cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tsäpekõrv
Tsäpekõrvo pruugitas mitmõs otstarbõs nigu telefonõn, kuuldmismassinin, filmi tegemises, helü ülesvõtmisõs, raadion, megafonin ja televisioonin.
Pruugitas mitund tüüpi tsäpekrõvo. Kõgõ populaarsõmb  om jovvulinõ (dünaamilinõ) tsäpekõrv, miä pruuk magnõtvälä mano kinnütedüt traadist mähüst.
Tsäpekõrvaq võivaq ollaq juhtmõga vai ilma.
katõgooria:helütekniga
Kährik
pisi|Kährik Elistvere loomapargin Kährik ehk kährikpini (Nyctereutes procyonoides) om piniläisi sugukunda kährigu perrekunda kuuluv väiku murdja mõtselläi.
Eloviis
Hariligult eläs kährik oosõn. Tä või tuu esiq kaibaq, a või üle võttaq ka kähri vai rebäse tühä oosõ. Võib elläq ka kivimäki lahkin, puiõ juuri all jm. Kährik liigus hariligult hämärän ja üüse. Kährik on ainugõnõ piniläne, kiä tege talvõuinakut. Siski võivaq kähriq ka talvõuinagu aigo sulailmaga välän kävvüq.
Karvnahk
pisi|Puurin peetäv kährik Kähri kask um karmi karvaga ja ilosas taad ei peetäq. Siski kuigivõrd näid naha peräst kasvatõdas, nt Hiina nahaeläjäfarmõn.
Lätteq
katõgooria:mõtsaeläjäq Katõgooria:Imetäjäq
Esäpäiv
Esäpäiv ehk essipäiv om pühä, midä tähüstedäs märtekuu tõõsõl pühäpääväl. Esäpääväl pidäväq latsõq ummi essi meelen ja tegeväq näile kingitüisi. Esäpäävä kommõq tull' Eestihte Soomõst.
Välislink
katõgooria:tähtpääväq
Mehiläne
pisi|Mehiläne häitsme pääl Mehiläne om mutuk. Mehiläseq eläseq egäl puul pääle Antarktiga. Mehiläseq sööväq nektärri ja häitsmehiiva.
Krustpils
Krustpils (poola keelen "Krustborg"; s'aksa keelen Kreutzburg; latgali keelen Krystapiļs) om Läti liina Jēkabpilsi osa. Asus Daugavast põh'a puul Daugavpilsi-Riia raudtii veeren. Kooniq 1962. aastagani oll' Krustpils hindäperi liin.
Mehiläne
Eestin om pall’o mehidseaido. Tarton om naid kolm.
Krustpils
Kuigi Krustpils om sõtu aigo pall'o kannahtanuq, ommaq vanaliinan sõski alalõ püsünüq mitmõq aoluulidsõq huunõq. Vanaliina keskus om Riia uulits (Rīgas iela). Krustpilsi aoluulinõ süä kannatas suurõ liikluskoormusõ käen.
Mehiläne
Katõgooria:Mutigaq
Krustpils
Katõgooria:Läti
Malawi
Malawi, ammõtlidsõlt Malawi Vabariik, om Hummogu-Afriga riik. Malawi pääliin om Lilongwe.
Kergejovvustik
250px|thumb|Naisi 400 m juuskminõ [[Helsinki olümpiastaadionil]]
Malawi
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
Kergejovvustik
Kergejovvustik om üts park spordiallo, minka hulka kuulussõq juuskmisõq, käümine, hüppämiseq, hiitmiseq, viskamisõq ja kuulitoukaminõ. Om teedäq, et sääntsin as'on võistõldiq joba antiikolümpiamängel 776. a. i.m.a. S'ooilmaaigsil suurvõistluisil võistõldas inämb ku 40-l kergejovvustigualal.
Katõgooria:Sport
Mingi dünastia
200px|thumb|Hiina valitsõja Yongle aigu
Ameeriga kolonisiirmine õuruuplaisi puult
300px|thumb|Põh'a-Ameeriga valitsõminõ 1750-2008 thumb|300px|Lõunõ-Ameeriga valitsõminõ 1700-2008 thumb|300px|Kesk-Ameeriga valitsõminõ 1700-2008 Hariligult loetas, et Ameeriga kolonisiirmine õuruuplaisi puult naas' pääle 1492. a., kuigi inne tuud oll' olnuq vähämbält üts Ameeriga kolonisiirmise katsõq. Edimädseq teedäqolõvaq õuruuplasõq, kiä jousõvaq Ameerikahe olliq 11. aastagasaal põh'amaiõ viikingiq, kiä asotivaq Gröönimaalõ mito kolooniat ja üte lühkest aigu kestnü külä L'Anse aux Meadows kandin, miä täämbädsel aol om Newfoundlandin. Viikingiq kutsiq tuud maad Vinlandis. Gröönimaa kolooniaq peiväq vasta mitmit aastagasato, mink kestel viikingiq peiq sõto põlitsidõ elänikke inukkõga. 15. aastagasaa lõpos olliq nuuq kolooniaq häädünüq.
Osmannõ riik
Osmannõ riik vai Osmannõ impeerium vai Ottomani impeerium oll' riik, midä timä aol kutsuti Türgü impeeriumis. Osmannõ riigi sünnüaos loetas 1299. aastakka, ku Osman I kuulut' hindä Seldžuki impeeriumi valitsõjas. Hiilgõaol võtt' riik hindä ala suurõ jao Lõunõhummogu-Õuruupast, Lähküst-Hummogumaast nink Põh'a-Afrikast, küündüden Gibraltari väinäst Kaspia mere ja Pärsiä lahõni. Osmannõ riik sai otsa 1923. aastagal, ku kuulutõdi vällä Türgü Vabariik.
Frianti Émile
Émile Friant (1863-1932) oll' Prantsusmaa kunstnik.
Mingi dünastia
Mingi dünastia oll' Hiina valitsõjidõ sugu, miä valits' aastagil 1368–1644.
Frianti Émile
Pilte
Friant Friant
Mingi dünastia
Katõgooria:Hiina aolugu
Osmannõ riik
200px|thumb|Osmannõ riigi kasuminõ
Katõgooria:Aolugu
Ameeriga kolonisiirmine õuruuplaisi puult
Aastagal 1492 joud' Ameerikahe Hispaania ekspedits'uun iinotsan Columbusõ Christopheriga. Pääle tuud sai Ameeriga uurminõ ja kolonisiirmine kõva huu sisse. Edimält minti Kariibi mere piirkunda (muuhulgan Hispaniola, Puerto Rico ja ja Kuuba saari pääle) ja 16. aastagasaa alostusõn jouti Põh'a- ja Lõunõ-Ameeriga maisõmaa pääle. 1497. a. joud' Põh'a-Ameerikahe Caboti John. Ao kestel naksiq kõkkõ õdagupuulkerrä dominiirmä Õuruupa rahvaq, miä vei Ameeriga põlitsidõ rahvidõ alahiitmiseni nink suuri muudatuisini maastikun, eläjide ja kasvõ elon. Õnnõ 19. aastagasaal läts' Õuruupast Ameerikahe elämä 50 miljonit inemist.
Katõgooria:Aolugu
Ristipalo külä
Ristipalo om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Karmoska
thumb|200px|Karmoskamängjä karmoskaga
Mogulidõ impeerium
250px|thumb|Mogulidõ impeeriumi piiriq
Karmoska
Karmoska om vinne lõõtspill. Tõisildõ ku tõisil Euruupa diatooniliidsil lõõtspillel olõnõ-õi karmoskal nuut' lõõdsa liikmisõst. Vinne lõõtso umaperä om viil tuu, et noidõga saa mängiq ka minuursõn helülaadin.
Et karmoska om lihtsä pill, om tä küländ levinüq. Esiqerälidselt populaarnõ om tä Setomaal. Timäga saa mängiq nii viisi ku saadõt ku mõlõmbit kõrraga ni om väegä hää ka ütsi mängmises.
