cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kihlkund
Kihlkundõ täämbäne päiv
Kuigi kihlkundõ piire s'oo ilma aigo inämbüisi maakaartõ pääle märgitä-iq, om egapäävätsen elon sõski mitmit olukõrdo, kon tiidligult vai alatiidligult noidõ perrä toimitas. Inemiisi matõtas iks uma kihlkunna kalmuaida. Uma kihlkunna kotussit ja inemiisi tundas parõmbihe ku muid, kasvai tuuperäst, et noidõ hulgan om pall'o sugulaisi. Kihlkunnakeskusõq ommaq teie sõlmpunktin ja hariligult ommaq kihlkundõ keskuisin kihlkunnakoolõst vällä kasunuq keskkooliq ja gümnaasiumiq. Iks inämb pruuvvaq inemiseq, kinkalõ juurõq tähtsäq ommaq, kandaq uma kihlkunna rõivit vai lauldaq uma kihlkunna rahvalaulõ. Kihlkundlikku jaotust pidäväq avvo seen Võro liikminõ ja muinsuskaitsõliikminõ.
Vahtsõl eesti aol ommaq mitmõq kihlkunnaq naanuq pidämä kihlkunna päivi. Sääntside hulgan ommaq Ambla, Anna, Hageri, Haljala, Harju-Jaani, Juuru, Jõelähtme, Jüri, Karja, Karuse, Koeru, Kose, Kursi, Lüganuse, Martna, Mihkli, Nõo, Peetri, Pilistvere, Püha, Rapla, Simuna, Tõstamaa, Urvastõ, Viru-Jaagupi, Võnnu, Äksi kihlkund ja võiollaq viil tõsõq.
2009. aastagal naati Eesti Rahva Muusõumi iistvõtmisõl ja timä 100. aastagapäävä puhul nink suurõtiiammõdi abiga kihlkunnapiire üle Eesti suurõmbidõ teie veeren ärq tähüstämä. Edimädseq kats silti panti üles Võnnu ja Tarto-Maarja kihlkunna piiri pääle Tarto-Räpinä tii veeren nink tetti pidolidsõlt vallalõ 14. mahlakuu pääväl.
Peräjärve
Peräjärve om mitmõ Võromaa külä nimi:
Kihlkund
Võromaa kihlkundõ aolugu
Määntseq kihlkunnaq muistitsõl Võromaal olliq, olõ-i täpsehe teedäq. Kõgõ vanõmbaq ommaq Põlva (edimäst kõrda paprin kirän 1452), Urvastõ (1477), Karula (1532) ja Rõugõ (1613) kihlkund. Vahtsõliina kihlkund tetti 1626. a. Räpinä kihlkunda om paprin nimmat 1636. Kanepist tekk' umaette kihlkunna 1675. a. Roodsi kuning Karl XI uma käsokirägaq; kokko panti Põlva, Otõmpää, a päämidselt Urvastõ kihlkunna veereq. Hargla kihlkund om kõgõ noorõmb Võromaal, läts' eräle 1694. a. päämidselt Karula kihlkunnast.
Mustahamba
Mustahamba om mitmõ Võromaa külä nimi:
Peebu
Peebu om mitmõ Võromaa külä nimi:
Tammõmägi
Tammõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Viil om olõman Tammõ mägi Kanepi kihlkunnan Piiri kandin.
Jaanimägi
Jaanimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Aidamägi
Aidamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Karula vald
Karula vald om vald Õdagu-Võromaal. Inämbüs vallast jääs Karula kihlkunda, üts tükk jääs Lukõ kihlkunda Valgamaal. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulus Karula vald Valga maakunda.
Perämõtsa
Perämõtsa om mitmõ Võromaa külä nimi:
Peräkülä
Peräkülä om mitmõ Võromaa külä nimi:
Taheva vald
Taheva vald om vald Õdagu-Võromaal. Inämbüs vallast jääs Hargla kihlkunda, põh'aosa jääs Karula kihlkunda. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulus Taheva vald Valga maakunda.
Harglõ kihlkunna mäeq
Harglõ kihlkunna mäki nimekiri lugõ üles Harglõ kihlkunna mäeq.
A E H J K L M N P R S T U V
Aidaperämägi
Aidaperämägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Pulli
Pulli om mitmõ Võromaa külä nimi:
Tuulõmägi (Orava mõisa)
250px|thumb|Tuulõmägi põh'a puult kaiaq (põimukuu 2009) Tuulõmägi om mägi Vahtsõliina kihlkunnan Orava vallan Orava mõisan Orava järvest mõnisada miitret lõunõ puul. Tuulõmäe korgus merepinnast om 79 miitret.
Arvada, et uma nime om tä saanuq tuulõkivi (tuulõveski) perrä, miä kunagi sääl mäe pääl oll'. Täämbädsel pääväl kasusõq mäe pääl mõnõq puuq ja puhmoq.
Kaeq viil
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna mäeq
Vahtsõliina vald
Vahtsõliina vald oll' vald Hummogu-Võromaal 1991. aastagast kooniq 2017. aastaga umavalitsuisi tallituspüürdmiseniq.
Pindi
Pindi om mitmõ Võromaa külä nimi:
Vahtsõliina vald
Inämbüs vallast jäi Vahtsõliina kihlkunda, üts tükk ka Rõugõ kihlkunda. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulu Vahtsõliina vald Võro maakunda.
Vallan oll' üts alõvik (Vahtsõliina) ni 46 küllä.
Orava
Orava om mitmõ Võromaa külä nimi:
Aromägi
Aromägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Puustusõ
Puustusõ om mitmõ Võromaa külä nimi:
Päkä
Päkä om mitmõ Võromaa külä nimi:
Arumägi
Arumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Naha
Naha om mitmõ Võromaa külä nimi:
Viil om olõman Nahakülä Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan.
Aeniidü mägi
Aeniidü mägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Esändämägi
Esändämägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Miiksi vald
Miiksi vald om Võromaa kõgõ põh'apoolitsõmb vald. Inämbüs vallast jääs Räpinä kihlkunda, üts tükk jääs Võnnu kihlkunda Tartomaal. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulus Miiksi vald Tarto maakunda.
Palukülä
Palukülä om mitmõ Võromaa külä nimi:
Haabumägi
Haabumägi om mitmõ mäe nimi:
Haavistumägi
Haavistumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Tuksimägi
Tuksimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Haudumägi
Haudumägi om mitmõ mäe nimi:
Tuulõkivimägi
Tuulõkivimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Rebäse
Rebäse om mitmõ Võromaa külä nimi:
Kanepi kihlkunna mäeq
Kanepi kihlkunna mäki nimekiri lugõ üles Kanepi kihlkunna mäeq.
A E H I J K L M N O P R S T U V Õ Ü
Hallimägi
Hallimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Haugastõmägi
Haugastõmägi om mitmõ mäe nimi:
Hanimägi
Hanimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Haljamägi
Haljamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Harakmägi
Harakmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Varsamägi
Varsamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Haavamägi
Haavamägi om mitmõ mäe nimi:
Hurdamägi
Hurdamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Koolimägi
Koolimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Haukamägi
Haukamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Hobõsõsällämägi
Hobõsõsällämägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Tuulõmägi
Tuulõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Uibumägi
Uibumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Hiiremägi
Hiiremägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kukumägi
Kukumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Urvastõ vald
Urvastõ vald oll' vald Õdagu-Võromaal 1991–2017. Inämbüs vallast jäi Urvastõ kihlkunda, väikene tükk Tartomaa Sangastõ kihlkunda. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulu Urvastõ vald Võro maakunda.
Küläq
Kassi, Kerikukülä, Koigu, Kuldri, Kõlbi, Lümätü, Pihlõni, Ruhingu, Toku, Uhtjärve, Urvastõ, Vahtsõ-Antsla, Vaabina ja Viselä
Hõpõmägi
Hõpõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Orajõgi
Orajõgi om jõgi Võromaal. Tä nakkas pääle Kanepi kihlkunnast, a suurõmbalt jaolt juusk Põlva kihlkunnan. Orajõgi om Ah'a jõõ hääpoolinõ harojõgi.
