cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kaika suvõülikuul 2012 Harglõn
Puulpäiv, 11. põimukuu päiv
9.00 – 12.00 Loenguq kultuurimajan: Võromaa kirändüsest. Harglõ kandi ao- ja kodoluust.
9.00 Teemägi Ene ja Ranniku Silva. Harglõ kooli aoluust.
9.30 Kõivupuu Marju. Harglõ kandi rahvaluulõst, uskmiisist, luudusliisist pühäkotussist ja ristipuiõst.
10.00 Kohvi- ja tsäivaih kultuurimajan.
10.30 Allasõ Tiia. 20 aastakka Kauksi Ülle loominguga ehk ärtundmiisi taa tii päält.
11.00 Krulli Hasso. Võromaa ja võrokeelitsest kirändüsest.
11.30 Raudvasara Valdur. Käärmanni Alfred – legendaarnõ Harglõ mõtsaveli.
Mõtlõmistiatri edimäne puulpääväne ülesastminõ.
Puulpäävädse päävä latsiprogramm koolimaja man 9.00 – 12.00.
12.00 Lõunõsüük koolimajan.
13.00 – 18.00 Ekskursiooniq ja matkaq.
Tan jaetas seltskund katõs ja perän vaihtõdas seltskundõ. Vaihtus om kell 15.30.
18.00 Võrokeeline jumalateenistüs Harglõ kerikun. Salumäe Külli ja Hollo Toivo.
19.00 Õdagusüük koolimajan.
20.00 Näütemängu-, laulu- ja filmiõdak ja simman kultuurimajan.
Pühäpäiv, 12. põimukuu päiv
200px|thumb|Harglõ kooli latsõq laulvaq suvõülikoolist osavõtjilõ.
8.00 Hummogusüük koolimajan.
10.30 Kohvi- ja tsäivaih koolimajan.
11.00 – 12.00 Loenguq koolimajan: Võro liikminõ: suunaq ja tsihiq.
11.00 Kama Kaido. Võrokõisi lipu konkursist.
11.30 Kuuba Rainer. Võro instituudi tsihiq ja tsihikeseq.
Pühäpäävädse päävä latsiprogramm koolimaja man 11.00 – 12.00.
Sigulda
Sigulda om liin Lätin Koiva jõõ veeren, Sigulda piirkunnan.
Kaika suvõülikuul 2012 Harglõn
Kaeq viil
katõgooria:Kaika suvõülikooliq
Sigulda
Läbi liina lätt Riia–Valga tsihin raudtii ja Riia–Pihkva suurtii.
2022. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Sigulda elänikkunnast lätläisi 89,6%, vindläisi 6,6%, valgõvindläisi 0,9% nink poolakõisi 0,7%.
Lätteq
Katõgooria:Läti liinaq
Karsti
Lätteq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kanepi vald
Peopuutri
200px|thumb|Nutiktelefoniga 200px|thumb|Peopuutri
Peopuutri om väega väikene (peopesä suurunõ) puutri, minga saa tetäq inämbvähämb sammo asjo ku hariligu personalpuutriga.
Katõgooria:Puutrivärk
Alaveski järv (Noodaskülä)
Alaveski järv om ülessulut järv Vahtsõliina kihlkunnan Lasva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Viitinä
Viitinä om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Sutõ
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Jaani kihlkund
Jaani kihlkund om kihlkund Saarõmaal. Kihlkunna keskus om Jaani.
Välislink
Katõgooria:Jaani kihlkund Katõgooria:Saarõmaa kihlkunnaq Katõgooria:Saarõmaa
Prii Vilbert
Prii Vilbert (sündünüq 25. rehekuu pääväl 1925 Verioran, koolnuq 31. hainakuu pääväl 2012 Tilsin) oll' koolijuht.
Oll' Tilsi kooli juht 1963–1977. Katõgooria:Võromaa inemiseq
Tuulse Armin
Tuulse Armin (Armin Tuulse, aastaganiq 1936 Armin Neumann; sündünüq 1. rehekuu pääväl 1907 Sännän, koolnuq 9. joulukuu pääväl 1977 Stokholmin) oll' eesti kunstitiidläne, üle rahvidõ tunnõt arkitektuuri uur'ja ja edimäne eesti rahvusõst kunstiaoluu prohvesri Tarto Ülikoolin aastil 1942–1944.
Verioja (Urvastõ)
Verioja om uja Urvastõ kihlkunnan.
Tuulse Armin
Om uurnuq liino ja liinomäki. Tä joonist' kõgõ edimält Vahtsõliina kandsi plaani.
Verioja (Urvastõ)
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq
1992
1992. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10205. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1992
Tuulse Armin
Elokäük
Tuulse Armin, tuud aigu viil Armin Neumann, sündü Tsooru mõisa mõtsaülembä perekunnan. Opõ Tõrva Ütisgümnaasium ja Valga Poiglatsi Gümnaasiumin. Annigaq nuurmiis läts 1927. aastagal edesi opma Tarto Korgõmbahe Muusigakuuli viioli pääle ja võesti vasta ka Tarto Ülikooli filosoofiatiidüskunda, a et täl olõ-õs rahha, sai tä opmisõgaq pääle naadaq 1929. aastagal. Pääainõq oll' täl kunstiaolugu, mink tä lõpõt' kuus aastakka ildampa magistrikraadigaq, lõputüü oll' "Eesti lossiq. Kronoloogia ja plaanitüübiq". Tuulse oppaja Karlingu Sten tsusk' kõiki takast, et nuuq seo ilma ao kunstist kirotanuq, Tuulsõ võtt' timmä kuuldaq. Tä kirot' näütüisi kriitikat (30. aastidõ lõpun), kunstiraamatidõ retsensioonõ ja märgot' kunsti häti üle. Uma edimädse artikli and' Tuulse vällä Üliopilaslehen, teema oll' EÜS ja muusiga. Tuulse oll' muusiän aastit EÜS-i orkesti juhataja ja ammõt'linõ viiolimängjä Vanõmuisõ orkestrin. Tä kirot' ria artikliid Tänäpäevän, Akadeemiän, Loomingun, Postimehen ja Päävälehen.
Aastil 1936–1939 sai stipendiumi ja käve mano opman kodo- ja välämaan, ka Königsbergin Klaseni Karl Heinzi ja Worringeri Wilhelmi man, Stokholmi Ülikoolin Roosvali Johnny man, Hollandin, Belgiän, Prantsusmaal ja Itaalian.
1939. aastagast sai timäst Tarto Ülikooli oppaja, 1942–1944 kunstiaoluu prohvesri.
Pagõsi 1944. aastagal Ruutsi. Kirot' sarivälläandõn "Sveriges kyrkor" 1948–1962, sis sai välläandõ toimõndajas, nika ku 1973. aastaganiq.
1952. aastagal sai Stokholmi ülikoolin dotsendis, 1962–1974 oll' Põh'amaiõ ja võrdõlõja kunstiaoluu prohvesri.
Avvotasoq
1955 Roodsi Tiidüisi Akadeemiä Björnstjerni avvohind
1981 Marti Carl Adolf Böckleri nimelidse tsihtasotusõ mitäl Mare Balticum (päälesurma)
Lätteq
Katõgooria:Võromaa inemiseq
Horvaadi kiil
Horvaadi kiil (horvaadi keelen: hrvatski jezik) om indoõuruupa kiili slaavi rühmä kuuluv kiil, midä kõnõldas põhilidsõlt Horvaatian ni Bosnian ja Hertsegoviinan.
thumb|right|250px Horvaadi murdõkaart thumb|right|250px| Horvaadikeelidse teksti näüdüs aastist 1000-1100. thumb|right|150px|Horvaadikeeline tekstinäüdüs aastast 1200. thumb|right |200px|Horvaadikeeline tekstinäüdüs aastagast 1368. thumb|right| 200px|Horvaadikeeline tekstinäüdüs aastist 1380-1400.