Mogulidõ impeerium
Mogulidõ impeerium (Turkki: Babür İmparatorluğu) oll' Turkin islamistlik riik Hindustani puulsaarõ pääl, miä tekkü 1526, vallut' 17. aastagasaa lõpos ja 18. aastagasaa alostusõs suurõmba jao Hindustanist nink kattõ ärq 19. aastagasaa keskpaigan.
Karmoska
Kurakätt om ka hariligult kats rita bassinuppõ, ütel rial masuurhelüstigu ja tõsõl minuurhelüstigu nupiq. Nupiq ommavaq katõkaupa paarin, tuu tähendäs et alomanõ om bassinupp ja ülemäne akordinupp.
2020. aastagal tull' vällä Leima Matisõ “Karmoškaaabits”, minka käü üten ka Karmoskaaabidsa pillikursus Youtube’in.
Kuulsaq bändiq kon karmoškat mängitäs, ommaq näütüses Zetod, Kiiora, Klapp, Lõõtsavägilased, Untsakad.
katõgooria:Pilliq
Abasiini kiil
Tähistü
Abasiini tähistü, midä pruugitas 1938. aastagast pääle, om luud vinne tähistü põh'a pääle, kuiki kiräkeele luumist alostõdi 1932–1933 ladina kirä perrä.
Kakusuu
Kakusuu (eesti kiräkeelen om ka pruugit nimmi Kakusoo ja Kahusoo) om küla Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Abasiini kiil
Tähistü
katõgooria:keeleq
Kakusuu
Kakusuu oll' aastil 1977–1998 Vivva külä osa.
Lõunakeskus
pisi|Lõunakeskus om Lõuna-Eesti kõgõ suurõmb kaubakeskus pisi|Võrokiilne tervütüs Lõunakeskusõ ussõ pääl pisi|Lõunakeskusõn om ka huisuplats Lõunakeskus om Lõuna-Eesti kõgõ suurõmb kaubakeskus Tarton, õkva Ringtee ni Riia huulidsa risti kõrval.
Lõunakeskusõn om päält 170 poodi vai teenüsseandja.
Keskusõn käü egä aasta päält 5 mill'oni inemise.
Kauplusõ ussõ pääl tervütädäs tulijit eesti, vinne, läti, inglüse, soomõ ja võro keelen.
Lõunakeskusõn om ka huisuplats.
Katõgooria:Tarto
Ruusa mõisa (külä)
Ruusa mõisa vai Ruusa om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Ristipalo külä
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Ludsi
pisi|280x280px|Lõunõeesti kiil ja Ludsi kiil pääl Hummogu-Lätin Ludsi vai Ludza (läti Ludza, latgali Ludza, poola Lucyn) om liin Lätin. Liina sisse jääs kolm ilosat järve - Suur-Lutsi järv, Väikene-Ludsi järv ja Dūnakļa järv.
Soeoja (Rõugõ)
Soeoja vai Soeuja om uja Rõugõ kihlkunnan Lasva vallan.
Rahvasuu kõnõlõs, et vanast ollivaq soeq kar'aga käünüq, kõigil olliq hannaq maah olnuvaq, lätsiväq ütte rata piteh ja sis ollivaq handuga uja sisse vidänüväq, midä Soeujas kutsma naati.
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Rakvere
thumb|Kaehus Rakvere kandsi ja liina pääle
Rakvere (aoluulinõ nimi Tarvanpää; s'aksa keeleh Wesenberg, vinne keeleh Rakovor) om liin Õdagu-Viro maakunnan, maakunna tallitus-, majandus- ja kultuurikeskus.
Kisõjärv
Kisõjärv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan Kärinä külä man. Timä ümbre om viil 6 vähämbät järve üten minga tä moodustas Kisõjärve järvistü.
Rakvere
Rakvere om liin 1302. aastaga 12. piimäkuust saaniq, ku taa sai Taani kuniga Erik Menvedilt Lübecki käest liinaõigusõq.
Kodima
"Kodima" (vepsä keelen Kodomaa) om Kar'ala Vabariigin Petroskoin ilmuv vepsäkiilne aoleht. Osa juttõ ilmus lehen vinne keelen.
Ludsi
Ludsi ala suurus om 10.5 km². Ludsi om nimmat kirän 1177. a.
Kisõjärv
Kisõjärve järvistü ja Kisõjärve suu kaitsõs om 1983. a. luud Kisõjärve maastigukaitsõala.
Kodima
Aoleht ilmus 1993. aastagast sagõhusõga üts kõrd kuun.
Kisõjärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Kallost ommaq tähtsämbäq särg ja ahhun, veidemb om haugõ. Püvvet om viil rutast, kuskõ, latikat, kokrõ jt.
Kasaritsa
Kasaritsa om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Ludsi
Liinast lätt läbi Moskva–Riia raudtii ja suurtii.
Kasaritsa
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Kisõjärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Kodima
Välislingiq
Katõgooria:Aoleheq Katõgooria:Kar'ala Katõgooria:Vepsä kiil
Rakvere
Rakvere liinapää om 2019. aastagast pääle Varegi Triin.
Rakvereh om 19 liinaossa. Rakvere liinasüämest om kolm kõrvuisi olõvat liinaossa – Vanaliin, Süäliin ja Oppaja Hainamaa.
katõgooria:Eesti liinaq katõgooria:Viromaa
Obinitsa
Obinitsa om külä Mokornulgan Setomaal. Obinitsa oll’ 2015. aastagal soomõ-ugri kultuuripääliin. Obinitsan eläs 134 inemist (1.01.2020).
Ludsi
Ludsi ümbre ommaq aastasato elänüq Ludsi lõunõeesti keele kõnõlõjaq.
Obinitsa
Luudus
Külä hummogujaon om Obinitsa järv, miä om ülessulut järv. Obinitsa järvest juusk läbi Obinitsa uja ehk Tuhkavitsa uja.
Ludsi
Rahvastik
2022. aastagal elli Ludsin 7 347 elänikku, 4307 (58,6%) lätläisi, 2515 (34,2%) vindläisi, 165 (2,2%) valgõvindläisi, 89 (1,2%) ukrainlaisi ja 57 (0,8%) poolakõisi.
Obinitsa
Aolugu
pisi|Obinitsa kunstiateljee "Hal'as kunn" 2013. aastaga sügüse Külä põh’ajaon ommaq Sakalovapalo kääpäq. Om arvat, et tuu võisõ ollaq matmiskous Põh'asõan surmasaanuilõ. Säälsaman kõrvan om Obinitsa matusaid.
Ludsi
Sõbraliinaq
Ludsi om põrõld 6 sõbraliina:
Obinitsa
Aolugu
Obinitsan olõvan niikutsutun Kalju majan om olnuq puut, külänõvvukogo kandsalei (1945. aastagast pääle), meierei, sidõjaoskund, tohtrikotus, raamadukogo, rahvamaja ni sovhoosikontor (1960-1995). 2004. aastagal tetti majja kunstigallõrii Hal’as kunn, kon kunsti loovaq Kauksi Ülle ja Riitsaarõ Evar.
1995. aastagast pääle toimõndas Obinitsan muusõum. Taa muusõum valitsõs Obinitsa Seto Muuseumitarrõ (Obinitsan) ja seto kandsitallo ehk Luikjärve tallo (4 kilomeetret Obinitsast).
Ludsi
Lätteq
Katõgooria:Läti liinaq
Obinitsa
Aolugu
2007. aastagal ehitedi Obinitsa tsässon. 2008. aastaganiq toimõnd’ külän Meremäe-Obinitsa põhikuul. Päält tuud tetti koolitarõn vallalõ Obinitsa küläkesküs (raamadukogo, latsiaid, jovvusaal, spordisaal ja sann).