Orajõõ läteq om Mustja külän kunagidsõ Johanneshofi talo man, Osola tiiristist 4 km põh'a puul. Ülembjoosul om jõgi egal puul süvendet ja õgvõndõt. Edimält lätt jõgi 0,5 km lõunahummogu poolõ, Mustja külä keskel käänd põh'ahummogu poolõ ja juusk pia 7 km, kooni Roosi külä ja Põlgastõ mõisani, õigõn sängün läbi kuivõndõt soistõ niite ja põldõ. Jõõ org nakkas vällä kujonõma viil Põlgastõ mõisa man. Põlgastõ mõisast 1,5 km allavuulu Kruuta külän Ojasaarõ talo kotsil käänd jõgi äkki põh'aõdaguhe, a kilomiitre peräst (Hainastõ talo man) käänd jälq põh'ahummoguhe ja joud 1,5 km peräst Mustajõõ küllä. Sääl lätt timäst üle Vana Võro tii. Saman suunan juuskõn lätt tä läbi Mäni ja Tilsi külä vaihõlt. Inne Vedoküllä käänd jõgi hummogu poolõ. Peräst Tilsi-Himmakülä tiid juusk Orajõkkõ hää käe puult uja, miä tulõ Pikästjärvest. Edesi tege jõgi 1,5 km pikutsõ haagi Vardja külä ja mõisa ala, pääle midä juusk tä juusk sügävän Põlva-Ahja-Luutsna ürgoron Ah'a jõõni vällä. Tä juusk läbi Koiolakülä, Meemaskülä, Mõtstõ ja Kuruski külä, käänd sõs hummogu poolõ Rosma küllä, kon Orajõkkõ juusk Peri uja. Pääle tuud juusk Orajõgi läbi Põlva liina ja sääl olõva ülessulut Põlva järve. Põlvast allpuul juusk jõgi läbi Tilsi (Orajõõ) ja Himmastõ külä nink lätt Eostõ külä man Ah'a jõkkõ.
Orajõõ veeren om pall'o elämiisi ja põldõ, veidemb mõtsa. 1930. aastagil olliq jõõ pääl veskiq Vedokülan Kundzal (Konsa), Koiolakülän Poiol, Kuruski külän Raudsepäl, Rosma külän, Põlvan nink Tilsi (Orajõõ) külän Haukal ja Pihol.
Orajõgi om suurõ sadamisõga. Jõõ viipinna absoluutnõ korgus lätte man om 100 miitret ja suu man 35,3 m. Tuu tähendäs, et korgusvaih om 64,7 m ja keskmäne sadaminõ 1,66 m/km. Kõgõ suurõmb om sadaminõ inne Rosmat mõtsa sisen.
Kallost om Orajõõst saad haugõ, särge, lepämaimu, rünti, viidikat, latikut, trullingut, hinki, ahunat ja lod'akalla.
Kirändüs
Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq Katõgooria:Kanepi kihlkunna jõõq
Härmä mägi
Härmä mägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Härämägi
Härämägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Ts'olgo
Ts'olgo om mitmõ külä nimi.
Võromaal om
Setomaal om
Hällümägi
Hällümägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Raudsepä (Rõugõ)
Raudsepä om ka tõsõ Rõugõ valla nimi, kaeq Raudsepä (Varstu). Raudsepä külä om ka Võro vallan, kaeq Raudsepä (Võro).
Raudsepä om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Härmämägi
Härmämägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Immismägi
Immismägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Jaanimäe
Jaanimäe om mitmõ külä nimi.
Setomaal om
Jaanitarõmägi
Jaanitarõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Hüdsemägi
Hüdsemägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Vislapuu
300px|thumb|Vislapuu ossaq, mar'aq, häiermäq.
Vislapuu vai visnapuu vai kirsipuu om viläpuu, mink mari om vislamari.
Kaeq viil
Katõgooria:Viläpuuq
Vislamari
300px|thumb|Vislamar'aq.
Kaeq viil
Katõgooria:Puuviläq Katõgooria:Mar'aq
Pirn
300px|thumb|Pirniq ossa külen.
Pirn om puuvili, pirnipuu vili.
Kaeq viil
Katõgooria:Puuviläq
Jahumägi
Jahumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Jänessemägi
Jänessemägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Juulamägi
Juulamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Sulbi
Sulbi om mitmõ külä nimi.
Võromaal om
Setomaal om
Karula kihlkunna mäeq
Karula kihlkunna mäki nimekiri lugõ üles Karula kihlkunna mäeq.
A E H I J K L M N O P R S T U V Õ Ä Ü
Setomaa
right|thumb|Seto küläq 1902. aastagal [[Hurda Jakobi perrä.]]
Setomaa om aoluulinõ seto keele ja kultuuri ala Lõunõ-Eestin. Jago aoluulist Setomaad om seo ilma aigu Vinnemaa all.
Aolugu
Setomaa aolugu om muust Lõunõ-Eestist päält 1000 aastaga tävveste tõistsugumanõ olnuq. Setomaa om olnuq Pihkva ja Irboska mõoalan, miä olliq keskusõq, kohe massõti massõ. Muinasao lõpun es massaq Räpinä ja Vahtsõliina kihlkunnaq viil kinkalõgi massõ.
11. aastagasaal tull' Pihkva mis'onäärega õigõusk. Ei olõq teedäq, määnest kiilt tuud aigu mis'onääriq kõnõliq.
Keskaig
Keskaignõ Setomaa jagosi katõs maakunnas Pihkva ja Irboska vaihõl. Irboska om olnuq mitmit kõrdu kõvõmb. Pihkva oll' tähtsä ku sääl olliq viitiiq – Velikaja jõõ kurakallas ja lisajõõq – kõik olliq transpordisüsteemiq.
Petseri kluustri algusõs loetas 1473. aastakka, päält tuud võtt' Petseri Irboska üle.
Vahtsõmb aolugu
1920. tetäs Tarto rauhaga Petseri maakund, miä lahutas är 1944. aastagal, ku ⅔ Petserimaast lõigatas ärq vahtsõst tettü Pihkva oblasti külge. Vanaq keskusõq, Irboska ja Petseri, lääväq mõlõmbaq Vinne alaq.
20. aastagasaal om olnu kats suurõmbat Setomaalt ärqtulõmist. Edimäne nakas' pääle 50. aastil, ku eloniguq saiq hindäle Nõvvokogoliido passiq, sis minti Eestimaalõ, Eesti liinohe, muusiähn ülikuulõhe. Tõõnõ suurõmb tulõk nakas' pääle 90. aastil, ku piir läts kinniq. Seo ilma aigu eläs Vinne poolõ pääl viil paarsada setokõist.
Usk
Setokõsõq ommaq olnuq õigõuskliguq, a vindläseq ütleseq seoniqaoniq õks, et setokõsõq ommaq poluverniki 'poolõusolidsõq'. Olkõq, et käüdäs samma kerkohe, ommaq setokõisi kombõq, ka kerikun, olnuq tõistsugumadsõq, ja vindläseq ei piäq näid peris hindäsugutsis.
Usk ei olõq setokõisilõ tulnuq tulõ ja mõõgagaq niguq Eestimaalõ, a võimu ja sotsiaalsõ eliidigaq – ülemb vaiht' usko, rahvas tull' perrä. Setokõidi õigõusko minek om olnuq rahulidsõ loomugaq ja taa jälg om seoniqaoniq nätäq vannoinemiisi päält, kiä es käüq nõvvokogo koolin ja es nakaq kerikut põlgma.
Suur vaih Setomaa ja Eesti ristiuso vaihõl om tuu, et hummogukerik vai õigõusk es õiõndaq väegaq vanno kombidõ vasta, nii jäi alalõ näütüses kalmõ pääl süümise kommõq, miä Õuruupan ärq oll' keelet. Setomaal, nika ku taa Moskva alaq läts, es pandaq pappi pukki üleväst puult, a rahvas esiq, kiä kokko käve (Setomaal om viil seoniqaoniq alalõ nulgaidentiteet), valisi hindäle papi. Ku papp oll' rahva siähn üles kasunuq, olliq täl rahva kombõq teedäq. Tuun mõttõn es võtaq Setomaal ristiusk midägi mant, a hoobis and' manoq.
Esämaa Eräkund
pisi|Esämaa Eräkunna logo Esämaa Eräkund (eesti keelen Isamaa Erakond; varrampa ka Erakond Isamaa ja Res Publica Liit) om rahvuslinõ alalõhoitja eräkund, miä sündü 2006. aastagal, ku Esämaaliit ni Res Publica latsiq ütte. 2018 otsustõdi eräkunna nimes pandaq ESÄMAA Eräkund (ISAMAA Erakond).