Horvaadi tähistü
Katõgooria:Horvaatia Katõgooria:Keeleq
Ihaste
thumb|300px|Ihaste kotus Tarton
Ihaste om Tarto liinajago, mis om Tarto liina lõunõhummoguosan, Imäjõõ kura perve man. Ihaste piiren om Ihaste tii, Nõlvaku huulidsa pikendüs, liina piir ni Imäjõgi. Viil lätt Ihaste liinajago kokko Anneliina liinajao ja Luunja vallaga.
Liinajao suurus om 424 ha ja elänikke om 2013. aasta joulukuu andmidõ perrä kokko 2497.
Ihaste jagonõs lõunapoolitsõs Vana-Ihastes ja põh'ahummogupoolitsõs Vahtse-Ihastes, midä erätäs pedäjämõts. Vana-Ihaste madalaq kandiq võivaq keväjäsel aol vii alaq jäiäq.
Eduard Wiiralti huulidsa man om Wiiralti nimegaq mõts, mink lakõ pääl om juuskmisrada, võrkpalliplats ni tulõplats kuun küdsämise kotussõgaq. Kiigemäel om korvpalliplats. Raeremmelga huulitsal saa Ihaste spordi- ja vabaaokesküsen ratsutaq, golfi ja võrkpalli mängiq ni vipu laskõq.
Aadrõssil Nõlvaku 12 om Tarto Vaimlidsõ Tervüse Huuldekesküs, kon saavaq vanaq inemiseq elläq.
Liinajaon toimõndas Ihaste Selts ni Ihaste Elänike Liit.
Katõgooria:Tarto
Tsätski nulk
Tsätski nulk om üts Setomaa katõsttõistkümnest nulgast.
Tsätski nulga piirist om Verska laht, Pihkva järv, Kulja laht, Piusa jõgi ja suurõq mõtsaq, miaq ommaq Verska-Saatserinna tii ja Tarto-Petsere tii vaihõl. Tsätski nulk om uma suurusõlt tõõnõ nulk Poloda nulga perrä. Maa om tasanõ ja liivanõ.
Tsätski nulgah ommaq säntseq küläq: Verska, Väiko-Rõsna, Kremesova, Veln'a, Popovitsa, Saarõkülä, Määsovitsa, Kostkova, Säpinä, Sestniki, Kolossova, Korela, Verhulitsa, Võõlastõ, Serednä, Jaastrova, Pullukina, Põrstõ, Lõpolja, Jaamistõ, Jatsmanni, Lutõpää, Rääptsüvä, Podmotsa.
Tsätski nulga keskus om Verska. Suurõp pühä om keväjäne ja talvinõ jüripäiv.
Kirändüs
Katõgooria:Setomaa nulgaq
Raigi Eduard
Raigi Eduard (Eduard Raig; sünüdnüq 5. vahtsõaasta kuu pääväl 1902 Kõlleste vallan Võromaal, koolnuq 19. märtekuu pääväl 1998 Connecticutin Ameerikan) oll' Eesti sõeväeläne (lipnik) ja Eesti politseinik.
Elokäük
Raigi Eduard oppõ Tarto Liinakoolin, mink tä lõpõt' Vabahussõa aol. Võtt' ossa Vabahussõast Tarto kaitsõpataljonin, oll' osalinõ Tarto vabastamisõl, Lõunõrõnnõ lahingutõl Lõunõ-Eestin, Pihkva võtmisõl, Landersveeri ja Saksa Rauddiviisi vasta võitlõmisõl Landeswehri sõan ja katsõlahingutõl Narva rõnnal.
Deadache
"Deadache" om ansambi Lordi albom, miä ilmu 2008. aastagal.
Raigi Eduard
Elokäük
Nõvvokolo okupatsiooni aol käkk' hinnäst Tarton ja oll' maapaon Võromaal. S'aksa okupatsiooni aol määräti Raigi Eduard Politsei ja Umakaitsõ Valitsusõ Tarto-Valga Prefektuuri Elvä politseikomissaris. 1941. aastagal Valga politseiprefektis ja ildampa Eesti Julgõolõgipolitsei ja SD haldus- ja õigusosakunna juhatajas.
Deadache
Inemiseq
Katõgooria:Lordi albomiq Katõgooria:2008 albomiq
Raigi Eduard
Elokäük
1944. aastagal tagasi Saksa sõaväega läbi Sudeedimaa, Tšehhoslovakkia, S'aksamaa ja Austria, üle Elbe jõõ, miä oll' Nõvvokogo kontrolli all ja joud' üle Hannoveri Wolterdingeni pagõhõjalaagrihe Briti tsoonin. 1949. aastagal läts' perrega Ameerikahe.
Kitmiseq
Katõgooria:Eesti sõaväeläseq Katõgooria:Võromaa inemiseq
Rammstein
Näide popimbaq luuq ommaq ”Rammstein”,"Deutschland", ”Du hast”, ”Amerika”, ja "Ausländer".
Ülesastmisõq
pisi|303x303px|Tuld saa nätäq egän kontsõrdin Rammsteinile miildüs lava pääl egäsugust tulõvärki tetäq. 1996. aastagal sattõ lava päält ütele kullõjalõ määnegi pallav asi päähä ja tuu saiõ palotushaavo.
Ülesastmisõq Eestin
23. märtekuu pääväl 2001 Saku Suurhallin
22. märtekuu pääväl 2004 Saku suurhallin
24. radokuu pääväl 2010 Saku suurhallin
11. piimäkuu pääväl 2017 Talina lauluvälläl.
Mandela Nelson
Mandela Nelson (Nelson Rolihlahla Mandela, 1918-2013) oll' Lõunõ-Afriga Vabariigi edimäne demokraatlidsõlt valit president. Tä pidi tuud ammõtit 1994-1999.
Rammstein
Albumiq
Katõgooria:S'aksamaa ansambliq Katõgooria:Metalmuusiga
Mandela Nelson
Inne presidendis valimist oll' tä apartheidivastadsõ liikmisõ aktivist. 1962. aastagal panti tä vangi, sinnäq jäi tä 27 aastagas. Vangin olõmisõ aigu sai täst apartheidivastatsõ võitlusõ sümbol. Peräst vabassaamist 11. radokuu pääväl 1990 propagiirsõ tä ärqlepmispoliitikat, miä tegi lihtsämbäs üleminegi demokraatlidsõlõ riigikõrralõ. Tä valiti presidendis edimäidsil vapol valimiisil Lõunõ-Afriga Vabariigin 27. mahlakuu pääväl 1994. Tollõn ammõtin oll' tä 1999. aastagani.
Katõgooria:Lõunõ-Afriga Vabariigi inemiseq Katõgooria:Lõunõ-Afriga Vabariigi poliitiguq
Piazzi Giuseppe
pisi| Piazzi Giuseppe (7. hainakuu päiv 1746 Ponte in Valtellina – 22. hainakuu päiv 1826 Napoli) oll' itaalia matõmaatik, astronuum, usotiidläne, muuk, Palermo taivavahtmistorni luuja, Cerese löüdjä.