Obinitsan om ka hüä seto söögikotus Taarka Tarõ Köögikõnõ, midä juht’ Hõrna Rieka.
Inne Eesti umavalitsuisi valitsõmisõ ümbrekõrraldamist käve Obinitsa külä Meremäe valla valitsõmisõ alaq.
Soomõ-ugri kultuuripääliin 2015
pisi|Kultuuripääliino tunnismärk - tsirk - om joudnuq peräle Obinitsa 2014. aastaga rehekuun 2014. aastaga põimukuu 11. pääväl valiti Obinitsa soomõ-ugri nuuriliido MAFUN kongressil Helsingin 2015. aastaga soomõ-ugri kultuuripääliinas.
Kultuuripääliina aastaga pääkõrraldaja oll’ Hõrna Aare ja kommunikatsioonipäälik Laaneotsa Anneli, kiä oll’ tuul aastagal ka Setomaa ülembsoots'ka.
Riitsaarõ Evar oll’ kultuuripääliina aastaga Obinitsa liinapää.
2015. aastagal oll’ Obinitsan pall'o soomõ-ugri rahvidõga köüdetüid sündmüisi.
Kultuuripääliina vallalõtegemispido oll’ vahtsõaastagakuu 7. pääväl. Pidost võtt' ossa ka Eesti Vabariigi president Ilvese Toomas Hendrik.
Hainakuu 31. pääväl tetti vallalõ Obinitsa lipuplats, kon ommaq nätäq kõiki soomõ-ugri rahvidõ lipuq. Sjoo oll’ edimäne sääne lipuplats kõgõ ilma pääl.
Põimukuu 1. pääväl peeti Obinitsan Seto Kuningriigi Päivä, miä oll’ kultuuripääliina aastaga pääsündmüs. Sääl tetti ka soomõ-ugri hõimorahvidõ rongikäüki.
Kultuuripääliina lõpupido oll’ 2016. aastaga vahtsõaastaga kuu 7. pääväl, kon käve kaq Eesti Vabariigi president Ilvese Toomas Hendrik ni välisministri Kaljuranna Marina. Obinitsa and’ sääl kultuuripääliina avvunime ja kultuuripääliino tunnismärgi – tsirgu – 2016. aastaga kultuuripääliino Iszkaszentgyörgy ja Veszprem (Ungari) volinigõlõ.
Kultuuripäälina aastagal oll’ Setomaal inämb ku 60 kultuurisündmüst ni Setomaal käve külän inämb ku 25 000 inemist.
Lätteq
Katõgooria:Setomaa küläq
Kaamnitsa
Kaamnitsa om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Kuiandi
Kuiandi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Mali
Mali, ammõtlidsõlt Mali Vabariik, om Õdagu-Afriga riik. Mali pääliin om Bamako.
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
Monroe Marilyn
pisi|Monroe Marilyn Monroe Marilyn (Marilyn Monroe, sünnünimega Norma Jeane Mortenson, 1. piimäkuu päiv 1926 – 5. põimukuu päiv 1962) oll' USA näütelejä, laulja ja modell. Tedä om nimitet 20. aastagasaa ütes kuulsambas naisnäütelejäs ja seksisümbolis.
Kuiandi
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Štše ne vmerla Ukraina
pisi|354x354px|Ukraina hümni noot "Štše ne vmerla Ukrajinõ" ("Ще не вмерла України" – 'Ukraina ei olõq viil koolnuq') vai pikembä nimega "Štše ne vmerla Ukrajinõ i slava, i volja" ("Ще не вмерла України і слава, і воля" – 'Ukraina avv ja vabahus ei olõ viil koolnuq') om Ukraina riigihümn (Державний Гімн України).
Hümni sõnaq ommaq vähäkese muudõduq rahvusligust luulõtusõst, mink Tšubinski Pavlo kirot' 1862. aastagal. 1863. aastagal tekk' Verbitski Mihailo, Ukraina viisisepp, sõnno pääle viie. Edimäst kõrda tull' laul ettekandmisõlõ Lvivi Ukraina Tiatrin 1864. aastagal.
Katõgooria:Ukraina Katõgooria:Hümniq
Poola jagamisõq
250px|thumb|Kolm Poola jagamist
Poola jagamisõq vai Poola-Leedu riigi jagamisõq toimuvaq 18. aastagasaa tõõsõl poolõl ja noidõ tulõmusõl kattõ ärq Poola-Leedu riik (Rzeczpospolita). Poola-Leedu maid jagivaq umavaihõl Vinne impeerium, Preisi kuningriik ja Habsburgõ Austria.
Jagamiisi oll' kolm tükkü.
Katõgooria:Aolugu
Рэч Паспалітая
Õnnõmängoq
250px|thumb|Kaardimängon petjäq, [[Caravaggio maal 1594]]
Õnnõmängoq ommaq mängoq, kon mängjä saa pandaq rahha vai varra määntsegi sündmüse pääle, miä või toimudaq vai toimumada jäiäq, nink mängjä tsihis om võido kõrral rahha vai varra mano saiaq. Õnnõmänge ala kuulussõq näütüses kaartõ mängmine raha pääle, mängoautomaatõga mängmine, loteriiq, kihla vidämine spordivõistluisil jms.
Katõgooria:Mängoq
Orava Vabahussõa mälehtüssammas
Orava Vabahussõa mälehtüssammas om mälehtüssammas, miä om pistü pant Orava valla inemiisi mälehtüses, kiä saiq hukka Vabahussõan vai Edimädsen ilmasõan. Sammas om Orava mõisan.
Sammas tetti vallalõ 15. hainakuu pääväl 1934. Nõvvokogo võimoq lahiq samba ärq. Tagasitett sammas tetti vallalõ 15. hainakuu pääväl 1989.
250px|thumb|Kiri samba pääl
Kaeq viil
Katõgooria:Orava vald Katõgooria:Eesti Vabahussõa mälehtüsmärgiq
Latgale
thumb|150px|Latgale vapp thumb|390px|Läti kultuuripiirkunnaq ja liinaq. Kaardi sinine jago om Latgale.
Latgale ehk Latgalimaa (latgali keelen Latgola) om üts Läti neläst suurõst aoluulidsõst ja kultuuripiirkunnast. Tä om Hummogu-Lätin ja sääl ommaq mitmõq as'aq tõistmuudu ku muial Lätin. Muuhulgan kõnõldas sääl umma kiilt - latgali kiilt.
Pääle 2009. aastaga Läti valitsõmisjaotusõ reformi om Latgalen 19 maakunda (novads) ja 2 liina, miä kuulu-iq maakundõ ala (Daugavpils ja Rēzekne). Latgale kõgõ vanõmb ja suurõmb liin om Daugavpils. Tuul ommaq liinaõigusõ aastagast 1582, sääl eläs päält 100 000 inemise ja tä om Lätin suurusõ poolõst tõnõ liin. 35 000 elänikuga Rēzekne liina kutsutas sakõstõ "Latgale süämes", tuuperäst et tä om Latgale keskel. Pääle tuu võeti Rēzeknen 1917. a. vasta aoluulinõ otsus, et Latgale piät tõisi Läti piirkundõga kokko kuuluma. Lutsi (Ludza) om kõgõ vanõmb Latgale kotus, midä om nimmat kirän (1177. a.).
Aolugu
Latgale tekkü Daugava jõõst hummogu poolõ. Latgalest õdagu poolõ jäiq liivläisi maaq ja hummogu poolõ slaavlaisi umaq. Vana ao välläkaibmiisi perrä olliq kõgõ vanõmbaq inemiisi elopaigaq Latgalen Lubana, Dviete ja Suurõ-Lutsi (Liela Ludza) järve veeren. Latgaliq tulliq tahtõ katõn lainõn. Edimäne tulõminõ oll' 6. ja 7. aastagasaa vaihtusõ ümbre, ku tulti läbi s'ooilma-aigsõ Leedu ala ja asotõdiq elämä Augšzeme kanti Lõunõhummogu-Vidzemen ja Õdagu-Latgalen. Säält liiguti aigopite edesi põh'a poolõ. Tõnõ lainõq latgalit tull' hummogu puult läbi s'ooilma-aigsõ Valgõvinne 7.-9. aastagasaal.