Õuruupa Inemiseõiguisi Kohus
250px|thumb|Õuruupa Inemiseõiguisi Kohto maja [[Strasbourgin]]
Esämaa Eräkund
Äriregistri perrä oll' Esämaa eräkunnal 2022. aastaga 18. hainakuu päävä saisoga 7203 liigõnd.
Õuruupa Inemiseõiguisi Kohus
Õuruupa Inemiseõiguisi Kohus (prantsusõ keelen Cour européenne des droits de l’homme) om kohus Õuruupa Nõvvokogo man, miä kaits inemiseõiguisi kõigin 47-n Õuruupa Nõvvokogo liikmõsriigin. Kohto tüü alossõs om Õuruupa Inemiseõiguisi Lepeq‎, minka kõik nuuq 47 riiki ommaq hääs kitnüq. Kohus tüütäs Strasbourgin Prantsusmaal.
Esämaa Eräkund
Esämaa edemiis om Seederi Helir-Valdor, pääsekretär Sibula Priit.
Õuruupa Inemiseõiguisi Kohus
Kaeq viil
Katõgooria:Kohtoq
Esämaa Eräkund
Lätteq
Katõgooria:Eesti eräkunnaq
Vahtsõliina
Vahtsõliina om alõvik Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
1. vahtsõaastakuu pääväl 2020 elli Vahtsõliinan 592 inemist.
Vahtsõliina oll' aastagil 1950–1959 Vahtsõliina rajooni keskus.pisi|Vahtsõliina rahvamaja
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna alõviguq Katõgooria:Võro valla alõviguq
Genfi leppeq
200px|thumb|Edimäne, 1864 sõlmit Genfi lepeq
Genfi leppeq ommaq neli lepüngit ja kolm lisaprotokolli, miä pandvaq paika riikevaihõlidsõ õigusõ standardiq tuu kotsilõ, kuis sõa ohvridõga piät ümbre käümä. Genfi leppe all mõtõldas hariligult neländät, 1949. a. lepet, miä sõlmiti pääle Tõist ilmasõta. Leppen üteldäs, määntseq ommaq sõavangõ õigusõq, kuis piät haavatuisi ja eräinemiisi sõatsoonin ja tuu ümbre kaitsma. 1949 lepeq om kinnütet tävvelidselt vai osalidsõlt 194 riigi puult.
Katõgooria:Lepüngiq riike vaihõl Katõgooria:Õigustiidüs
Järvmägi
Järvmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Järvemägi
Järvemägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Jürimägi
Jürimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Reinu katai
Reinu katai om Eesti kõgõ korõmb katai, miä kasus Põlva kihlkunnan Tsolgo lähkül Reinu talon. Ku Reinu katai luuduskaitsõ ala võeti (1959), oll' puu katõssa miitret korgõ ja miitre jago jämme. 1966. aastagal vällä pant silt om talo pernaasõl Orassoni Rael-Adiinal iks viil koton alalõ. Ku Reinu kadajat mõõdõti aastal 1998, saadi korgusõs 13,5 m. Ku korgõ katai parhilla om, olõ-i teedäq. 2008. aasta talvõl murdu Reinu kadaja kolmõst suurõmbast ossast üts ärq, a tuu kõgõ korgõmb oss es olõq.
Reinu katai om Eesti kõgõ korgõmb joba tõist vuuri. Vaihõpääl kuulutõdi rekordihoitjas Ahunapalu katai Tartomaal, a tuu murdu nelä aasta iist ärq. Reinu kadaja vannusõs hindasõq as'atundjaq 100-150 aastakka. Pernaanõ arvas', et kadaja võisõ mulda pandaq vai kasuma jättäq timä vanavanaesä Pille Rein. Vanaperremehe avvos om pant nii talo ku kadaja nimi tsaariao lõpun, ku Rein suurõ talo sugulaisi vaihõl ärq jagi.
Pererahvas om korgõ kadaja üle väega uhkõ ja nä hoitvaq taad lambidõ ja kitsõ iist. Poig Elmet tege aig-aolt puust mõnõ plõksi. Kunstiopilasõq ommaq kadajat maal'man käünüq ja suvõl kääväq huvilisõq tuud kaeman. Pernaanõ om jätnüq väikese pindrekese, midä pite nä tullaq saava ni lupas näil värteni kah sõitaq. 1
Läteq
katõgooria:Luudus katõgooria:Puuq
Kaaramägi
Kaaramägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kadajamägi
Kadajamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Mõnistõ vald
Mõnistõ vald oll' vald Õdagu-Võromaal. Suurõmb jago vallast jäie Hargla kihlkunda, üts tükk Karula kihlkunda.
Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulu Mõnistõ vald Võro maakunda.
Küläq
Mõnistõ vallan oll' 60 küllä: Ahli, Ala-Luustoja, Ala-Põru, Ala-Villigä, Andrusõ, Andsi, Arukülä, Borodino, Hargipalu, Horsti, Härbäli, Hürüvä, Hütü, Jaanusõ, Kallastõ, Karissöödä, Keräandsu, Kilvagu, Koemõtsa, Kolgamäe, Konnukülä, Korva, Kuudsi, Lambasuu, Masa, Mehka, Mõtuskonnu, Mäe-Luustoja, Mäeveski, Mäe-Villigä, Mõnistõ, Parmupalu, Peebu, Peräjärve, Peräkonnu, Pihkura, Piili, Pulli, Põldõ, Pälä, Rautsa, Rudina, Ruuksu, Sae, Sakurgi, Saru, Sarumõisa, Singa, Suurõtammõ, Sõõru, Tiidsa, Tundu, Tursa, Tämbläse, Utiksaarõ, Vahtsõ-Roosa ja Villigä külä.
Sõmmõrpalo vald
Sõmmõrpalo vald om vald Õdagu-Võromaal. Inämbüs vallast jääs Urvastõ kihlkunda. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulus Sõmmõrpalo vald Võro maakunda.
Pärlijõgi
Pärlijõgi (läti keelen Pērļupīte) om jõgi Võro- ja Lätimaal. Tä nakkas pääle Lätist, a suurõmbalt jaolt juusk Rõugõ kihlkunnan. Pärlijõgi nakkas pääle Trumulītisõ järvest Põh'a-Lätin nink juusk kur'a poolõ päält Mustajõkkõ paigan, kost Mustajõõ suuni om 55,4 km.
Sõmmõrpalo vald
Küläq
Sõmmõrpalo vallan om üts alõvik - Sõmmõrpalo - ja 44 küllä: Alakülä, Alapõdra, Annõ mõisa, Haamastõ, Haava, Haidaku, Hansi, Hargi, Heeska, Hindriku, Horma, Hutt'a, Hänike, Jakapi, Järvere, Kaagu, Kaapsuu, Kahru, Keema, Kurõnurmõ, Kärgula, Lakovitsa, Lauri, Leis'o, Liinamäe, Liiva, Lilli-Annõ, Lilli, Majala, Murra, Mustassaarõ, Mustja, Mäekülä, Osola, Pritsi, Pudru, Pulli, Punakülä, Rauskapalu, Rummi, Sulbi, Sõmmõrpalo, Udsali, Varõssõ.
Pärlijõgi
Jõõ pikkus om 41 km (tuust 4 km Lätin) ja jõgikunna suurus 194 km² (tuust 32 km² Lätin). Jõõ langus om 95,7 m ja lang om 2,37 m/km.
Uma nime om Pärlijõgi saanuq ebapärlikarbi (Margaritifera margaritifera) perrä, midä viil 18. aastagasaal sääl pall'o elli.
Edimädseq 4 km juusk Pärlijõgi Alūksne korgustigul Lätin, ületäs Loogamäe ja Pillardi külä vaihõl Eesti piiri, säält paar kilomiitret allapoolõ om 2,5 km Eesti ja Läti piirijõgi ja käänd sõs Eesti. Eestin juusk tä Haani korgustigul 5-6 km läbi Luhasuu. Edesi juusk tä sügävän järskõ perviga ürgoron. Kotussidõ om jõgi väega käänolinõ. Keskjoosul om jõõsängü põh'an nätäq Ülemb-Devoni paealospõh'a lub'akiviq ja dolomiidiq.