Katõgooria:Itaalia matõmaatiguq Katõgooria:Itaalia tähetiidläseq
Kellä
Kellä om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Fenno-Ugria Noorõq
pisi|paremal|Fenno-Ugria Noorõq logo Fenno-Ugria Noorõq (ka FUN) om soomõ-ugri ainist huviteduq nuuri seltś, miä luudi 2013. aastagal. Ütes Fenno-Ugria Nuuri ülesandõs om tugõdaq soomõ-ugri liikmist Eestin. Seos kõrraldatas soomõ-ugri nuuriprojekte ja kultuuriettevõtmiisi ni tetäs ütistüüd tõisi soomõ-ugri ütisidega nii Eestin (näütüses Fenno-Ugria Asutusõgaq) ku ka tõisin riiken. 2019. aastaga lõpun tetti seltsile ka uma MTÜ Hõimulõimed.
Kellä
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kanepi vald
Fenno-Ugria Noorõq
Seltś om riikevaihõlidsõ Soomõ-Ugri Rahvidõ Nuuri Köüdüse MAFUN liigõq.
Tegemiseq
FUN-i tähtsämbide tegemiisi hulka kääväq:
Ánsambli Kännu Peal Käbi
Fenno-Ugria Nuuri liikmõq ommaq tegijäq kaq ánsamblin Kännu Peal Käbi (võro keelen Kannu Pääl Kukk), mink varan ommaq lauluq õgasugumaidsin soomõ-ugri kiilin. Ánsambli võtt' üles 2018. aastaga keväjä kolm Heinsoo Heinikese eesti keelest vaďa kiilde ümbre pant laulu ni om üles astnuq vaďa kultuurigaq köüdet ettevõtmiisil. 2018. aastaga sügüse tekḱ Kännu Peal Käbi komikeelidse tõlkõ Võro ánsambli Ummamuudu luust “Kõnõtraat" (tõlkõ päälkiri “Сёрникутан”). Lugu löüd' vastakaja ka Komimaal, kon seod manits' uudiskannaľ Ö-net.
Ánsambli Kännu Peal Käbi astsõ üles 2018. aastaga hõimopäivide Tarto pääkóntsõrdil Eesti Rahva Muusõumin inämbüisi õdagumeresoomõ rahvalaulõga.
Välälingiq
Katõgooria:Organisats'ooniq
Bad Cat
thumb|275px|Filmi "Bad Cat" logo
„Bad Cat“ (türgü keelen „Kötü Kedi Şerafettin“) om puutriga tett animafilm ettevõttõlt Anima Istanbul, 2016. aastagal tett türgü film, miä kõnõlõs kodoeläjäq. Filmi luu om kirotanuq Bülent Üstün ja filmi säädjä om Mehmet Kurtuluş.
Lätteq
Katõgooria:Filmiq
Pupli
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Miss'o valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Jaanusjärv
Jaanusjärv vai Jaanusõjärv vai Nahajärv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Lasva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Virakatsi oja
Virakatsi oja om uja Urvastõ kihlkunnan.
Suurõmõtsa (Võro)
Suurõmõtsa om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Vanaimäkruut
pisi|[[Vanaimäkruut.]] Vanaimäkruut om maailman üts´ armastõdump element midäs heegeldedäs. Taaga või heegeldäq tõõsõsugumaidsi põnõvampi asjo: suuri sängürõivit; uhkit latsirõivit; paalappõ ja kõkkõ, midä eloilman inemise mõistus joud vällä märkiq. Kruudilidsõq as'akõsõq om väegaq moodulidsõq. Tõõnõkõrd avitas hää tulõmi jaos ka ainukõsõst kruudiriast.
Kiri om selge süstiim, mink perrä heegeldüstüüd suurõmbas kasvataq. Kuq süstem selge, või kruuti ilma kirjä kaemaldaq kasvataq perädüsuurdõ mõõtu. Õnnõ heegeldüsnõgõl ja lang tulõ hoitaq hindä ligi, nii saa egä prii rehk tsipakõnõ käsitüüd tetäq. Kruudi heegeldämine om parasjago nii väiku tüü et egäl puul tuud tetäq.
Buddha
pisi|Buddha Seo artikli kõnõlõs ületsest mõistõst; budismi alostaja kotsilõ kaeq artiklit Gautama Buddha
Vanaimäkruut
katõgooria:käsitüü
Buddha
Algusõh kutsuti buddhas arvadaq õnnõ Šākjamunit, a pia kujosi arvosaaminõ, et buddhasit om olnuq ka innemb ja tulõ ka tulõvigun. Mahajaana budismin om buddha tähendüs laemb. Buddha om sääl sagõhõhe igävene vai ülemainõ olõnd vai printsiip, kiä aigaolt võtt inemise kujo, et näüdädäq eloliisilõ tiid virgumisõlõ.
Would You Love a Monsterman?
"Would You Love a Monsterman?" om ansambli Lordi singli, ilmunuq 2002.
Luuq
Katõgooria:2002 singliq
Buddha
Buddha kirotõdas suure algustähega, ku tegemist om Šākjamuniga (Gautama Buddhaga); buddha ku virgunusi eloliisi ülene nimitüs kirotõdas väiku algustähega.
Kaeq viil
Katõgooria:Budism
Jämaja kihlkund
Välislink
Katõgooria:Jämaja kihlkund Katõgooria:Saarõmaa kihlkunnaq Katõgooria:Saarõmaa
Linask
pisi|Linask' vai linnas Linask' vai linnas (Tinca tinca L.) om makõviikala.
Linask' om jämme ja höörik kala. Tä kaald pia kilogrammi. Tä kodos ommaq muadsõq põh'agaq, viihainu täüs ja lämmämbä viigaq järveq. Suvõ keskpaigan, ku järvevesi lätt kuumõmbas vai nakkas alanõma, jääs linnas suvõunnõ. Tä tükk süvvä mua sisse ja uut sääl parõmbat aigu. Arvatas, et linnas saa ilma söömäldäq katõsa kuud vasta pitäq.
Tälle miildüseq pääas'aligult kiholaisi vaglaq, viikirbuq, tõisi kallo mari, väikoq kalaq. Linnas eläs ni kümme aastakka.
Katõgooria:Kalaq
Vana-Roosa kalmuaid
Vana-Roosa kalmuaid om kalmuaid Võromaal Rõugõ kihlkunnan, seo ilma ao jagamisõ perrä Võro maakunnan Rõugõ vallan Vana-Roosa külän.
Kalmuaia ümbre olnuq lipeline aid om häönüq.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ vald Katõgooria:Rõugõ kihlkund
1991
1991. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10204. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1991
Siil
pisi|Siil Siil vai harilik siil (Erinaceus europaeus) om tsillokõnõ nõklogaq elläi. Eestin eläs ka tõist sorti siile - lõunasiil (Erinaceus roumanicus).
Süümine
Siili söögis ommavaq: mutugaq ja näide pojaq, liivikõsõq, kunnaq, hiireq, sivvuq, tsirgupojaq ja -munaq.
Opõrats'oonisüstem
200px|thumb|Opõrats'oonisüstemi kotus puutrin: pihlõnõ - tarvitaja, rohilinõ - rakõndusprogramm, sinine - opõrats'oonisüstem, pruun - riistvara
Vikurnägo
Vikurnägo om tundidõ vällänäütämises pruugitav kirävaihõmärke kokkosäädüs, miä kujotas inemise rõõmsat, kurba vm näko.
Vikurnäkõ või löüdäq jo 19. aastagasaa kirotuisist, a digitaalsõ kujo saiq naaq 19. süküskuu pääväl 1982 teno Carnegie Melloni Ülikooli puutritiidläsele Fahlmani Scittilõ, kiä soovit' naid tuul pääväl uman e-kirän tüüseldsiliisile. Mõnõ kuuga läts' taa teedüs väega lakja ja säält naas' pääle vikurnäkõ pruukminõ üle ilma.
