrimuusigat, õnnõ kats lõpõtamalda tüüd ja ütejaolidsõ oopõri "Der Schauspieldirektor". Tuu asõmõl keskendü tä soolo-klavõrimängjä ja kontserdikirotaja karjäärile. A sõs 1785. a. lõpo paiku tuu asi jälq muutu: tä kirota-s inämb regulaarsõlt klavõrikontserte, a naas' üten libretisti da ponte Lorenzoga oopõrit kirotama. 1786 mängiti Viinin edimäst kõrda "Figaro saajit", miä sääl häste vasta võeti, a viil parõmbihe võeti vasta ildampa samal aastagal Prahan. Tuu pääle telliti viil tõnõgi Mozarti-da Ponte oopõr "Don Giovanni", midä edimäst kõrda mängiti 1787 Prahan ja miä Viinin tull' lavalõ 1788. Mõlõmbaq oopõriq ommaq Mozarti kõgõ tähtsämbide töie hulgan ja nääq ommaq s'oo ilma aigu oopõrirepertuaari alostalaq. Edimädsel mängmisel olliq nääq muusigalidsõlt pall'o keerolidsõq nii kullõjilõ ku mängjile.