Oro põh'an ommaq hariligult korgõmbaq konnuq ja kotussidõ likõq madalaq luhaniidüq. Kesk- ja alambjoosul ommaq jõõ veeren põlluq ja mõtsaq. Jõe veeren ommaq sääntseq küläq: Loogamäe, Kadõni, Vanamõisa, Mikitä, Pärlijõõ, Märdi, Kängsepä, Saarlasõ, Ruuksu, Hurda, Matsi, Heedu, Kaugu, Karaski, Sännä ja Sikalaanõ. Pärlijõõ pääl on 5 sulgu.
Pärlijõõst Pähnä Jakobi perrä
Pähnä Jakob (sünd. 1860) Hurda küläst Rõugõ kihlkunnast om 1943. a. kõnõlnuq niimuudu.
Kadastmägi
Kadastmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Pärlijõgi
Pärlijõõst Pähnä Jakobi perrä
''Ku noq nakkat taad värki ärq kaema jaq olõma, sõs ärq üldäq, noq näeki-eiq kala poiga vii sisehn. Kuq suvõl mõnikõrd jõõ viirde putut, sõs tulõ mõni maamõräbäk perve viirde. Kuq muta kui jalaga viil üles tsolistat, sõs kääväq sääl muadsõ vii sisehn jaq tumpvaq nõnnu vasta pall'ast jalga. Kuq kõditasõq lõuq. Agu vesi ärq seletüs jaq nimäq hinne kui ärq rõbatasõq, sõs kakvaq kavvõdahe ku situs, sõs olõ-iq inäp piätüst. Maamõ poiga neh viil ärq näet, aq tõõsist kalust olõ-õiq haisugi inäp. Ärq nimäq ummaq kaonu ja ärq lõpnuq. Noq um ega miis kalamiis. Ega kala jaos om mitu püüdjät. Tuu um neh tu asi, et nimäq saa-õiq sugõnõdaq. Niguq pää tsuskas, nii um õng lõvvuhn. Ärq püüdvä kõik tilgakõsõq kah. ---
''Siin miiq kottal noq muud olõ-õs, ku s'oo Pärli jõgi, kost kallu püüti. Tan üllen Viitenä puul timä um viil peris väikene, niguq oja. Aq siin lätt joq suurõmbas jaq laembas. Siin juusk naid lättiid sisse jaq mõni oja kah. Aq mõisa man um timäl joq hoobis tõõnõ n'agu. Aq vesi um siin õnnõq alasi külm. Tuu um naad'õ lättide peräst, et naaq ajavaq külmä vii sisse. Talvõl jälq ummaq lättekotussõq vallalõq. Mood'o külmäs külq jõgi kõõgist paag'ust ärq kinniq. Sõs käüdäs hobõstõga üle jaq õkva. Ohku lumõga nakka-õiq kiä kõvõrit teid pite kolkma. Säänä asi.
''Aq kas saq tiiät, minkperäst s'ool jõõl um säänä nimi? Kaeq vanast oll' siist üts peris pärli löüt. Tuu oll' Katariinalõ kingit. Tuu oll' lasknuq timä hinele krooni sisse pandaq. Nii kõnõldiq. Selle tedä nüüd kutsutas Pärli jõõs. Peräst olõ-õiq kiä inäp üttegiq pärlit nännüq. Muguq mõni kunnakarp vahel pääväpaistõl viihn välgüs.
''S'oo jõõkõnõ siin um kärre joosuga vai niguq üldäss, et suurõ sadamõgaq. Tuuperäst tetti timä pääle mitu veskit. Kaeq s'oost Saarlasõst nimäq nakkasõq joq pääleq. Saarlasõhn kats tükkü. Sõs vana Tõnis uma hurgaliga. Sõs tulõ Eomõis, sõs Kaska jaq kõgõ perähn Alksnes. Uma kuus veskit s'oo lähkü maa pääl. Mi saq viil ärq ütlet vai olõt. Aq näet um pikki jaq suuri jõki, kohe saa-õiq määnästki veskit kohe tetäq eiq. Olõ-õiq säntsiid kotussiid eiq. Niguq taa suur Mustjõgi jaq, kohe s'oo Pärli jõgi sisse juusk. Ma-i tiiäq tan parlaq üttegi veskit ollõv. Taa juusk tast läbi luha, um muanõ jaq mää põh'aga. Aq miiq jõõl um uma kimmäs ruusa- ja liivapõhi all. Jaq kivve täüs kuq kurivaim, väikeiisi jaq suuri. Ärq ummaq joq sammõldanuq, nilbõq jaq rohilidseq. Näet sääl kivve all oll' kalul hüä elläq, sääl neh muguq tillidiq õnnõq. Kala um ka-ks tark elläi. Ärq saq ülguq! Ka kuq timä hinne kohe kivi alaq um vidänü, sõs pää hoit timä õks kivi alt välläpoolõq, et sõs timä näge kõik ärq miä sünnüs jaq lasõ-õiq mõnõl tõõsõl kalal hinnest kinniq n'opadaq. Aq inemist timä vainlanõ pelgäs. Niguq ärq näge, nii um kaonuq. Lask hannaga uma lopsu jaq lätt. Võtaq viil kinniq.
''Noq um jõgi ärq kuiunuq, miä kala siin noq viil elläq saa vai um. Kalal jääs sälg vii sisest vällä, noq kon timä sõs viil eläs vai um. Ärq um naaq võrrõndiguq kaq liiva täüs uhtnuq. Ni pall'o um sügävämpi kotussit, kuq veskitammi pääl. Sääl vaest um viil ärq mõni suurõmb kala. Sääl saa timä viil elläq. Aq vanast oll' tõõmeeli jõõhn rohkõp vett. Sõs olliq vihmatsõbaq aoq. Aq noq tükke peris ärq kuiuma. Saa-õs tsirgulõ inäp vasarõ hämmädäq ka-s. Mi saq tiit vai olt. Noq olõ-õiq mitu aestat inäp kalla söönüq. Vähä maik um joq meelestki ärq lännüq. A kost vanast oll' jõgi kõik vähki täüs kuq sibinitsu. Vähki jaq kallu, sagunahe. Sõs muguq minti jaq tuudi, puudus es tulõq.
250px|thumb|Pärlijõgi Ruuksu ja Hurda külä vaihõl 2009. a. mahlakuun
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq Katõgooria:Läti jõõq
Jõõmägi
Jõõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Sabbe August
Sabbe August (August Sabbe, 1909-1978) oll' Paidra küläst perit mõtsaveli, kinkal õnnõstu Eesti mõtsaveljost kõgõ kavvõmb hinnäst Vinne võimo iist käkki.
Elokäük
Sabbe August sündü 1. süküskuu pääväl 1909 Pindi vallan Paidra külän Palo (Paidra-Palo) talon. Tä oll' ummi vanõmbidõ, talopidäjä Jaani ja timä naasõ Katri neläs lats. Latsõpõlv läts müüdä esätalon õkva Võhandu jõõ veeren.
Sabbe perre kõgõ vanõmb poig Rudolf oll' sõamiis, Vabahusristi kavaler. Tõnõ veli Heinrich võidõl' kah Vabahussõan ratsaväen, a sai joba 11. urbõkuu pääväl 1919 Miiksin hukka. Sõsar Hilda kuuli kah noorõn iän, 1931.
Pääle kaitsõväen tiinmist astõ August kaitsõliito, kon kuulu Lasva-Pindi ratsaeskadroni 2. rühmä. Ku esä 1930. a. kuuli, tull' Augustil taloperemihes naata.
August oll' pikkä kasvo tukõv miis, kiä jäi tihti näiodõlõ silmä. Tälle miildü pido pääl kävvü nink tä tandsõ häste.
Tull' s'aksa okupatsiuun ummi ränki normikohustuisiga S'aksa riigi hääs. Noidõga tull' August toimõ. A ku S'aksa riik naas' tedä sõaväkke tahtma haard' tä 1944. a. jälq ärq mõtsa minnäq, kon oll' sõa lõponiq. Sõa aol, 14. põimukuu pääväl 1944 sai juhusligust pommikildast hukka Augusti imä Katri. Nii oll' lühkese aoga perrest alalõ jäänüq August ütsindä.