Aoluu joosul om maa, mink kotsilõ om üteld, et sääl elässeq latgaliq, jäänüq pall'o vähämbäs. Täämbädse päävä Latgale piiriq pantivaq ammõtlidsõlt paika Läti 1922. aastaga põhisäädüsen.
Luudus
Latgalen om pall'o viikokõ ja sakõstõ kutsutas tedä "sinitside järvi maas". Kokko om sääl 972 järve, minkast suurõmb jago om mägitsel maal Dagda kandin.
Latgalen ommaq:
Läti kõgõ suurõmb jõgi Daugava om Latgale ja Sēlija piiris, piiris Vidzeme (innembide Liivimaaga) ommaq olnuq Aiviekste ja Pedejä jõõq. Kõgõ pikembäq jõõq Latgalen hindän ommaq Dubna jõgi (120 km), Rēzekne jõgi (116 km) ja Malta jõgi (115 km).
Suurõmb jago Latgale jõkist juusk Daugava jõkkõ, Põh'ahummogu-Latgale jõõq juuskvaq Velikaja jõkkõ.
2007. aastagal luudi Rāzna järve ümbre Rāzna riigipark, et kaitsaq tuu paiga luudusõ rikkust.
Välislink
Katõgooria:Läti
Solboja
Solboja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Sillapää
Sillapää om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Kunda
Kunda om mereveerine liin Õdagu-Viromaal Viro-Nigula vallan. Liin om tekkünüq tuhandõ katsasaa säitsmekümnendäl aastagal luudu tsimmedivabrigu manoq. Sääl tüütäseq latsiaid, katõtõistkümne klassiga kuul ja kultuurimaja.
Lätteq
Katõgooria:Eesti liinaq
Villa Rein
Villa Rein (sündünüq 20. vahtsõaastakuu pääväl 1944 – 2. piimäkuu pääväl 2007) oll' eesti kultuuritegeläne.
Elokäük
1963. aastal lõpõt' Põlva Keskkooli. Läts' tüühü Põlva kultuurimajja, kon oll' päält 40 aasta.
1967. aastal naas' kõrraldama Põlva rajooni laulupite ni oll' mitmõ Põlvamaa laulupido kõrraldaja.
1995. aastal oll' tä üts Hurda Jakobi nimelidse Põlva Rahvaharidusõ Seltsi vahtsõstluujit ni oll' seldsi juhatusõ edemiis 1995–2007.
Tä om matõt Põlva kalmistulõ.
Ta on maetud Põlva kalmistule.
2015. aastal tetti timä avvos Põlva Kultuuri- ja Huvikeskusõ manu timä mälehtüspenk.
Kitmiseq
Katõgooria:Võromaa inemiseq Katõgooria:Eesti kultuuriinemiseq
Balti kett
pisi|Balti kett Leedun Balti kett (läti Baltijas ceļš 'Balti tii', leedu Baltijos kelias 'Balti tii') oll' 23. põimukuu päävälil 1989 Eestin, Lätin ja Leedun kõrraldõt ütine poliitilinõ suur meelevällänäütämine, mink tsihis oll' näüdädäq tervele ilmalõ Baltimaiõ tahtmist vabahusõ perrä.
Balti ketist võtt' ossa ligi kats mill'onat inemist ehk umbõs 25 % Eesti, Läti ja Leedu tuu ao elänigõst. Baltimiõ rahvaq võtiq rivvi päält 600 km pikkudsõs Talliina, Riiat ja Vilniust köütväs ütstõõsõl käest kinniqhoitvist inemiisist ketis.
Välislingiq
Katõgooria:Eesti NSV Katõgooria:Poliitiga
Kunnaland (Maksamõts)
Kunnaland om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Kundsa
Kundsa om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Räpinä Vabahussõa mälehtüssammas
thumb|250px|Räpinä Vabahussõa mälehtüssammas
Räpinä Vabahussõa mälehtüssammas om mälehtüssammas, minka om pistü pandnu Räpinä kihlkunna rahvas  Vabahussõan hukka saanuisilõ ja kaotsihe jäänüisile uma kihlkunna sõamehile. Sammas om Räpinä keskliinan pargin. Tä tetti vallalõ 26. piimäkuu pääväl 1927.
Samba edeküle pääl om üleväh kujotõt risti, keskel Vabahusristi nink all om kiri: "Wabaduse eest langenuile // 1918-1920. // Räpina kihelkond.". Tõisi külgi pääl ommaq üles loetuq Vabahussõan hukkasaanuq, tiidmäldä kaotsihe jäänüq nink haiguisi ja vägivalla ohvriq.
Kaeq viil
Katõgooria:Räpinä kihlkund Katõgooria:Eesti Vabahussõa mälehtüsmärgiq
Sillamäe
pisi|Kaehus Sillamäe Mere puiõstiile ja Rannapromõnaadilõ
Sillamäe om liin Hummogu-Viro maakunnan. Tuu kotus om Soomõ lahe lõunõranna veeren Narva lahe perve pääl Sõtkõ jõõ suu man.
Sillamäe kavvus maakunnakeskusõst Jõhvist om 24 kilomiitret. Kõgõ lähemb raudtiijaam om 3 kilomiitret lõunõ puul Vaivara raudtiijaam. Narva jääs 25 kilomiitre kavvustõ hummoguhe.
Tamka
250px|thumb|Tamkamäng
Katõgooria:Lavvamängoq
Silminitsa
Silminitsa om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Riitsilla
Riitsilla om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Pindala
Pindala on pinna vai tuu osa ütte mõõtu näütäv arv.
Rafael Correa
Rafael Correa (Rafael Correa sünnünimega Rafael Vicente Correa Delgado; sündünüq 6. mahlakuu pääväl 1963 Guayaquilin) om Ecuadori hüäpoolinõ poliitik. Tä om olnuq Ecuadori siseministri ja eräkunna (AP) kandidaat Ecuadori 2007. aastaga presidendivalimiisil, miä tä ärq võit'.
Pindala
Saab rääkida kas pinna vai tuu osa pindalast matõmaatikan vai füüsilidse kihä pinna vai tuu osa pindalast, mida mõõdõts pindala mõõduga (SI-süstemin kruutmiitre). Väega sagõhõhe kõnõldas määntsegi territooriumi pindalast.
Rafael Correa
Katõgooria:Ecuadori poliitiguq
Pindala
Katõgooria:Matõmaatiga Katõgooria:Maatiidüs
Sint-Truiden
Sint-Truiden om liin Belgiän Limburgi provindsi flaami piirkunnan.
Rahvastik
Katõgooria:Belgiä liinaq
Suurõ-Viirksu
Suurõ-Viirksu om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Maroko
Maroko, ammõtlidsõlt Maroko Kuningriik, om Põh'a-Afriga riik. Maroko pääliin om Rabat.
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
De La Touri Georges
De La Touri Georges (Georges de La Tour) (1593-1652) oll' Prantsusmaa kunstnik.
Pilte
La Tour La Tour
Suusaarõ
Suusaarõ om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Poola-Leedu riik
250px|thumb|Poola-Leedu riik kuning Władysław IV aigu (u. 1635. a.)
Suusaarõ
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Poola-Leedu riik
Poola-Leedu riik (poola keelen Rzeczpospolita Obojga Narodów (Mõlõmba Rahva Vabariik); leedu keelen Žečpospolita vai Abiejų tautų respublika) oll' föderatiivnõ riik Õuruupan 1569–1795, miä saisõ kuun Poola Kuningriigist ja Leedu suurvürstiriigist.