Välislingiq
Katõgooria:Internet
Eesti Vabariigi aastagapäiv
pisi|[[Eesti lipp Pikä Hermanni tornin.]] pisi|Vabariigi aastagapäävä paraat Talliinan, 24. radokuu pääväl 2011.
Eesti Vabariigi aastagapäiv om Eesti riigipühä, midä peetäs 24. radokuu pääväl. Taaga tähüstedäs Eesti Vabariigi välläkuulutamist 1918. aastaga 24. radokuu pääväl. Tuul pääval avaldõdi Talliinan "Manifest kõigilõ Eestimaa rahvilõ", kon kuulutõdi vällä hindäperi ja demokraatlinõ Eesti Vabariik.
pisi|left|1919. aastagal 24. radokuu päävä tähüstämine Piitre platsil, Talliinan pisi|left|Vabariigi aastagapäävä paraat Tarton, 24.02.1919. Foto: Eesti Sõamuusõum
Aastagapäävä tähüstämine
Päält Eesti vahtsõst esiqsaisvas saamist om tagasi ello tuud Eesti Vabariigi aastagapäävä Eesti kaitsõväe paraatõ kommõq, nii nagu taad tetäs pall'odõn riigen. Niisama om kombõs, et Eesti president kõrraldas esiqsaisvuspääväl pidoligu vastavõtu, kon and üle Eesti riiklidsõq tiinidemärgiq.
Nii paraat ku vastavõtt ommaq esiq aastil olnuq esiq liinon. Paraadist, vastavõtust ja vastavõtu kontsõrdist, mink algusõn pidä president aastapäävakõnnõ, tetäs õkvaülekannõq televisioonin.
Vastavõtu käeandmistseremooniat, kon president ja presidendi abikaasa kõiki küläliisi tervütäseq, om iroonilidsõlt nimitet "pingviine paraadis" (võrrõldõn miihi pidolikkõ frakkõ pingviine mustvalgidõ sulgiga).
Vallon-liinon, (üli)koolõn, tiatriin ja tüükotussin tetäs kah ummi pidoliidsi vastavõttõ, aktuisi ja kontsõrtõ, sagõhõhe jo 23. radokuu pääväl ja viil varrampagi.
Kaeq viil
Katõgooria:Eesti riigipühäq Katõgooria:Eesti
Devil is a Loser
"Devil is a Loser" om ansambli Lordi singli, ilmunuq 2003.
Luuq
Katõgooria:2003 singliq
Kivikülä (Kanepi)
Kivikülä om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Paeboja
Paeboja om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
My Heaven is Your Hell
"My Heaven Is Your Hell" om ansambli Lordi singli, ilmunuq 2004.
Luuq
Katõgooria:2004 singliq
Valpri Valdo
Valpri Valdo (Valdo Valper, sündünüq 29. rehekuu pääväl 1973) om rahvaluulõuurja.
Tä om rahvaluulõt uurnuq ja kogonuq, kaenuq ka vahtsõmbat võro kirändüst.
Laul miihi laulupargin Liinatsuraq.
Lugõ Vikerraadion võrokeelitsit uudissit.
Katõgooria:Võro kirändüs Katõgooria:Võromaa inemiseq
Luiga Viivi
pisi|Luiga Viivi Luiga Viivi (Viivi Luik; sündünüq 6. märtekuu pääväl 1946 Viländimaal Tänassilman) om eesti luulõtaja ja proosakiränik.
Da Messina Antonello
Da Messina Antonello (Antonello da Messina; 1430-1479) oll' itaalia kunstnik.
Trumani Harry
thumb|right|Trumani Harry Trumani Harry (Harry S. Truman, 1884–1972) oll' Ameeriga Ütisriike poliitik. Tä oll' USA 34. asõpresident (1945) ja 33. president (aastagil 1945–1953).
Katõgooria:Ameeriga Ütisriike presidendiq
Koigõra
Koigõra om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Shaka
Shaka (1787–1828) oll' Suulu Kuningriigi kõgõ mõokamb juht.
Katõgooria:Suulu kuningaq
Tabina
Tabina om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Külän om Tabina järv.
Mussolini Benito
pisi|vasakul| Mussolini Benito (Benito Amilcare Andrea Mussolini, 1883-1945) oll' Itaalia pääministri ja diktaatri aastagil 1922–1943 ja peräst tuud aastagil 1943–1945 juhtõ tä S'aksamaa marionetti Itaalia Sotsiaalsõt Vabariiki.
Tabina
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Kaarma kihlkund
Kaarma kihlkund om kihlkund Saarõmaal.
Välislink
Katõgooria:Kaarma kihlkund Katõgooria:Saarõmaa kihlkunnaq Katõgooria:Saarõmaa
Virunioja
Viruni oja om uja Urvastõ kihlkunnan.
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq
Biên Hòa
Biên Hòa om liin Vietnamin Đồng Nai provindsin. 2011. aastagal elli taan liinan 800 000 inemist.
Irboska nulk
Irboska nulk vai Truba nulk vai Üle-Jõgi nulk om üts Setomaa katõsttõistkümnest nulgast.
Tallikõstõ
Tallikõstõ om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Irboska nulk
Irboska nulka kääväq säntseq küläq: Kuusinitsa, Saltanuva, Pokolduva, Kov'aslova, Saptja, Vohina, Koss'olka, Ungavitsa, Sagor'a, Truba, Parkanuva, Podles'a, Trõnnõ, Makaruva, Raakva, Sokoluva, Mahnova, Kagarinna, Podkora.
Tallikõstõ
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Irboska nulk
Irboska nulka om kutst viil ka Truba nulgast. Irboska nulga hummogupuulsõt jako, miaq jääs üle Optjoki jiu, om kutst kaq Üle-Jõgi nulgast.
Tiigri
pisi|Tiigri Tiigri om mõtsaelläi. Tä om väega suur elläi, kiä kuulus kaslaisi sugukunda.
Irboska nulk
Irboska nulgah saavaq kokko kats suurõbat tiid: Riia-Pihkva kivitii ja Petsere-Irboska tii.
Tiigri
katõgooria:imetäjäq katõgooria:mõtsaeläjäq
Irboska nulk
S'oo nulga suurõp pühä om mõlapäiv.
Kirändüs
Katõgooria:Setomaa nulgaq
Mäemari kiil
Mäemari kiil (innemb ka õdagumari kiil; Мары йӹлмӹ) om soomõ-ugri kiil, midä kõnõldas Vinne Föderatsioonin, põhilidsõlt Marimaa õdagujaon. Mäemari keele kõgõ lähkümb sugulanõ om niidümari kiil, kuigi nä olõ-õi umavaihõl arvosaadavaq.
Mäemari kiräkeelen, miä om üts katõst mari kiräkeelest, pruugitas mäemari kirillitsat. Marimaal kuulus mäemari kiil ammõtliidsi kiili hulka üten vinne ja niidümari keelega. ISO standardin om mäemari keelekuud mrj.
Purka
Purka om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Kalijärv
Kalijärv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Lasva vallan Voki-Tammõ külä man.
Järve vesi vaihtus ärq 0,4 kõrda aastagan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
1990
1990. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10203. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1990
Nkrumahi Kwame
Nkrumahi Kwame (Kwame Nkrumah; 1909–1972), oll' mõokas 20. aastagasaa Pan-Africanismi puuldaja, Ghana riigipää ja inne tuud sääl olnuq Briti võimo alotsõ Kullaranna (Gold Coast) juht aastagil 1952–1966.
Katõgooria:Ghana presidendiq
Sudak
pisi|Sudak Sudak (Sander lucioperca) om murdja kala.
Vanõb sudak või ollaq esikiq puul' miitret pikk ja kaaluq pia viis killo.