Kalmamägi
Kalmamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Sabbe August
Elokäük
Tagasi tulnuq nõvvokogodõ võim kuulut' vällä vahtsõ sõaväkke võtmisõ. Tuu pääle läts' August 1944. a. jälki tutvahe mõtsa. 1945. a. lubati kõigil, kinkal olõ-s veresüüd hinge pääl, mõtsast vällä tullaq. Nii tekk' August kah ja naas' tüühü Paidra veskin möldri abilisõn, s'ollõ et talopidämine Vinne võimo all tälle es passiq.
Ku August Võrolt tagasi joud', ütlev tä sõbrolõ, et tedä sunniti agendis nakkama, a timä kedägi ärq anna-iq. Kui tä paaril kõrral Pakla suuhu tšekistiga kokko saam es lääq, kõrraldõdiq Paidra veski man tälle haarang. August sai mõtsa pakko ja KGB hääs tüüd es tiiq.
Edimädse talvõ var'as hinnäst ütsindäq. 1950 lei kampa Rootsi Jaani mõtsaveljo salgagaq "Orion". 1951. aastaga sügüsest 1954. aastagani var'as hinnäst Suurõ Taivaskua ligidäl punkrin. Tä kuulu Rootsi salga nn. tagalamiiskunda - hoolits' varustusõ, söögi ja eloasõmõ iist. Peräst Rootsi Jaani ja salga juhtvidõ liikmidõ hukkasaamist 1952. a. piimäkuu 6. pääväl Räpinä ligidäl Ristipalon ja Taivaskua punkri üleslöüdmist 3. radokuu pääväl 1954. a. naas' August hinnäst ütsindäq käk'mä, päämädselt kodokandi mõtson. Tuus aastagast pääle taht' julgõolõk Augustit ku "üleliidolidsõlt takanotsitavat ohtlikku kur'ategejät" likvidiiri. Tihti käüdi tedä kodotalo man varitsõman, a ei midägi. Augustit otsõq nii Võro kui Põlva KGB. 1978. a. saivaq nääq tä lõpos kätte. Ku 1978. a. süküskuu 28. pääväl KGB ja SORVVO tüütäjä tahiq tedä kinniq võtta, hüpäs tä Võhandu jõkkõ ja uppu.
Mälehtüse hoitminõ
200px|thumb|Mälehtüskivi Võhandu veeren
Kirändüs
Katõgooria:Võromaa inemiseq Katõgooria:Võromaa mõtsaveleq
Kakõlusmägi
Kakõlusmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kahrumägi
Kahrumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Liivi lipp
Liivi lipp on liivlaisi lipp.
Lipp võeti ammõtligult pruukmistõ 2. urbõkuu pääväl 1923. Lipu alostuspido oll' 1923. aastaga 18. märtekuu pääväl Irē külän.
Lipu mõõduq ja horisontaaltriipõ lakk'uisi vaihõkõrd ommaq Läti riigilipu muudu. Liivi lipu värmiq – rohilinõ, valgõ ja sinine – sümbolisiirväq maaviirt, nigu taad mere päält umast loodsikust näge kalamiis: rohilinõ mõts, valgõ liiv ja sinine meri.
Kaeq viil
Katõgooria:Lipuq
Kalmõmägi
Kalmõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Riikevaihõlinõ Verevä Risti ja Verevä Puulkuu Liikminõ
200px|thumb|Verevä Risti ja Verevä Puulkuu logoq
Riikevaihõlinõ Verevä Risti ja Verevä Puulkuu Liikminõ om riikevaihõlinõ humanitaarliikminõ, minkast võtt ossa umbõs 97 mill'onat vabatahtlikku üle ilma ja mink tsihis om inemiisi elo ja tervüse kaitsminõ.
Nimi Verrev Rist, midä sakõstõ pruugutas, om veitse essütäv. Tegeligult olõ-iq sääntse nimega organisats'ooni olõman. Liikmisõ ala kuulusõq mitmõq organisats'ooniq, miä juriidilidsõlt ommaq ütsütest sõltumatuq, a minkil ommaq ütidseq põhimõttõq, tsihiq, sümboliq, statuudiq ja juhtorganiq. Liikmisõ ala kuulussõq sääntseq organisats'ooniq.
Katõgooria:Riikevaihõlidsõq organisats'ooniq
Jaanikõstõ
Jaanikõstõ om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Majanduskuuntüü ja Arõngu Organisats'uun
pisi|400px| Majanduskuuntüü ja Arõngu Organisats'uun (inglüse keelen Organisation for Economic Co-operation and Development, lühkolt OECD) om 1961. aastagal luud riikevaihõlinõ organisats'uun, kohe kuulus 33 korgõlt arõnut tüüstüsriiki. Tä tegeles päämädselt majanduspoliitiga küsümüisiga: infovaihetusõ, andmidõ korjamisõ, statistiga avaldamisõ, majandustrende analüüsi, tulõviguprognoosõ ja muu sääntsega.
Katõgooria:Riikevaihõlidsõq organisats'ooniq
Kõivmägi
Kõivmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kalmõtmägi
Kalmõtmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kalmõtu
Kalmõtu om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kalmõtumägi
Kalmõtumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Interpol
250px|thumb|Interpoli pääkortin Lyonin
Interpol (täüsnimega Riikevaihõlinõ Kriminaalpolitsei Organisats'uun) om organisats'uun, miä kõrraldas politseikuuntüüd riike vaihõl. Tä luudi 1923 Riikevaihõlidsõ Kriminaalpolitseikomisjoni nime all, Interpoli nimme kand tä 1956. aastagast.
Interpolil om 188 liikmõsriiki ja timä pääkortin om Lyonin Prantsusmaal. Tä om suurusõ poolõst tõõnõ valitsuisivaihõlinõ organisats'uun pääle Ütitsit Riike.
Katõgooria:Riikevaihõlidsõq organisats'ooniq
Katai
thumb|400px|Kadajit kasus sagõhõhe liivadsõ pedäjämõtsa all
Kõivumägi
Kõivumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Katai
Katai (kasvotiidüse perrä harilik katai, selle et kadajit um väega mitund sorti) om küpressiliidsi sugukunda kadaja perrekunda kuuluv nõglapuu. Edimäne, kiä harilikku kadajat tiidüsligult selet', oll' Linneus 1753. aastagal. Kadajamõtsa nimetedäs kadastigus vai kadastus.
Botaanilidsõq tunnusõq
Inämbält kasus harilik katai puhmakujolidsõlt, harvõmb puukujulidsõlt. Puu korgus om hariligult kooniq 10 miitret, harvõmb kooniq 15 miitret. Kõgõ suurõmb korgus om registreerit 18,5 miitret Roodsin. Eesti kõgõ korgõmb katai om Reinu katai, miä kasus Võromaal Põlva kihlkunnan.
Katai kasus hariligult kooniq 860 aastakka vanas. Kadaja tüvi om sagõhõhe mitmõharolinõ ja mõnikõrd kiirdü kasunuq. Nuuri puiõ kuur om kitsin lastõn kestendäv, vanõmbil puiõl madalidõ vakõ ja pehmide kiudõga.
Levik
Harilik katai kasus sagõhõhe lakõ pääl mere veeren, luupäälsil, palo pääl, suus minevide maiõ pääl jm. Hariligu kadaja suur levinemisala om Euraasia kesk- ja põh'aosan, kooniq stepeni vällä, hummogumaal kooniq Jaapani saarini, Põh'a-Afrikan, Põh'a-Ameerikan, Gröönimaal ja Islandil. Lõunõhummogu poolõ küünüs levinemisala Pakistani ja Nepalini, a Põh'a-Ameerikan 30° põhjalakk'usõni.
Hiusõlõikaja
pisi|Hiusõlõikaja kuivas kliendi hiussit pisi|Hiusõlõikaja mõsk kliendi hiussit Hiusõlõikaja (ka tsirulnik) om tuu, kiä lõikas, piird, värm, stilisiir tõisi inemiisi hiussit ehk tege inemiisile soengit.
Katai
Levik
Eestin om levinüq kadaja harilik alambliik Juniperus communis communis.
Hiusõlõikaja
katõgooria:ammõdiq
Katai
Tarvitaminõ
Kadaja puu om ilosa tekstuuriga, tihehide aastagarõngidõga ja hää hõnguga puu.