Moskva liin kuulu Poola-Leedu riigi ala 27. süküskuu pääväst 1610 4. märtekuu pääväni 1612.
Võromaa Poola-Leedu riigin
Katõgooria:Aolugu
Kurõ (Rõugõ)
Kurõ vai Kurõkülä om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Miss'o vallan.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Talliina–Tarto–Võro–Luhamaa maantii
pisi|Talliina–Tarto–Võro–Luhamaa maantii Võromaal pisi|Kiiruskaamõra Talliina–Tarto–Võro–Luhamaa maantii pääl Talliina–Tarto–Võro–Luhamaa maantii (päämaantii nr 2, E-tii tähüs E263) om Eesti kõgõ pikemb maantii, miä om 284,555 km pikk. Edimädseq 5505 m ommaq Talliinan, tuu tähendäs, et Transpordiammõdi all om 279,05 km maantiid. Edimädseq 63 kilomiitret tiist om 2+2 I klassi maantii.
2022. aastagal saa valmis tiijago Võõbu-Mäo, sis om I klassi maantii pikkus 82 km.
Maantii nakas pääle Talliinan Viru platsi pääl ja lõpõs sääl, kon Riia–Pihkva maantii ette tulõ.
Kuura (Haani)
Kuura om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Reformats'uun
Reformats'uun vai protõstantlinõ reformats'uun oll' 16. aastagasaal tekkünü uso vahtsõndamisliikminõ, mink tulõmusõl leiq katoligu kerkost lahko niinimitedüq reformeeridüq haroq, noist päämädseq olliq lutõrlus, kalvinism ja anglikaani kerik. Reformats'ooni alostajas loetas Lutheri Martinit ja alostuskuupääväs 31. rehekuu päivä 1517.
Kaeq viil
Katõgooria:Aolugu Katõgooria:Ristiusk
Kerepäälse
Kerepäälse om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda, aastil 1991–1997 Meremäe valda.
Jõõ korgusvaih
Jõõ korgusvaih vai kogosadaminõ näütäs kupall'o om jõõ läteq merepinnast korgõmban ku jõõ suu. Korgusvaih = lätte korgus merepinnast - suu korgus merepinnast.
Kerepäälse
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Jõõ korgusvaih
Jõõ korgusvaiht mõõdõtas hariligult miitriden. Mägijõkil om korgusvaih suur, tasadsõ maa jõkil hariligult väikene.
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2023. aastaga pääle
"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2023. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" kolmõskümnes neläs aastagakäük. Raamatugaq om üten sainakallõndri.
Jõõ korgusvaih
Mõndsi Eesti jõki korgusvaihõq:
Kaeq viil
Katõgooria:Maatiidüs
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2023. aastaga pääle
Raamadu sääd' kokko Vaaba Janek, kunstnigutüü tekk' kolmandat vuuri Reimanni Hildegard. Tähetiidüsligu andmõq ja liikvaq pühäq rehkend ́ Kasagu Enn.
Kiilt kai Fastrõ Mariko.
Tähtraamatust saa lukõq Tsooru kandi ja Saurova nulga vana ao juttõ, artiklit Mõnistõ muusõumi luujast Lepä Alfredist, Räpo külä luku, Tootseni Toivo märgotust umast sünnüpaigast Rõugõst, Rahmani Hebo mõttit sõast ja võrdsist õiguisist. Intervjuuq ommaq tettüq kolmõ inemisegaq, kiä peiq 2022. aastagal võro keele iistkõnõlõja ammõtit. Lukõq saa ka märgotust Kauksi Ülle näütemängu "Nigu nõidus" kotsilõ. Nigu iks, om tähtraamatun ka luulõtuisi. Lisas ütele ukraina luulõtajalõ saavaq sõnna Contra ja Korneli Viiu. Rubriigin "Simunapääväst simunapääväni" ommaq ärq tuuduq aasta joosul Võro ja Seto kultuuriruumin olnuq sündmüseq ja välläandõq. Raamadu lõpun om kallõndrijago ja väiku mõistatus.
Lätteq
Katõgooria:Võro-Seto tähtraamaduq Katõgooria:2022 raamaduq
Mauritaania
Mauritaania, ammõtlidsõlt Mauritaania Islamivabariik, om Afriga riik. Mauritaania pääliin om Nouakchott.
Puspuri
Puspuri om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Puspuri om Vahtsõliina kihlkunna üts kõgõ õdagupoolitsõmpi külli ja sääl om ka kihlkunna kõgõ korgõmb kotus - Mäe-Puspuri Mäenurm.
Kihlkunna perrä om Puspurilt kerikuhe ja matusaida käüt Vahtsõliina, a kuuli ja puuti ni muiõ as'atoimõnduisiga rohkõmb Rõugõ kihlkunna ala jääväle Haanimaalõ, Plaanilõ.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Hõlmikpuu
Hõlmikpuu ehk ginkopuu om lehepuu, mink eloigä või küündüdäq üle 3000 aastaga. Taa om tunnõt ka ku pardsijalgo puu, selle et puu leheq ommavaq nii ku pardsi jalaq. Hõlmikpuu vil'ol om väega suur raviväärtüs, ni inemiseq vaihõl sööväq naid. Hõlmikpuul om Hiinan ilmadu korgõ kotus. Tedä peetäs tan rahvuspuus, selle et seo puu peegeldäs Hiina pikkä aoluku ja näütäs hiina rahva hüvvi umahuisi.
katõgooria:puuq
Sülgäjä
Sülgäjä om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Jõgi
thumb|[[Mustjõgi Harglõ kihlkunnan]]
Jõgi om luuduslinõ viikogo, kon vesi juusk. Jõõvesi juusk jõõsängün tõsõ jõõ, järve vai mere poolõ.
Jõgi või pääle naata järvest, lättest vai suust. Paika, kon jõgi juusk merde, järve vai tõistõ jõkkõ, kutsutas jõõ suus.
Jõgi om suurõmb ku uja.
Jõõ korgusvaih näütäs tuud, mito miitret om jõõ läteq korgõmban ku suu. Jõõ sadaminõ näütäs mito miitret jõgi satas pikkusõkilomiitre kotsilõ.
Lätteq
Katõgooria:Viikogoq
Kerigumäe
Kerigumäe vai Kerkomäe (eesti kiräkeelen ka Kirikumäe) om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Kaeq viil
Kerigumäe järv
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Abhaasi kiil
Abhaasi kiil om abhaasi-adõge kiili abhaasi-abasiini allrühmä kuuluv kiil, midä kõnõldas põhilidsõlt Abhaasian, Türgün ja Vinnemaal. Abhaasi keele kõgõ lähkümb sugukiil om abasiini kiil.
Keelenäüdüs
Дарбанзаалак ауаҩы дшоуп ихы дақәиҭны. Ауаа зегь зинлеи патулеи еиҟароуп. Урҭ ирымоуп ахшыҩи аламыси, дара дарагь аешьеи аешьеи реиҧш еизыҟазароуп. Tõlgõq: ''Kõik inemiseq sünnüseq avvo ja õiguisi poolõst ütesugumaidsis. Näile om annõt mudsu ja süämetunnistus ja nä piät ütstõõsõga vele muudu läbi käümä.''
Katõgooria:Keeleq
Lavvamäng
250px|thumb|[[Egüptüse kuninganna Nefertari mäng lavvamängo senet. Maal Nefertari (1295–1255 i.m.a.) havvakambrist]]
Lavvamäng om mäng, midä mängitäs kimmide riiglide perrä kuigimuudu kujondõt mängolavva pääl mängonuppega, midä saa liigutaq, lavva päält ärq võtta vai sinnäq mano pandaq. Hariligult om lavvamängol tsiht, näütüses vastamängjä kõik nupiq ärq võtta vai uma nupiga edimädsenä mängolavva kimmähe paika (kodo) joudaq. Näütüses tamka ja malõ ommaq lavvamängoq.