Eloviis
Sudak püüd hindäle süvväq õnnõ üüse ni hoit hinnäst viikogo põhja. Inämbjaolt püüd timäsugunõ rüüvli Peipsin tinte, a muial ahunit, kuski (kiisku) ja särgi.
Kon eläs
Eestin eläs sudak õnnõ Peipsin ja Võrtsjärven, Tamulan ja viil mõnõn Lõuna-Eesti järven.
Katõgooria:Kalaq
Tedre Leonhard
Tedre Leonhard (Leonhard Teder; 22. joulukuu päiv 1906 Tarto – 6. süküskuu päiv 1964 Brantford, Kanada) oll' Eesti sõjamiis (kaptõn), Vabariigi Presidendi noorõmb käsündüsohvitsiir.
Opis 1928–1941 Tarto Ülikuulis säädüseoppust. Akadeemilidselt oll' tä Korporatsioon Vironia liigõq.
Erälist
10. joulukuul 1938 võtt’ tä Talliina Kaarli kerikun Eenpalu Kaarli tütre Eenpalu Helmi hindäle naasõks.
Välislingid
katõgooria:Eesti sõaväeläseq
Hõrnas
pisi|Hõrnas vai iherüs vai jõõforell. Hõrnas vai iherüs vai jõõforell (Salmo truttamorpha fario) om kala.
Hõrnas om künnärvarrõ pikku küländ jämme kala. Võhandu jõõ ülembjoosu alostusõn om tedä küländ hulga. Mustjõgi ja timä haroq ommaq tuu kala jaos hääq elo- ja kudõnõmisõkotusõq. Rohkõmb omgiq tedä Pärlijõõn ja Mustanjõõn, Vaidvan ja Piitrejõõn.
Koolina nulk
Koolina nulga küläq ommaq: Palo, Treiali, Jõksi, Puista, Ulaskova, Tsirgu, Lepä, Serga, Tepija, Hilläkeste, Palandõ, Ostruva, Tobrova, Uusvada, Tsergondõ, Vinski, Kitsõ, Poksa, Keerba, Kuksina, Pliia, Paloveere, Teretova.
Hõrnas
A näide elo om rassõmbas lännüq. Kudõmisõs kõlbulidsõq paigaq nakkasõq ärq häömä, ku jõõq üles sulutas ja õgvas tetäs vai jõki veeren mõtsa raotas.
Katõgooria:Kalaq
Koolina nulk
Kirändüs
Katõgooria:Setomaa nulgaq
Kolovere
Kolovere om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kanepi vald
Blood Red Sandman
"Blood Red Sandman" om ansambli Lordi singli, ilmunuq 2004.
Promo
Katõgooria:2004 singliq
Väinä oja
Väinä oja om uja Urvastõ kihlkunnan.
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq
Tammõ (Võro)
Tammõ om viil mitmõ Võromaa külä nimi, kaeq Tammõ.
Tammõ om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Miranda de l Douro
Miranda de l Douro (portugali keelen Miranda do Douro) um vald Põh'ahummogu-Portugalin. Vallas kõnõldas miranda kiilt. Keskuskülä um Portugali ja Hispaania piiril Douro-jõõ veerel.
Tammõ (Võro)
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Miranda de l Douro
Küläq
thumb|right|350px|Miranda de l Douro valla jaoq aastaga 2013 administratiivsi muudatusi päält.
Tammõ (Võro)
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Miranda de l Douro
Küläq
Miranda de l Douro vald jagonõs administratiivselt 13 ossa (mir. freguesie). Siin andas kõgõpäält mirandakiilne nimi:
Costa Rica
Costa Rica, ammõtlidsõlt Costa Rica Vabariik, om Kesk-Ameeriga riik. Costa Rica pääliin om San José. Costa Rical om kats naabririiki. Põh'apoolinõ om Nikaraagua ja lõunõpoolinõ Panama.
Costa Rica riigiusk om katoligu usk.
Poliitiga
Costa Rica president' om Luis Guillermo Solís.
Majandus
Riigi valuuta om Costa Rica colón.
Rahvastik
Piir'kundligult tunnistõduq keeleq ommaq mekatelyu, bribi ja patois.
Välislingiq
Katõgooria:Põh'a-Ameeriga riigiq Katõgooria:Põh'a-Ameeriga maaq
Pikäkannu Põhikuul
Pikäkannu kuul om parhilladsõ Lasva valla pääl teedäolõvalt kõgõ vanõmb kuul. Taa asotõdi Pindi mõisa XVIII aastasaa edimädsel poolõl mõisaherrä Lipsdorffi iistvedämisel. Kiräligult om kuuli edimäst kõrda mainitu 1736. aatagal, kon oma ärq nimetet ka oppajat nimega Johan.
Põdramõtsa
Põdramõtsa (varrampa Pulli vai Pullipõdra) om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Pikäkannu Põhikuul
Parhillanõ valgidõ sainoga koolimaja sai valmis 1939. 2007. aastaga piimäkuun tähüst kuul umma 135. sünnüpäivä. Koolin om 39 opilast, kedä oppas 14 oppajat.
Põdramõtsa
Inne 2017. aasta Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Miss'o valda.
Pikäkannu Põhikuul
katõgooria:Rõugõ kihlkunna kooliq
Põdramõtsa
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Luhamaa nulk
Luhamaa nulk om üts Setomaa katõsttõistkümnest nulgast.
Luhamaa nulk om Setomaa kõgõ korgõmbidõ mäkiga, miaq künnüseq 218 miitret üle merepinna. Nulgast lätt läbi Riia-Pihkva kivitii.
Luhamaa nulga küläq ommaq: Labandõ, Tserebi, Mokra, Põrstõ, Sagri, Tiiliste, Leimanni, Napi, Hindsa, Määsi, Korla, Lütä, Pruntova, Teastõ, Tsilli, Läädinka.
Kirändüs
Katõgooria:Setomaa nulgaq
El Salvador
El Salvador, ammõtlidsõlt El Salvadori Vabariik, om Kesk-Ameeriga riik. El Salvador pääliin om San Salvador.
Aolugu
El Savadoro is stupundico
Välislingiq
Katõgooria:Põh'a-Ameeriga riigiq Katõgooria:Põh'a-Ameeriga maaq
Luutsinapäiv
pisi|Luutsinapäävä avvos laulminõ Viinin Luutsinapäiv (ka luutsõpäiv, luutsnapäiv, luutsi) om 13. joulukuu pääväl. Kerkokallõndrin om tuu Pühä Lucia mälehtüspäiv.
Eesti rahvakallõndrin peetas tuud päivä kõgõ inämb Eesti rannaroodsi kandin. Luutsinapäävä üüd peetäs aasta kõgõ pikembäs üüs ja Juliuse kallõndri peri nii om kah. Seol pääväl tetäs jouluehteq.
Rannaruutslaisi kandin ja saari pääl peetäs päivä niimuudu, et luudsiq vai kostümeeridüq sandiq traagõldavaq egäl puul ja kaesõq, kas tarõn om kõik puhas ja kõrran. Laisko virgutasõq sandiq vitsogaq. Eestin pidäväq luutsinapäivä ka Gustav Adolfi Gümnaasiumi oppajaq.
Põh’amain alostas luutsinapäiv joulu aigo. Tuul pääväl kasivaq põh’amaalasõq tarri, pandvaq kündleq palama ja kõrraldasõq rongkäüke. Sääl ast näio valgõn kleidin, kiä om Lucia. Tä kand pään kündlist kruuni. Põh’amaalasõq küdsäväq luutsinapääväl eräle saia, Lussekatt, miä küdsetäs safranist. Katõgooria:Võro rahvakallendri
Kreutzwaldi Friedrich Reinhold
Kreutzwaldi Friedrich Reinhold (Friedrich Reinhold Kreutzwald, sündünüq 26. joulukuu pääväl 1803 Jõepere mõisan Kadrina kihlkunnan Viromaal, koolnuq 25. põimukuu pääval 1882 Tarton) oll' eesti kirämiis ja tohtri.