Makõ maiguga viljo seen om tsukõrd 40%, õllõ, happit, lipiidõ, vitamiinõ, kasvovahha jne. Nõglost ja viljoga võrsist saa tetäq eederlikku õlli, midä om pruugit antibakteriaalsõs abinõvvos meditsiinin ja veterinaarian. Kadajamarjo pruugitas vürdsis. Naid pandas nii mõtseläjä ku tsia- ni lambalihalõ.
Kadajat pruugitas ka ku ilopuud pargõn ja aion, a naid om küländ rassõ ümbre istutaq. Tuu jaos tulõ kaiaq, et nii inne ku peräst ümbreistutamist olõssi puu lõunõ poolõ sama küleg.
katõgooria:puuq
Kahru
Kahru om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Kõivõmägi
Kõivõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kandsimägi
Kandsimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Lehtsalu Markus
Lehtsalu Markus (Markus Lehtsalu, sündünüq 7. vahtsõaastakuu pääväl 2001) om seto juuriga laulja ni laulukirotaja Sauõlt.
Timä setokiilsit luulõtuisi om 2022. aastaga Võro-Seto Tähtraamatun.
Elukäük
Põhikoolin käve Sauõ Gümnaasiumin, keskkooli lõpõt' Talina 32. Keskkoolin.
2019. aastagal võit' Eesti Miihilaulu Seldsi solistõ võikilaulmisõ.
Aastagast 2020 opis Tarto Ülikooli Villändi Kultuurikollõdsin helütetängut.
2012–2020 tä laul' ja mänge kitrat ansamblin Voucher.
EP-q
"Pistorg" ("Kuristik", 2018)
Singliq
"Sammõl'" ("Sammal", 2020)
"Fell-In" (2020)
Lingiq
Lehtsalu Markus Soundcloudin
Lehtsalu Markus Spotifyn
[https://www.facebook.com/Voucherofficial/videos/717884128625140/ Ülesastminõ 2019. aastaga suvõl] Katõgooria:Eesti lauljaq Katõgooria:Sauõ inemiseq
Kalmõtõmägi
Kalmõtõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Õuruupa Julgõolõki- ja Kuuntüüorganisats'uun
200px|thumb|OSCE logo
Kanarigumägi
Kanarigumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kanepmägi
Kanepmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Õuruupa Julgõolõki- ja Kuuntüüorganisats'uun
Õuruupa Julgõolõki- ja Kuuntüüorganisats'uun (inglüse keelen The Organization for Security and Co-operation in Europe, lühkolt OSCE) om maailma kõgõ suurõmb julgõolõkilõ orienteerit valitsuisivaihõlinõ organisats'uun. Tä tegeles sõariisto kontrolli all hoitmisõ, inemiseõiguisi, aokirändüsvabahusõ ja õiglaidsi valimiisi küsümüisiga.
OSCE-l om 56 liigõt Õuruupast, Kaukaasiast, Kesk-Aasiast ja Põh'a-Ameerikast. Tä luudi 1975 NATO ja Nõvvokogo bloki riike puult ütitselt, et konflikte ärq hoita ja kriisega toimõ tullaq.
Katõgooria:Riikevaihõlidsõq organisats'ooniq
Tammõ-Lauri tamm
pisi|Tammõ-Lauri Tamm suvõl
Kergätsi
Kergätsi (vai Kergädsiq) om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Tammõ-Lauri tamm
Tammõ-Lauri tamm om Eesti kõgõ jämmemb puu. Tamm kasus Urvastõ kihlkunnan Urvastõ külän Tammõ-Lauri talo maa pääl. Uurmiisi perrä nakas' puu kasuma 1326. aastagal. Tamm om 17 miitret korgõ. Tä ümbermõõt om rinnakorgusõlt 8 miitret.
Tammõ-Lauri tamm om kujotõt Eesti 10-kroonilidse paprõraha pääl. Tammõ-Lauri tamm võeti luuduskaidsõ alaq piimäkuu 30. pääval 1939. aastagal. Sõs oll' taa Urvastõ valla Tammõ-Jüri nr. 30 talo krundi pääl ja timä umanik oll' Abeli Reinhold.
Tammõ-Lauri tamm om kavva olnuq ka teedäqolõvalt Eesti kõgõ vanõmb puu. 1998. aastagal mõõdõti timä vannusõs 680 aastakka. 2004. aastaga andmidõ perrä om sõski olõman viil vanõmb puu Puhtulaiul Läänemaal. Tuu vannus piässi olõma 800. aasta ringin.
Kergätsi
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Tammõ-Lauri tamm
2016. aastaga võtt' Tammõ-Lauri tamm ossa Euruupa aasta puu võistlusõst.
Pilte
Katõgooria:puuq Katõgooria:Urvastõ kihlkund Katõgooria:Pühäqpaigaq
Ülikuul
Ülikuul (kullõq) om korgõmb opiasotus, minkal om õigus andaq tiidüslikkõ kraatõ.
Kannu mägi
Kannu mägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Ülikuul
katõgooria:koolitus
Richard I
Katõgooria:Inglüsmaa kuningaq ja kuningannaq
Kääpämägi
Kääpämägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Pipõrkuuk
pisi|Pipõrkuukõ süvväs hariligult [[jouluq|joulu aol]]
Pipõrkoogi retseptiq ommaq esiqsugumaidsin kultuurõn esiqmuudu. Pipõrkoogiq omaq hariligult pruuniq. Sagõhõhe ilostõdas pipõrkuukõ päält valgõ vai ka värmilidse tsukrujauhkõsõst ja munavalgõst tettü vaaba ehk glasuuriga.
Pipõrkoogõl om arvat olõvat nõidlidsõq umahusõq. Om kujonuq kombõs kah pipõrkoogõst tetäq väikuid majakõisi. Seo kommõq om peri S'aksamaalt ja levinüq parhillatsõs üle ilma.
Keldremägi
Keldremägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Pipõrkuuk
pisi|left|Latsi hindätettüq pipõrkoogiq pisi|left|Latsõ hindätett ja kõvva glasuuriga ilostõt pipõrkuuk
Katõgooria:Söögiq
Lättemägi
Lättemägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Indusõ oro tsivilisats'uun
200px|pisi|Indusõ tsivilisats'ooni ala
Indusõ oro tsivilisats'uun oll' pronksiao tsivilisats'uun (kütse aig 2600–1900 i.m.a-.) mink keskus oll' Hindustani puulsaarõ õdagujaon Indusõ jõõ ümbre. S'oo ilma aigo om suurõmb jago tuust piirkunnast Pakistanin.
Katõgooria:Tsivilisats'ooniq
Keldrimägi
Keldrimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kasvandumägi
Kasvandumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Gulag
pisi|Sunnitüülaagridõ kaart Gulag oll' sunnitüülaagridõ süstiim. Tuu tüüt' päämidselt Stalini Jossifi pikä käsüvalitsusõ aol Nõvvokogoliidon. Sõna “Gulag” tulõ vinnekiilsest ütelüsest “Главное управление лагерей”. Laagriq olliq tüün 1920. aastist kooniq Stalini kuulmisõni 1953. Vaihõpääl oll' vangin umbõs 18 mill'onat inemist.
Pihlamägi
Pihlamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Gulag
Gulag luudi 1919. aastagul ni 1921. aastaguniq oll' sääl võrgon 84 laagriit. Stalini aol nõssi laagridõ ja vangõ nummõr väega suurõs. Käsüvalitsõja näkk' sunnitüüliisin kassu Nõvvokogoliido majandusõ võimõndamisõlõ. Inemiisi sunniti tüütämä puu, kivihüdse ja tõistõ mineraalõ saamisõs.
Kiä saadõdiq sunnitüüle?