Katõgooria:Lavvamängoq
Baskiiri kiil
Baskiiri kiil (baskiiri keelen башҡорт теле) om turgi kiil, midä kõnõldas põhilidsõlt Hummogu-Õuruupan, Baskiirimaal ja tuu naabrimail Vinnemaa Föderatsioonin. Baskiiri keele kõgõ lähkümb sugulaskiil om tatari kiil. Baskiirimaal om baskiiri kiil vinne keele kõrval tõõsõs riigikeeles.
Kõomäe
Kõomäe om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Baskiiri kiil
Vinnemaal mõist' 2002. aastaga rahvalugõmisõ perrä baskiiri kiilt 1 379 700 inemist (noist Baskiirimaal 1 056 900).
Kõomäe
Inne 2017. aasta Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Baskiiri kiil
Huulmalda küländ suurõst kõnõlõjidõ arvost peetäs baskiiri kiilt ohostõdus keeles.
Kõomäe
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Baskiiri kiil
2012. aastagal ilmu Vinnemaal baskiiri keelen 168 nimetüst raamatit ja brosüüre kokko 777 300 tükkü.
Baskiiri kiilt kirotõdas 1940. aastagast kirillitsan, minkalõ ommaq mõnõq tähemärgiq mano pantuq. Kuooniq 1929. aastagani oll' pruugin araabia kiri, sis aastil 1929–1940 ladina kiri.
Lätteq
katõgooria:keeleq katõgooria:baskiirimaa
Jõõ sadaminõ
Jõõ sadaminõ vai satam om jõõ määntsegi lõigo pikkusõ ja korgusvaihõ jago. Jõõ satam = pikkus/korgusvaih.
Sadamõt mõõdõtas hariligult miitriden kilomiitre kotsilõ (m/km). Näütüses satam 0,5 m/km tähendäs, et kilomiitre kotsilõ satas jõgi puul miitret.
Jõõ keskmäne satam om terve jõõ pikkusõ ja korgusvaihõ jago.
Võromaa (ja terve Eesti) kõgõ suurõmba sadamõga jõgi om Pärlijõgi.
Mõndsi Eesti jõki keskmäne satam:
Kaeq viil
Katõgooria:Maatiidüs
Palõstiina
Palõstiina all mõtõldas tan artiklin noid ossõ aoluulidsõst Palõstiinast, miä ei olõq Iisraeli kuunsaisun, tuu tähendas Gaza tsuuni ja Jordani õdagukallõst ehk Palõstiina araablaisi riiki.
Välisriigest juusk kokko Gaza tsuun Iisraeli ja Egüptüsega ja Jordani õdagukallõs Iisraeli ja Jordaaniaga.
Palõstiinlaisi territooriummõ tsentrumis om Räm Allahi liin, koh ommaq palõstiinlaisi võimuorganiq. Umma esiqsaisvust kuulut' Palõstiina 15. märdikuu pääväl, 1988 aastagal.
23. süküskuu pääväl palssiq Palõstiina võimuq ÜRO Pääassambleelt riigi tunnistamist piiren, miä olliq inne 1967. aastaga Kuvvpääväst sõta. ÜRO liikmõs saamisõs om vajja ka ÜRO Julgõolõginõvvokogo hääskitmist, a Ameeriga Ütisriigiq ommaq lubanuq sääntse otsusõ pääle veto pandaq.
Eesti välisministri, Paeti Urmas, ütel' 20. süküskuu pääväl 2011. aastagal New Yorkin Õuruupa Liido välisministride Lähkü-Hummogumaa teema kookkosaamisõl, et Eesti ei olõq Palõstiinalõ ÜRO-n riigistaatusõ andmisõ puult.
2012. aastagal sai Palõstiina ÜRO kaejaliikmõ staatusõ, ni sama aastaga lõpun kinnüt' ÜRO, et organisatsiooni ammõtligõn dokustaadõn naatas taad nimitämä Palõstiina Riigis.
3. vahtsõaastakuu pääväl 2013. aastagal võtsõ Palõstiina umavalitsus käüki Palõstiina Riigi nime, a Iisrael ei olõq tuud hääs kiitnüq. Palõstiina Riigi esiqsaisvusõ ommaq hääs kitnüq 136 ÜRO liikmõsriiki ni Vatikan. Palõstiina ROK maakood om PLE.
katõgooria:Aasia maaq
Põh'a-Mariaaniq
Põh'a-Mariaaniq ommaq saarõq Vaiksõ suurõmere põh'aosan, miä ommaq assotsiirünüq Ameeriga Ütisriikega. Põh'a-Mariaanõ pääliin om Saipan.
Tiatritiidüs
Tiatritiidüs om tiidüs, miä uur tiatrit. Tuud opatas Tarto suurõnkoolin. Oppiq om võimalik bakalaureusõ-, magistri- ja doktorikoolitusõn.
Põh'a-Mariaaniq
Välislingiq
Katõgooria:Okõaania maaq
Tiatritiidüs
Bakalaureusõkraadi saamisõs tulõ oppiq kirändüse ja kultuuritiidüse oppamisõ kava perrä, mink üts osa om tiatritiidüs. Tiatritiidüse haro luudi 1992. aastagal.
Tiatritiidüse ala oppajaq ommavaq Epneri Luule, Pesti Madli ja Oruaasa Riina.
katõgooria:humanitaartiidüseq katõgooria:tiatri
Viikogo
pisi|Viikogo Viikogo om vii kogo luudusõn Maa vai mõnõ tõsõ hod'otähe pinna pääl, vai mõnikõrd ka all.
Viikogo või ollaq sooladsõ (meri, mõnõq järveq) vai makõ (jõgi, järv jt.) viiga.
Vesi või viikogon juuskõq (nt. jõgi, uja) vai paigal ollaq (nt. järv, lump).
Katõgooria:Viikogoq
Malõ
Malõ om lavvamäng katõlõ mängjäle. Tedä mängitäs malõlavva pääl: tuu om 64 kruuduga (32 valgõt ja 32 musta), miä ommaq 8-n rian ja 8-veerun nii, et kõrvuisi olõvaq kruuduq ommaq esiq värmi. Mängo alostusõn om kummalgi mängjäl 16 mängopulka: üts kuning, üts lipp, kats kahurit, kats ratsut, kats ota ja katõssa pupsi. Mängo tsihis om andaq vastatsõ kuningalõ matt, tuu tähendäs, andaq tollõ niimuudu tuld, et vastanõ saa-iq uma käügiga kuigimuudu kuningat tulõ alt vällä viiäq vai kaitsa.
Järv
250px|thumb|Nahuel Huapi järv [[Argentinan]] 250px|thumb|Oeschineni järv [[Sveitsin Alpen]]
Järv om saisja viiga viikogo, miä olõ-iq osa ütestki merest.
Järve vesi om harilikult makõ, mõnõ järve vesi om sõski soolanõ kah.
Kaeq viil
Katõgooria:Viikogoq
Leoki Väino
Leoki Väino (Väino Leok; 28. urbõkuu päiv 1939 – 25. hainakuu päiv 2007) oll' Eesti motosportlanõ. Timä iistvõtmisõl sai alostusõ Eesti motokross.
Kaeq viil
katõgooria:Võromaa inemiseq katõgooria:Eesti inemiseq katõgooria:Eesti sportlasõq
Kliima (külä)
Kliima om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Orava valda.
Külä lähkün oll' Kliima raudtiijaam.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Ristemäe
Ristemäe om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Õ
Õ (õ) om ladina kirä täht, miä om saad o-tähest diakriitilidse lainõmärgi (tilde) abil.
HTML-märgendüsen andas Õ-tähte edesi <tt>&Otilde;</tt> ja õ-tähte <tt>&otilde;</tt>.
Võro, seto ja eesti kiil
Võro, seto ja eesti keelen märk seo täht õ-hellü ehk ümärdämäldä puulkorgõt keskvabahellü.