Elokäük
Kasvi Kaarli, Hageri ja Ohupere mõisin, oppõ Rakvere köstre Gööki algkoolin 1815–1817, kreiskoolin 1817–1818, Tallinna kreiskoolin 1819–1820, kaupmehe opilanõ Tallinnan 1818–1819. 1823 tekk' Tallinnan kodo-oppaja katsmisõ, tüüt' kodo-oppajan Tallinnan ja Peterburin 1823–1826. Aastagil 1826–1833 oppõ Tarto Ülikooli meditsiinitiidüskunnan.
1833. aastagal lõpõt' keisriligu Tarto Ülikooli, samal aastagal nakas' Võro liinan tüüle tohtrin. Kirot' rahvavalguslikkõ teossit ja toimõnd' maarahva kasulist kallõndrit („Ma-rahwa Kassuline Kalnender“). Timä tõlgidu jutuq „Reinuvatõr Repän“ ja „Kilplasõq“ ommaq seo ilma aigu latsiraamaduq. Kreutzwaldi värsiloomingul (kogo „Viru lauligu lauluq“, poiim „Lembitu“), miä tuginõs saksa näüdüssele, oll' eesti luulõlõ suur tähtsüs.
Timä pääteos, rahvaluulõainõist tüüdeld rahvuseepos „Kalõvipoig“, sai eesti rahvuslidsõ kirändüse alostalas. Rahvaluulõlõ tugõhõsõq ka „Eesti rahva innemuistidsõq jutuq“. Naid juttõ niguq ka „Kalõvipoiga“ om tõlgit mitmõhe võõrkiilde.
Kreutzwaldi looming mõotas jovvulidsõlt tervet rahvuslidsõ liikmisõ ao vaimoello. Oll' Opatu Eesti Seldsi avvoliigõq aastagast 1849, Soomõ Kirämiihi Seldsi korralinõ liigõq aastagast 1855, Ungari Tiidüisi Akadeemiä väläliigõq aastagast 1871.
Elli surmani Tarton väümiis Blumbergi man. Kreutzwald om matõt Tarto Raadi Vana-Jaani kalmuaialõ. Võro liinan om Kreutzwaldi majamuusõum.
Eräslist
Vanõmbaq: esä - Reinholdsoni Juhan (1766–1832), kängsepp, ildampa Rakvere kihlkunna Kaarli mõisa aidamiis. Vabastõdi perüsorjusõst 1815. aastagal; imä - mõisanäüdsik Ann (1770–1846). 18. põimukuu pääväl 1833 võtte naasõs Saedleri Marie Elisabethi (1805–1888), hähäq olliq Viru-Nigulan. Latsõq: tütreq Adelheid Anette (1834–1895) ja Marie Ottilie (1836–1851) ja poig Friedrich Alexis (1845–1910).
Mälehtüse hoitminõ
Katõgooria:Võromaa inemiseq Katõgooria:Viromaa inemiseq Katõgooria:Eesti kiräniguq Katõgooria:Eesti tohtriq
Fääri saarõq
Fääri saarõq (fääri keelen Føroyar, taani keelen Færøerne) om Taanilõ kuuluv hindävolinõ maa ja saarirühm Põh'a-Atlandi suurmerel. Fääri saari katõsatõist saart ommaq Sotimaa, Norra ja Islandi vaihõl. Saari pindala om 1 396 m². Saarõq ommaq tegünüq nii 55 mill'onni aastakka tagasi.
Arvadaq asondõdiq saarõq 4.–6. aastagasaal, aq viikingiq panniq naaq Norragaq kokko 9. aastagasaal. Taani ja Norra krooniq arvadiq kokko aastagal 1380 ja saarõq saiõq Taanilõ. Fääriq saiõq hindävolidsõ olõmisõ 1948. aastagal. Edimält jäieq Fääri saarõq kallopüüdmispoliitiga peräst Õuruupa liidost vällä.
Fääri saari pääl elli 2017. aastaga hainakuun 50 250 iinemist, kinkast 42 protsenti pääliinan Tórshavnin. Päämidselt ommaq eloniguq skandinaavlaisist ja anglosaksõst peri fääri kiilt kõnõlõvaq fäärläseq. Hulga rahvast lätt vällämaalõ opma.
Piłsudski Józef
Piłsudski Józef (Józef Klemens Piłsudski, 1867-1935) oll' Poola sõaväeläne (marssal) ja riigitegeläne, Poola sõaväe luuja. 1918–1922 oll' tä Poola riigipää (Naczelnik Państwa), 1926–1935 Poola diktaatri.
Tubala
Tubala om külä Hiiomaal Pühälepä kihlkunnan.
Küllä om edimäst kõrda kiräsõnah mainituq 1564. aastagal (Twbbesälke by). Päält tuud om külä nimest kirjä pantu 1688. aastagal Tubasellieby, 1798. aastagal Tubbaselja ja 1923. aastagal Tubala.
Mõisaaol kuulu Tubala külä Suuremõisa mõisalõ.
Külän elliq rahvaloendusõ andmil 2011. aastagal 79 inemist, kõik eestläseq.
Tubalahe om ijäaost jäänü üts ilmadu suur kivimüräk, Tubala rändrahn, miä om suurusõ perrä Hiiomaa kuvvõs kivi.
Perimüse perrä om kivimürägü all saivas (hiio keeleh vai 'vagja'), miä hoit Hiiomaa saart merepõhjan kinniq, õt saar merd piten minemä ujoma nakanu-ui. Selle om Tubala külä üle kogo Hiiomaa tähtsä külä ja selle kutsutas Pühälepä kihlkunna inemiisi ehthiidlaisis. Ehthiidladsõq ommaq üts ligi 50 hiidlaisi seldsist.
Külänimi om tulnu sõnnost "tuba" 'maja, talo' ja "selg" 'maasälg'. Küläst lätt läbi põh´a-lõunõsuunalinõ maasälg, midä piteh juusk Kärdla–Käina maantii. Külä om ka esi samma jutti piten kasvanuq.
Parhilla kuulus Tubala külä Hiiomaa valla ala. Kooni 2017. aastaga haldusreformini kuulu külä Pühälepä valla ala.
Tubalan om ka kats tuulõkivvi, miä ommaq muinsuskaitsõ all: Tõnise tuulik ja Tubala tuulik.
Ameeriga astronaudi Aunapu Manni Nicole'i edevanõmbaq ommaq Tubala küläst peri.
Viiteq
Katõgooria:Hiiomaa küläq
Tammsaarõ
Tammsaarõ vai Kõdaranukk om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Bochotnica
Bochotnica om külä Lõunahummogu-Poolan, Puławy ja Lublini vaihõl, Wisła jõõ veeren. Bochotnican elli 2010. aastagal 1500 inemist.
Katõgooria:Poola küläq
Korgõsilla sulg
Korgõsilla sulg om järv Vahtsõliina kihlkunnan Lasva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Koorastõ mõisa (külä)
Koorastõ mõisa vai Koorastõ om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kanepi vald
Hard Rock Hallelujah
"Hard Rock Hallelujah" om ansambli Lordi singli, ilmunuq 2006.
DualDisc edition
Audio: DVD:
Katõgooria:2006 singliq
Modern Talking
300px|thumb|Modern Talking 2003. a.