Gulagi saadõti kurategijit, rikkambit talopoigõ vai kulak it, ohvitsiire ni muid kodanikkõ: tohtriid, kiränikkõ, tiidläisi. Nn Stalini puhastusõ aol (1936–1938) saadõti sinnäq ütskõik kedä, kiä juhi vasta oll'.
vasakul|pisi|[[Bukowinski Wladyslaw – pri̬i̬stre, Poola sunnitüüline ]]
Vangõ elo
Tüütingimüseq olliq väega hirmsaq. Vangiq pidid tüütama pia 14 tunni päävän. Vangõl olõ es tüüriisto ega kaitsõasjo. Gulagi eloolo oll' väega jälle – külm ja kasimaldaq. Võitlus söögi ja muu peräst oll' egäpääväne nätüs. Aoluulaisi arvamisõ perrä kuuli egä aastak laagrin 10% vangõ. pisi|Gulagi kullakaivandus
Perän Stalini kuulmist
pisi|Vangiq tüül Gulag kaot' võimu õkva päält Stalini kuulmist 1953. aastagul, ku õnnõ paari päävä joosul lasti priis mill'onit vangõ. Sõski jäiq mitmõq sunnitüülaagriq tüütämä kooni 1980. aastini. Viil 1987. aastagul alost' Gorbatšovi Mihhail, kah Gulagi ohvri latsõlats, Gulagi tävvelikku kinniqpanõkit.
Välislingiq
katõgooria:Nõvvokogoliit
Kerigumägi
Kerigumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Baskiiri lipp
pisi|Baskiiri lipp Bakiiri lipp om Vinnemaa Föderatsiuuni kuuluva Baškortostani vabariigi lipp ja baskiirõ rahvuslipp.
Lipp võeti pruukmistõ 25. r adokuu pääväl 1992.
Sümbolite tähendüseq
Sinine tähendäs herksüst ja mõttidõ puhtust; valgõ rahhu, vallalisust, kuuhtüüvalmidust; rohilinõ vabahust ja igävest ello. Lillihiädseq om sõprusõ märk, timä säidse kruunlehte säidse baskiiri hõimu. Sinine ja valgõ värv ommaq samaq Vinnemaa lipuga, tuuga näüdätäs sõprust Vinnemaaga.
Välislingiq
katõgooria:lipuq katõgooria:Baskiirimaa
Maradona Diego
Maradona Diego (Diego Armando Maradona Franco; sündünüq 30. rehekuu pääväl 1960 Lanúsõn, Buenos Airesõ maakunnan; koolnuq 25. märtekuu pääväl 2020) oll' argentina jalgpallimängjä ja -triinjä.
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2014. aastaga pääle
"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2014. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" katõkümne viies aastagakäük. Tähtraamaduga om üten sainakallendri. Toimõnd' Reimanni Nele.
Maradona Diego
Timmä peetäs ütes kõgõ parõmbas mängjäs aoluun. Maradona oll' lühkü, aga tuuiist nopõ ja jovvulinõ ni palliga väega ossav.
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2014. aastaga pääle
Teedüs
Katõgooria:2013 raamaduq
Maradona Diego
Üts kuulsambit hetki timä karjäärin oll' 1986. aastaga jalgpalli maailmameistrevõistluisil Inglüsmaa vasta käega lüüd väreht, mink tä esiq Jumala käes nimmas'.
Kaeq viil
Katõgooria:Jalgpallimängjäq
Kerikmägi
Kerikmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kerikumägi
Kerikumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Engelsi Friedrich
Engelsi Friedrich (1820-1895, Friedrich Engels) oll' s'aksa sotsiaaltiidläne, kirämiis, poliitigateoreetik, filosuuf. Üten Marxi Karliga loetas tedä kommunistligu teooria esäs. Katõkeske kirotiq nääq 1848. aastagal Kommunistligu Partei Manifesti. Engels toimõnd' ka Marxi Karli "Kapitali" tõist ja kolmandat köüdet pääle tuud, ku Marx ärq kuuli.
Katõgooria:S'aksamaa filosoofiq
Rabamägi
Rabamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kaaratsori
pisi|Kaaratsori Kaaratsori (tiidüskeelen Gryllotalpa Gryllotalpa) om väegadõ huvitava vällänägemisega maa all elläv mutik. Tä eläs üte-katõ tsentimiitri lakjutsin käügen, midä tä kaib kooniq paari miitri süvvüste. Esiki seo mutigu nime lõpp ladina keelen – talpa - tähendäs mükrä. Eestin või kaarasorri trehvädäq õnnõ lõunõ puul Imäjõkõ. Kaaratsori om kõgõsüüjä. Tä või süvväq tõisi mutikit, marjo ja köögiviljo. Tuuperäst olõ-õiq aidniguq õnnõliguq, kui tedä umsn aian nägeväq. Suvõõdagidõ või kuuldaq, kuis kaaratsori tsiristäs. Tuud tege tä tagomaidsi jalgo kokko hõõrdõn. Kaaratsori om küländ hainaritsigu muudu, õnnõ suurõmb, pruun ja edimädseq jalaq omma laembaq. Täl ommaq ka tundlaq nii iin kui ka takan, et saasiq maa all oosõ seen parõmbalõ liikuq.
Kerkomägi
Kerkomägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Vallimägi
Vallimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kassilaanõ (Räpinä)
Kassilaanõ om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Kikkakunt
Kikkakunt om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kenya
Kenya vai Keeniä, ammõtlidsõlt Kenya Vabariik, om Afriga riik. Kenya pääliin om Nairobi.
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
Kikkamägi
Kikkamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
1800
1800.  aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10013. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:18. aastagasada 1800
Burj Khalifa
thumb|Dubai Burj Khalifa om Araabia Ütisemiraatõ pääliinan Dubain ollõv pilvelahkja, miä tetti valla 4. vahtsõaastakuu pääväl 2010.
Burj Khalifa om maailma kõgõ korgõmb hoonõq läbi ao. Taa om 828 miitret korgõ.
Kõvask (priinimi)
Kõvask om priinimi.
Burj Khalifa
Taa om tõisist innemb ehitedüist korgõist ehitüisist tõistõ tuu poolõst, et sääl om ka eloruumõ. Huunõ alomadsõn jaon olevidõ 39 kõrra pääl om hotell. Huunõn ommaq ka bürooruumiq.
Kõvask (priinimi)
Eestin om seol nimel om 2022. aastaga saisogaq 85 kandjat.
Aolugu
Karula mõisa Lajassaarõ, Tsilimiku, Madsa talon ja Apja külän sai seo nime küländ suur suguvõsa, kiä võisõ olla peri Mägistelt. 1826. aastaga hingelugõmistõ kirotõdi Kawask ja Kawast. Karula keriguraamatin om algusõst pääle Köwwask, miä ildampa om vahtsõhe kiräviisi ümbre kirotõt. Seo om kõgõ suurõmb Kõvaski suguvõsa.
Burj Khalifa
Burj Khalifa om päämädse ärihuulidsa Šeik Zayedi veeren. Hoonõq pidi olõma 818 miitret korgõ ja 160-kõrralinõ. Taa suurus pidi olõma 33,4 hektääri ja pidi masma 4,1 mill'ardit USA dollarit, miä tege üte ruutmiitre hinnas 12 300 dollarit.
Kõvask (priinimi)
Aolugu
Liinamäe mõisan Urvastõ kihlkunnan panti Kõvaski Jüri pojalõ, Lakovitsa talon elänüle Piitrele hingelugõmisõ nimi Köwwak, a keriguraamatin om tuu Köwask. Jääs tunnõq, et Piitre poigõst kedägi täüsiäni es eläq ja seo mõisa priinimi kuuli vällä. Kõvaski talo om külh alalõ, peris vana talonimi, 1834 Kewaske, 1688 Kafwaske Andres Jaak.
Burj Khalifa
Ehitüs
Ehitüstüüga alostõdi 21. süküskuu pääväl 2004. Joba 21. hainakuu pääväl 2007, ku olliq valmiq 141 kõrda, oll' taa maailma kõgõ korgõmb hoonõq. Sõs taa olli 512,1 miitret korgõ. Inne taad oll' kõgõ korgõmb hoonõq Taipei 101.
17. vahtsõaastakuu pääväl 2009 sai hoonõq uma lõpligu korgusõ 818 miitret.
Kõvask (priinimi)
Aolugu
Vana-Kavilda mõisan Puhjan Tartumaal panti hingelugõmistõ Kowwast ja Köwwast. 1840. aastagal alustõt personaalraamat näütäs, et nime saajaq olliq velleq Märt ja Juhan Köwwask, Paabu Märdi pojaq.
Burj Khalifa
Ehitüs
Lisas toolõ, et Burj Khalifa om kõgõ korgõmb ehitüs aoluun, om taa ka läbi ao kõgõ suurõmba kõrdo arvoga hoonõq. Mineväne kõrdo arvo rekordiumanik oll' Maailma Kaubakeskus. Huunõn om ka kõgõ korgõmb ja kipõmb lift, mink kibõhus om kuooniq 64 km/h.