Eesti keelen eräle õ-tähe pruukmisõ mõttõ käve vällä ja alost' ka taa pruukmist 19. aastagasaa algusõn Otto Wilhelm Masing. Inne tuud pruugiti õ-helü märkmises päämidselt ö-tähte, mõnõn sõnan ka a-tähte.
Võro ja seto keelen om tegeligult kolmõ esiq sorti õ-hellü, midä kõiki märgitäs täämbädsel pääväl õ-tähega. Nuuq kolm õ-helü varianti ommaq harilik (puulkorgõ ja tagapuulnõ) ehk eesti õ (nt mõts, kõrd), korgõ õ ehk ümärdämäldä korgõ keskvabahelü, nt sõna, sõs, kõik (om märgit ka y-tähega, nt syna, sys) ja taga-e ehk tagapuulnõ e-helü variant, miä kõlas väega õ muudu ja õ-ga taad ka kirotõdas nt tarõ, panõ, kurõkõnõ.
Puutrin vai telefonin pruugitas õ-tähe asõmal tõõnõkõrd märki 6.
Koltasaami kiil
Koltasaami keelen märk õ eesti õ-lõ lähküt keskvabahellü [ɘ]. Nt: kõõččmoš 'küsümüs'.
Liivi kiil
Liivi keelen märk õ edimädsen silbin võro ja eesti õ-lõ lähküt ümärdämäldä puulkorgõt keskvokaali.
Portugali kiil
Portugali keelen märk õ läbinõna (nasaliseeritüt) o-hellü [õ].
Vietnami kiil
Vietnami keelen märk õ nõsõva kakkõtooniga o-hellü.
katõgooria:võro kiil katõgooria:keeletiidüs
Ynys Enlli
Katõgooria:Wales Katõgooria:Saarõq
Korgõpalu
Korgõpalu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aasta Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Varstu vallan.
Külän om olnuq Korgõpalu mõisa, mink huunõq ommaq jaoldõ alalõ.
Aastit kasvi sääl Eesti jämmembit pedäjit. 2006. aasta suvõs oll' taa kuionuq.
20. aastagasaa keskpaugan raoti Korgõpalu mõtsu seen mitu suurt pedäjät. Kõgõ pikemb ollõv 50 miitre ümbre olnuq. Viil om kõnõld, et hää ilmaga ollõv tuu pikä pedäjä otsast Viro meri nätäq olnuq.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Vürhvli
200px|thumb|Kõgõ hariligumbaq vürhvliq
Vürhvli om väikene hulktahokakujolinõ (hariligult kuubikujolinõ) as'akõnõ, mink tahkõ pääl ommaq täpiq (ega taho pääl esiq arv täppe) ja midä pruugitas johusliidsi arvõ saamisõs. Tuu jaos hiidetäs vürhvli peost lavva pääle ja kaias mito täppi (silmä) om pääle poolõ jäänüq taho pääl.
Vürhvlit pruugitas mitmidõ lavvamänge man.
Katõgooria:Mängmise riistaq
Tammistu külä (Räpinä)
Tammistu om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Tennis
250px|thumb|Tennis
Katõgooria:Pallimängoq Katõgooria:Spordialaq
Kolebi
Kol'ebi (eesti kiräkeelen ka Kolepi) om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Mii' Issändä Jeesusõ Kristusõ pühä Evangeelium
"Mii' Issändä Jeesusõ Kristusõ pühä Evangeelium: Matteusõ, Markusõ, Luukasõ ja Johannõsõ kirotõt" om Vahtsõ Tõstamendi nelä evangeeliumi tõlgõq seto kiilde. Raamat ilmu 1926. aastagal Tarton, timä and' vällä Akadeemiline Imäkeele Selts ummi toimõnduisi rian 14. välläandõna.
Teksti om seto kiilde ümbre pandnuq Puusepä Ernst, kinkast ildampa sai keriguopõtaja. Keele poolõst om õiõnduisi tennüq Voolaine Paulopriit. Raamadun om 302 lehekülge.
Lätteq
Katõgooria:Setokeelidseq raamaduq Katõgooria:1926 raamaduq
Kolereinu
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Mauritius
Mauritius, ammõtlidsõlt Mauritiusõ Vabariik, om saarõriik Afriga ranna lähkon India suurõnmeren. Mauritiusõ pääliin om Port Louis.
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
Soodi uja
Soodi uja om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Kuura jõkkõ.
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Käbli
Käbli om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aasta Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Miss'o vallan.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Ujominõ
Ujominõ om inemise vai eläjä liikminõ vii sisen ilma kõrvalidsõ abilda. Tuud tetäs nii aoviidüsses ku spordis.
Ujominõ om tervüsele hää.
250px|thumb|[[Pini ujos.]]
2010
2010.  aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10223. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:21. aastagasada 2010
Ujominõ
Katõgooria:Sport
Zelenski Volodõmõr
Zelenski Volodõmõr ( ukraina keelen Володимир Олександрович Зеленський, kirotõt ka Zelensky vai Zelenskõi; sündünüq 25. vahtsõaastakuu pääväl 1978) om Ukraina poliitik ja inneskine näütelejä, 2019. aastagast Ukraina kuvvõs ja parhillanõ president.
Lätteq
Katõgooria:Ukraina inemiseq
Tokelau
Tokelau om Vahtsõ Meremaa territoorium Vaiksõn suurõnmeren, miä sais kuun kolmõst atollist. Tokelau pääliin om Nukunonu.
Välislingiq
Katõgooria:Okõaania maaq
Nakrimägi
Nakrimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Eesti pääministri
Eesti Vabariigi pääministri edüstäs Vabariigi valitsust ni juht tollõ tegevüst. 26. vahtsõaastakuu pääväst 2021 om Eesti pääministri Kalda Kaja.
Ülesandõq
Pääministri juhatas valitsusõ kuunolõkit, kirotas alla valitsusõ õigusaktõlõ, nõud tõisilt ministrilt seletüst näide tegemiisi kotsilõ, tege säädüsen määrätüil johtumiisil presidendile ettepanõgi vaihtaq valitsusõ liikmit, edüstäs valitsust kohtun, Õuruupa ülembänkogon ni Õuruupa Liido riigipäie ja valitsusjuhtõ nõvvokogon.
Pääministri nimmas kats ministrit, kinkal om õigus timä asõmal ollaq, ku tä esiq kon kavvõmban om. Asõmalolõmisõ kõrra määräs pääministri.
Pääministri määrämine
Ku pääministri om Riigikogo käest volitusõq saanuq, esitäs tä 7 päävä seen uma valitsusõ kuunsaiso presidendile, kiä vahtsõ valitsusõ 3 päävä joosul ammõdi pääle määräs.
Ku pääministrikandidaat küländ Riigikogo hääli ei saaq vai ei tulõq valitsusõ kokkopandmisõga toimõ, om presidendil õigus 7 pääväga nimmadaq mõni tõõnõ pääministrikandidaat.
Eesti pääministriide nimistü
Eräkunnaq{{Legend|#1B4D3E|Eesti Maarahva Liit}}{{Legend|#AEE8A8|Eesti Rahvaeräkund}}{{Legend|#FF7F7F|Eesti Tüüeräkund}}{{Legend|#007557|Rahvarõnd / Eesti Keskeräkund}}{{Legend|#014F9A|Rahvuslik Kuunderäkund Esämaa / Esämaaliit}}{{Legend|#E10600|Mõõdugaq}}{{Legend|#F0953A|Eesti Kuunderäkund}}{{Legend|#FFE200|Eesti Rehvormieräkund}}{{Legend|#04427C|Eräkund Res Publica}}
Katõgooria:Eesti valitsus
Tobraotsa
Tobraotsa om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Leoki Arvo
Leoki Arvo (Arvo Leok) om sündünüq 20. põimukuul 1961. aastagal. Tä om Leoki Väino tõnõ poig. Arvo om motokrossiga tegelnüq nigu tä esägi. Arvo tull' 1989. aastagal motokrossi Eesti meistres 500 cm3 klassin. Pääle tuud tä ütel' motokrossist ärq. Sõs nakas' tä oppama umma poiga Leoki Tanelit, kuis motokrossi sõitaq.