Modern Talking oll' s'aksa süntesaatoripopi duo, kohe kuuluvaq Andersi Thomas ja Bohleni Dieter. Näide muusika kotsilõ om üteld, et tuu om europop. Näid om peet S'aksamaa kõgõ edokambas popduos ja näil om olnuq õigõq mitu hitsinglit, miä ommaq joudnuvaq pall'odõn maiõn top viie hulka. Ka Eestin oll' Modern Talking 1980-ndil aastil pall'odõ lemmikansambli. Modern Talkingu kuulsambidõ laulõ hulka kuulussõq "You're My Heart, You're My Soul", "You Can Win If You Want", "Cheri, Cheri Lady", "Brother Louie", "Atlantis Is Calling (S.O.S. for Love)" ja "Geronimo's Cadillac".
Karja kihlkund
Karja kihlkund om kihlkund Saarõmaal. Kihlkunna suurus om 274 km².
Rahvarõivaq
250px|thumb|Tõõnõ naanõ om Karja rahvarõivin.
Ülemäne jõgi
Ülemäne jõgi om jõgi Urvastõ kihlkunnan.
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq
1989
1989. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10202. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1989
Vabarna Anne
Vabarna Anne (sündünüq 1877. aastaga 21. joulukuu pääväl (vana kallendri perrä 9. pääväl) Võpolsova (om kutsut ka Võporsova) küläh, koolnuq 1964. aastaga 7. joulukuu pääväl Ton'a küläh) oll' seto lauluimä, kiä om laulnuq eeposõq "Neio koolulaul", "Suurõq sajaq" ni "Peko".
Tä sündü Võpolsova küläh, oll' Tihani ja Kreepa neläs lats. Kaq Anne imä Kreepa oll' laululinõ ja sõnolinõ, aq kuuli arq, ku Anne oll' õnnõ säidse aastakka vana. Latsõpõlvõh oppõ Anne laula umalt tsõdsõlt.
Vabarna Anne elli Ton'a küläh ja täl oll' viis tütärd ja nelli poiga. Timä sündümise kotusõ pääle Võpolsova küläh om pant mälehtüsmärk, mink om tennüq skulptor Rebase Elmar.
Soomõst peri rahvaluulõ kogoja Väisäneni Armas Otto käve edimäst kõrda Vabarna Anne man 1923. aastaga suvõl.
Anne laulõduq ja Väisäneni Armas Otto üles kirotõduq eeposõq "Neio koolulaul" ni "Suurõq sajaq" ommaq vällä antuq Soomõh Helsingi liinah 2003. aastagal seto ja inglüse keeleh üteh Honko Lauri, Honko Anneli ja Hao Pauli kirotõdu pikä alostussõnagaq.
Vabarna Anne om Vabarna Jalmari ja Vabarna Jane vanavanaimä.
Setomaa vald and vällä Vabarna Anne perrä nime saanut umakultuuri avvuhinda seto perimüskultuuri edesiandmisõ iist.
Linux
200px|thumb|Pingvin Tux, Linuxi maskott
Linux om Unixitaolinõ opõrats'oonisüstem, miä põhinõs Linuxi tuumal.
Katõgooria:Puutrivärk
Churchilli Winston
Churchilli Winston (Sir Winston Leonard Spencer-Churchill, 1874–1965) oll' Briti poliitik, kiä om tunnõt innekõkkõ tuu poolõst, et tä juhtõ Ütiskuningriiki Tõsõ ilmasõa aigu. Tä oll' pääministri aastagil 1940-1945 ja 1951-1955.
Katõgooria:Ütiskuningriigi pääministriq
Siligo
Katõgooria:Itaalia liinaq
Chiraci Jacques
Chiraci Jacques (Jacques René Chirac, sündünü 1932) oll' Prantsusmaa president 17. lehekuu pääväst 1995 16. lehekuu pääväni 2007.
Lauri (Kanepi)
Lauri om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kanepi vald
Pöörüs
Pöörüs vai püürüs om köögiriist, midä pruugiti vai pruugitas söögikraami vatulõ ajamisõs. Pöörüst võinuq pitäq vispli ja miksri iinkäüjäs. Pöörüssegaq tettiq kõik magusaq söögiq.
Pöörüs tetti kuusõpuust. Tull' kaiaq, et haroq olnuq kasunuq inämb-vähämb üttemuudu. Taheti säänest, mil rohkõmb harrõ olõsi. Hää oll' ka kaiaq joulukuust – kon oll' pall'o harrõ, tuust sai hää pöörüs. Pöörüs painutõdas tuurõlt nöörikese vai pailagaq. Sis kooritas vars tetäs väidsega tasatsõs.
katõgooria:köögiriistaq
It Snows in Hell
"It Snows in Hell" om ansambli Lordi singli, ilmunuq 2006.
Luuq
Katõgooria:2006 singliq
Mokornulk
Mokornulk om üts Setomaa katõsttõistkümnest nulgast. Nulga keskus om Obinitsa.
Mokornulk jääs Piusa jiu, Tuhkavitsa uja ja Korsapalo vaihõlõ.
Mokornulga ala kääväq säntseq küläq: Kiksova, Obinitsa, Kõõru, Tääglova, Klitsina, Rokina, Martsina, Savioja, Lindsi, Härmä, Navikõ, Ignasõ, Antkruva, Juusa, Tedre, Hilana, Miku, Talka, Vasla.
Nulga suurõmbaq pühiq ommaq paasapäiv ja mihklipäiv.
Kirändüs
Katõgooria:Setomaa nulgaq
Konnu Ragnar
Konnu Ragnar (Ragnar Kond, sündünüq 12. vahtsõaastakuu pääväl 1966) om eesti aokiränik.
Tä om lõpõtanuq Valga 1. Keskkooli 1984. aastagal ja Tarto Ülikooli aokirändüse ala pääl 1991. aastagal.
Unix
Unix om opõrats'oonisüstem, minka lõi 1969. a. rühm firma AT&T tüütäjit, muuhulgan Thompsoni Ken, Ritchie Dennis, Kernighani Brian, McIlroy Douglas ja Ossanna Joe.
Konnu Ragnar
Köüdüs Võromaaga
Konnu Ragnar om külh elänüq mujjal, a juuri poolõst om tä peri Võromaalt, Harglõ kihlkunna Saru küläst.
Tunnustus
katõgooria:Eesti aokiräniguq katõgooria:Võromaa inemiseq
Petäi
pisi|461x461px|Petäi [[Laekvere|Laekveren]] Petäi, täpsembäle harilik petäi (Pinus sylvestris) om pedäjäliisi sugukunda pedäjä perrekunda kuuluv igihal'as nõglapuu ni kõgõ hariligumb pedäjäliik.
Petäi kannahtas rassõq oloq häste vällä, a taht küländ pall'o päävävalgõt.
Harilik petäi om Eestin ainukõnõ luuduslik pedäjäliik ja lajalt löüdäq puu. Mõts, kon pedäjät om kõgõ rohkõmb, om pedästü vai pedästik.
Pruukminõ
Hariligu pedäjä puul ommaq hääq umahusõq. Malts om kõllakasvalgõ, lülüpuu om verkjäspruum ja tegünes umbõs päält 40. eloaastat. Hääl puul, miä om kasunuq kuiva maa pääl, ommaq kasvotsõõriq ütetasadsõq.
Pedäjä puust tetäs raudtiiliiprit, sildo, mastõ, postõ, viniiri, kastõ, mööblit, tulõpuid jpm. Pedäjävaigust saa tärbentiini ja kampolit. Õdagumere ümbre om pedäjäst palkmajjo tett.