Kõvask (priinimi)
Aolugu
Kõvaski perekunnanimel olõ-õiq täämbä üttegi tõist kirotusviisi, a hingelugõmisõ protokolli kandmisõgaq om hulga varjantse tegünüq. Mitu kõrda om kirotõt -sk asõmal -st, miä või tullaq tuust, et kirotajalõ oll’ tutva Tartomaa Kavastu mõisa (saksa Kawast). Maakiilt parõmbalõ kirotaq mõistvil keriguoppajil jälq es olõq üttegi hätä: kõik neli mõistiq kirotaq sõnna kõvask (vanan kiräviien köwwask), miä tähendäs piinüterälist tahko. Näütüses mulgi keelen om üteld: väitsä ihvets tahu pääl ja kõvas’ki pääl kõhudets üle. Seosama sõna om olõman ka põh’aeesti keelen kujol kõvasi vai kõvas. Soomõ keelen om kovasin, midä käänetäs umasütlejän kovasimen.
Lätteq
Katõgooria:Priinimeq
Burj Khalifa
Ehitüs
Burj Khalifat ehitiväq päämidselt vaesõq sisserändäjäq Lõunõ-Aasiast. Nääq saivaq väega veidüq palka.
Korgusõ muutminõ
Burj Khalifa korgust om mitu kõrda ümbre tett. Algusõn pidi taa olõma üttemuudu Melbourne'in olõva Grollo Tower'iga, mia om 560 miitret korgõ.
2006. aastagal andsõ ehitüskunstnik Marshall Strabala, kiä tüüt' huunõga kooniq 2006. aastagani, teedäq, et hoonõq pidi tulõma 808 miitret korgõ.
17.juunil 2008 andsõ huunõ umanik teedaq, et tä ei tiiq avaligus huunõ perämäst kõrda inne 2009. aastakka, ku hoonõq valmis om.
Huunõ pääehitüskunstnigulõ Adrian Smithile tundu, et huunõ ülemäne jago es näeq väega piinü vällä. Tä tahtsõ hoonõt tetäq korgõmbas. Tä küsümise pääle otsustõdi hoonõq korgõmbas ehitäq. Tuuga es kasuq huunõ kõrdo arv, a õnnõ ots muutu peenembäs. Taad tippu saasiq viil korgõmbas ehitäq ku vajja olõssi.
thumb|left|200px|Burj Khalifa edidseq viipurskusõq
Viipurskussüstiim
Huunõ ümbre om ehitet viipurskussüstiim, miä läts' masma 217 mill'onit USA dollarit. Viipurskussüsteemi projektiirse Califronian ollõv ettevõtõq WET Design. Viipurskussüstiim om 250 miitret pikk ja purskas 150 miitre korgulõ. Taad süstiimi valgustas 6600 lampi ja 50 värviprojektorit.
katõgooria:ehitüskunst katõgooria:Araabia Ütisemiraadiq
Katsini kiil
Katsini ehk tsinpo kiil om tiibedi-birma kiilkunna kiil, midä kõnõldas Birman Katsini osariigin ja Hiinan Yunnani provindsin.
Katsni kiilt ku imäkiilt kõnõlõs Birman 900 000 ja Hiinan 40 000 inemist.
katõgooria:keeleq
Jumala käe väräht
22. piimäkuu pääväl 1986 mängiti Azteca staadionil 114 582 inemise iin maailmameistrevõistluisi veerändfinaali mäng Argentina ja Inglüsmaa vaihõl. As'alõ and' vunki mano tiidmine, et neli päivä inne taad oll' katõ riigi vaihõl naanuq Falklandi sõda.
Edimäne puul'aig es lüvväq üttegi värähtit. Käümän oll' 51. minot', ku Maradona läts' kolmõst inglüse mängjäst müüdä ja and' passi Valdano Jorgelõ. Inglüse kaitsja sai jala vaihõlõ ni pruuvõ palli uma värtevahilõ andaq, et tuu sjoo kätte võtnuq (tuul aol oll' tuu viil lubat). Maradona juusk' trahvikasti palli pääle ni lei inne inglüse värähtivahti Hodge'i Steve'i palli käegaq sisse. Pääkohtunik Bennaceuri Ali näüdäs', et väräht lugõ.
Ehin
Ehin om priinimi.
Jumala käe väräht
Argentina võit' mängu 2–1 ni ildampa ka maailmamaistrevõistlusõq. Taa väräht valiti riikevaihõlidsõ jalgpalliliido hääletämisel aastasaa kõgõ parõmbas värähtis.
Kaeq viil
Katõgooria:Jalgpalli maailmameistrevõistlusõq
Ehin
2022. aastaga saisoga om seol nimel 25 kandjat, vällämaal või kandjit ollaq samavõrd.
Aolugu
Taa om õnnõ Kanepi kihlkunna nimi.
Vanan kiräviien kujol Ehhin pandsõ taa 1809. aastagal Kanepi opõtaja Roth Vana-Piigandi mõisa Hanni Ado läsä Katri perrele, Hanni Hansu läsä Annõ perrele, koolnuq Hanni Piitre latsilõ ja Hüssi Kaarli poja Juhani perrele. Juhtu nii, et nimme jäi perrä­tulõjilõ edesi kandma õnnõ Hanni Ado ja Katri poig Mihkle, kiä om hingelugõmisõn 1834 hoobis tõsõ nimega Ehha ’eha’. Sõristõ mõisalõ kolinult sai Mihkli ja poigõ 1850. aasta hingelugõmisõ nimes Ehhi, ildamb iks tagasi Ehhin, vahtsõn kiräviien Ehin.
Praosk Roth pandsõ priinimmis küländ hulga harilikkõ maakeele sõnno, miä olõ-õs õnnõ "asju nimeq", a ka abstraktsõq sõnaq. Säändsit nimmi nigu Algus, Edesi, Heldus, Hengus, Kõrran jt panti muialpuul väega harva. Üts sääne sõna, midä küll võro kiräkiil ei tunnista, om õhhin. A Roth es märgiq õ-hellü e-ga, tä pruuksõ küländ kimmält ö-d (Höbbe, Sönna, Wösso).
Kellämägi
Kellämägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Vana-Vigala Hirvepark
pisi|Hirvepark Vana-Vigala Hirvepark om kaitsõalonõ mõtsapark Märjamaa vallan Vana-Vigala külän Jädivere–Silla suurõtii veeren. Pargi pindala om 75 hektärit.
Ehin
Aolugu
Õhina sõnast om olnuq ka tõistsugust kujjo – ehin (Wiedemanni sõnaraamatun). Ku sõna säändse algusõgaq olõs 19. aastasaa alostusõ kanepi keelen olõman olnuq, olõs timä kuju *ehhin, umastavan *ehinä. Lisas sõnalõ õhk om olõman vana sõna õhk vai hõõhk kuuma hõõhkamisõ tähendüsen. Ku ahu õhkas kuuma ja verrev raud hõõhkas, sõs tuud ommaq nä tennüq joba aasta­tuhandit ja vastavaq sõnaq ommaq ka soomõ (hehkua) ja kar’ala keelen (hehkuo). Ka Eestin om tunnõt e-algusõga sõnna ehama ’leuchten, glühen (heletämä, helkämä, hõõhkama)’, ehamine ’Entzündung (tulõsoetus, palanik)’. Või arvadaq, et hengelist ja meelelist üleslämmistätüst näütäjast sõnast õhhin om olnqu ka vanaperäne kujo *ehhin. Sammamuudu põh’aeesti keelen, kon võro keele muutust –h > –hh ei tundaq, om sõna *ehin.
Vana-Vigala Hirvepark
katõgooria:pargiq
Ehin
Lätteq
Katõgooria:Priinimeq
Planhofi Maia
Planhofi Maia (Maia Planhof) om inglüse keelest eesti kiilde tõlkja.
Koodimägi
Koodimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Planhofi Maia
katõgooria:Võromaa inemiseq
Kitsõmägi
Kitsõmägi om mitmõ mäe nimi:
Kesk-Afriga Vabariik
Kesk-Afriga Vabariik om Afriga riik. Kesk-Afriga Vabariigi pääliin om Bangui.