Kaeq viil
katõgooria:Võromaa inemiseq katõgooria:Eesti inemiseq katõgooria:Eesti sportlasõq
Helsingi Ülikuul
Helsingi Ülikuul (soomõ keelen Helsingin yliopisto) om Soomõ kõgõ suurõmb ülikuul. Viil vanõmb ülikuul om Turu Akadeemiä, miä luudi 1640. aastal. Päält 1827. aasta tulõkaiho viidi ülikuul üle Helsingihe ja anti Aleksander I perrä vahtsõnõ nimi: Keisriline Aleksandri-ülikuul Soomõn.
Ülikooli päähoonõq, mink arhitekt om Engeli Carl Ludvig, sai valmis 1832. Päält taa saiq valmis opihaigõmaja (1832), botaanigaaid (1832), obsõrvatoorium (1834) ja raamadukogo hoonõq (1840). Ülikooli tsihis oll' vällä opadaq ammõtnikkõ Soomõ Kindralkubõrmangu keskvalitsusõ tarbis. 1872 võeti edimäne naanõ Helsingi Ülikooli üliopilasõs.
Katõgooria:Soomõ ülikooliq
Tuul
Tuul om õhu liikminõ. Õhk liigus korgõmba õhurõhuga paigast madalamba õhurõhuga paika. Väega kõvva tuult kutsutas marus.
Kusma
Kusma om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Kasagu Enn
Kasagu Enn (Enn Kasak) (sündünüq 24. süküskuu pääväl 1954 Navi külän Põlva kihlkunnan Võromaal) om eesti tiidüsfilosuuf. Tä om opnuq teoreetilist füüsikat ni olnuq tiidrü Tarto tähetornin, kon tä uurõ galaktikidõ füüsikat ja kosmoloogiat. Kasagu Enn om füüsiga-matõmaatigakandidaat (1990).
Aastil 1995–1997 oll' Kasagu Enn Võro Instituudi direktri. Aastil 1998–2007 oll' tä Talliina Ülikooli dotsent. Aastagast 2008 Tarto Ülikooli õigustiidüskunna tiidüse metodoloogia dotsent.
Kasagu Enn om vällä mõtõlnu pall'o vahtsit sõnno võro keele jaos, osaq noist ilmuvaq Lühkesen võro-eesti loodusõtsäpendämise sõnastigun. Tä om kirotanuq võrokeelitsit juttõ Võro-Seto tähtraamatuhe ja aabitsahe nink tennü ettekandit Kaika suvõülikoolõn.
Kasagu Enn om kunstnigu Navitroll'a uno.
Mosambiik
Mosambiik, ammõtlidsõlt Mosambiigi Vabariik, om Lõunõhummogu-Afriga riik. Mosambiigi pääliin om Maputo.
Kornidsa
Kornidsa om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Ynys Aberteifi
Ynys Aberteifi (inglüse keelen Cardigan Island) om saar Kõmrimaal. Saarõ pindala om 15 ha.
Katõgooria:Wales Katõgooria:Saarõq
Renessanss
150px|thumb|[[Michelangelo Taavõt om renessansiaignõ kunstiteos]]
Renessanss (prantsusõkeelitsest sõnast renaissance 'vahtsõstsündümine') oll' Itaaliast alanu ja 14.-17. aastagasaal kestnü aig Õuruupa kultuuriluun. Tuul aol liiguti religioonikesksilt väärtüisilt inemisekeskse maailmapildi suunan.
Katõgooria:Aolugu
Aasovi meri
pisi|Aasovi meri jääs [[Ukraina ja Vinnemaa vaihõlõ]] Aasovi meri ( krõmmitatari keelen Azaq deñizi; ukraina keelen Азовське море; vinne keelen Азовское море) om sisemeri Hummogu-Õuruupan, miä jääs Vinnemaa ja aotlidsõlt okupeeridü Ukraina vaihõlõ. Põh'a ja õdagu puul om Aasovi ümbre Ukraina, hummogu puul Vinnemaa. Aasovi mere ja Musta mere vaihõl om Kertši merekitsus.
Aasovi merd peetäs maailma kõgõ madalambas meres, kõgõ suurõmb süvvüs om õnnõ 14 miitret. Katõgooria:Ukraina Katõgooria:Vinnemaa
Amazonas
Amazonas om jõgi Lõunõ-Ameerikan. Tä om maailma kõgõ viirikkamb jõgi, timän om inämb vett ku tõisin kümnen suurõmban jõõn kokko, miä suurdõmerde juuskvaq. Amazonas om kõgõ suurõmba valgalaga jõgi maailman nink timän juusk üts viiesosa maailma kõiki jõki viist. Üle Amazonasõ lää-i üttegi silda. Tuu om nii ütest külest tuuperäst, et tä nii lõpmada suur om - suur jago jõõst om nii lag'a, et sinnäq saaki-i miiqaigsõ teknikaga silda ehitäq - ja tõsõst külest tuuperäst, et suurõmbalt jaolt juusk tä troopilidsõn vihmamõtsan, kon om veidüq teid ja viil veidemb liino. Kuigi Amazonasõ jõgi om pall'odõ näütäjide poolõst kõgõ suurõmb maailman, om sõski kokko lepüt, et pikkusõ poolõst om tä tõnõ pääle Niilust. Mõnõq maatiidläseq (innekõkkõ Brasiiliast ja Peruust) sõski vaiõlõsõq toolõ vasta.
Katõgooria:Brasiilia jõõq Katõgooria:Colombia jõõq Katõgooria:Ekvadori jõõq Katõgooria:Peruu jõõq
Mississippi jõgi
Mississippi nakkas pääle Itasca järvest Minnesota osariigin nink juusk Mehhiko lahtõ.
Katõgooria:Ameeriga Ütisriike jõõq
Nurmmägi
Nurmmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Saarlasõ
Saarlasõ om külä Võromaal Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan. Külä om Pärlijõõ keskjoosu pääl.
Külän eläs 33 elänikku, talvõl eläs sääl rahvast veidemb, suvõl rohkõmb.
Saarlasõ küläst om peri üts kuulsambit võro kiränikkõ ja võro keele iistvidäjit Kauksi Ülle.
Aolugu
Külä om vanastõ olnuq tähtsä, sääl om olnuq vesiveski ja palvõmaja. Arvatas, et külä om uma nime saanuq Sahrlisõ Jahni perrä, kiä 1711. aastal käve katõ hingega Rõugõ kerikun armulavval. 2011. Aastal pidi Saarlasõ külä umma kolmõsaandat sünnüpäivä, mink avvus panti küllä mälehtüskivi Pedäjämäele.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Albaania kiil
Albaania kiil (gjuha shqipe, shqip) kuulus indoõuruupa kiilkunda hulka ja om sääl umaette keelerühm. Lähäbmat sugulust tõisi indoõuruupa keelerühmiga olõ-õi lövvet.
Albaanian (3,3 mill'onat kõnõlõjat) ja Kosovon (2 mill'onat kõnõlõjat) om albaania kiil riigikeelek.
Suur hulk kõnõlõjit eläs ka Montõnegron ja Serbiän (kokko ligi 1 mill'on), Makõdoonian (700 000), Kreekan (140 000), Türgün (300 000) ja Itaalian (90 000).
Kokko om kõnõlõjit umbõs 6-8 mill'onat inemist.
Katõgooria: Albaania Katõgooria: keeleq
Toolamaa mõisa (külä)
Toolamaa mõisa om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Soomõoru uja
Soomõoru uja om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Huudva ojja.