Võromaa mõtso seen Vahtsõliina, Rõugõ ja Karula kihlkunnan om viimädse aoniq käünüq mõtsmehitside pidämine. Määnüq süämegaq pedäjäst sai taropetäi, mink oosõn elliq mehidseq. Sagõhõhe panti puu otsa taropakk – kussal'.
Pedäjä nõglost, kasvõst ja vaigust tetäs väega pall'o arstiruuhi. Mõnõgiq roho vähämbide häti vasta saat tetäq ka esiq. Tuu jaos kõlbasõq häste pedäjäkasuq. Noid kor'atas keväjä, ku noorõq kasuotsakõsõq ommaq poolõ pässä pikkudsõq. Ku pedäjäkasu tossu sisse hingädäq, avitas tuu häste kõva köhä ja külmäsaamisõ, kurguhalu ja tõisigiq häti vasta.
Pedäjit om pruugit ka ristipuiõs.
Ütlemiisi
Mis petäi, tuust saa pirrupuu; mis tütrik, sest saa naene.
Tamm Tartu tasatsõn, petäi Pihkva perve pääl, ladva ütte lastasõ, juurõ ütte kasusõ? — Pruut ja peigmiis (Rõu 1896) pisi|Kon pedäjäq Eestin kasusõq pisi|197x197px|Kon pedäjäq maailman kasusõq
Katõgooria:Puuq
Diglossia
Diglossia om olokõrd, ku üte |keele kattõ murrõt vai kattõ kiilt, miä hariligult ommaq lähküq sugulasõq, pruugitas üten keelekogokunnan. Tõõnõ keelevariant võetas pruukmistõ näütüses kirändüse lugõmisõs, koolin, riigiteenistüsen, sõaväen ja muin olokõrron.
Katõgooria:Keeletiidüs
Merca
Elokäük
1983. aastagal lõpõt' Merca Tallinnan gümnaasiumi ja 1988. aastagal TRK lavakunstikateedri. 1988. aastagast om tä (vaihidõga) olnuq Vanemuisõ tiatrin näütelejä. 1999-2000 oll' tä Eesti Vabariigi sõaväen sõamiis. 2000. aastagast om tä Eesti Kiränige Liido liigõq. Tä om Tarto Kaitsõliido Akadeemilidse Malvkunna üts liigõq. Merca om laulnuq pall'odõn ansambliin, pikkä aigo ka võro ja seto keelen ansamblin Lõkõriq.
Luulõkogoq
Katõgooria:Setomaa inemiseq Katõgooria:Tartomaa inemiseq Katõgooria:Eesti näütelejäq Katõgooria:Eesti luulõtajaq
Põnni
Põnni om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Miss'o valda.
Külä piire seen ommaq Pahijärv, Lõunõ-Pahijärv ja Vuuhjärv ni tan om Antjärve suu. Küläst juusk läbi läbi Pedetsi jõgi.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Schröderi Gerhard
Schröderi Gerhard (Gerhard Fritz Kurt Schröder, sündünü 1944) om S'aksamaa poliitik. Tä oll' S'aksamaa valitsusjuht (liidukantsler) 27. rehekuu pääväst 1998 22. märtekuu pääväni 2005.
Katõgooria:S'aksamaa poliitiguq
Telläste
Telläste om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda, 1991–1997 Meremäe valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Karaj
Katõgooria:Iraani liinaq
Microsoft Windows
Microsoft Windows om tarkvarafirma Microsoft puult toodõtuisi opõrats'oonisüstemide rida.
Katõgooria:Puutrivärk
Who's Your Daddy?
"Who's Your Daddy?" om ansambli Lordi singli, ilmunuq 2006.
Special Edition
Katõgooria:2006 singliq
Pill
Pill vai muusigariist vai muusigainstrument om riist, minga saa mängi muusikat. Inemine, kiä mõist häste pilli mängi, om pillimiis.
Ku pilli helü tekküs puhkmisõ läbi, sõs kutsutas tuud puhkpillis, ku hellü tegeväq keeleq, sõs om tuu kiilpill, ku helü tekütämises piät midägi lüümä, sõs om tuu lüükpill. Vahtsõmbal aol om tett ka pille, miä tekütäseq hellü elektroonilidsõlt.
Katõgooria:Muusiga
Lasva järv
Lasva järv [.Lasva järv] om järv Vahtsõliina kihlkunnan Lasva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Guatemala
Guatemala, ammõtlidsõlt Guatemala Vabariik, om Kesk-Ameeriga riik. Guatemala pääliin om Guatemala.
Välislingiq
Katõgooria:Põh'a-Ameeriga riigiq Katõgooria:Põh'a-Ameeriga maaq
Kaika suvõülikuul 2010 Haanin
2010. aastagal peeti Kaika suvõülikuuli Rõugu kihlkunna Haanimaa jaon Haani koolimaja man 13.-15. põimukuu pääväl. Et suvõülikooli pääkõrraldajas oll' Haanimiihhi nõvvokoda ja rektris nõvvokua vanõmb Hollo Agu, sis oll' taa suvõülikuul haanimiihhi hindä kiilt ja näko. Koolimaja man oll' pistü nõvvokua suur pinokoda ja koolin seen sai kaiaq Vodi Alvari ja Margna Epu näütüst kirjäpantust ja saarnõplankõ pääle maalitust Haanimaa ja haani rahva saamisluust. Haanimaast ja haani rahvast sai kuuldaq pall'odõn ettekandin. Juttu oll' nii Haanimaa luudusõst, aoluust ku keelest, pillimeistriist ku ka tõisist meistremehist, kink poolõst Haanimaa kuulsa om.
Üts asi, midä Haanin tähele panti, oll' tuu, et kõik taa suvõülikooli ettekandõq saiq ärq peetüs ilma eesti kiilt pruukmalda: õnnõ võro keelen, vällä arvat üts, miä seto ja üts, miä liivi keelen.
Suvõülikoolilõ anniq uma hüä meki mano kolmõ rahva (liivi-haani-seto) maamängoq, miä peeti maaha suvõülikooliga üteh. Teno nailõ mängele saigi suvõülikoolin päält haanlaisi ja võrokõisi keele peris pall'o kuuldaq nii seto ku liivi kiilt ja laulu.
Välislingiq
katõgooria:Kaika suvõülikooliq
Liismiti
Liismiti om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Rama
Rama om jumalus, kedä pall'oq hinduismi haroq kumardasõq. Ka pall'oq višnuistiq pidäväq tedä Višnu avataaras.
Katõgooria:Hinduism
Kihelkonna kihlkund
Kihelkonna kihlkund om kihlkund Saarõmaal. Kihlkunna keskus om Kihelkonna.
Kuulsambaq inemiseq
250px|thumb|Kihelkonna kalmistu
Keelesaar
Keelesaar om suurõmba keeleala seen ollõv muukeeline ala. Näütüses om seto keele muudu lõunõeesti keele murrõt kõnõld Kraasna keelesaarõl Vinnemaa Pihkva oblastin ni võro keele muudu kiilt kõnõld Lutsi ja Leivu keelesaarõl Lätin.
Katõgooria:Keeletiidüs
Helmuti uja
Helmuti uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Tiri
Tiri om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
1988
1988. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10201. aastak sirvikallendri perrä.
Tiri
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
1988
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1988
Tiri
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Roosevelti Franklin Delano
Roosevelti Franklin Delano (Franklin Delano Roosevelt, 1882–1945) oll' Ameeriga Ütisriike 32. president ja üts tähtsämpi poliitikit 20. aastagasaa keskpaiga maailmapoliitikan. Tä juhtõ Ameeriga Ütisriike üleilmalidsõ majanduskriisi ja Tõsõ ilmasõa aigo.
Katõgooria:Ameeriga Ütisriike presidendiq
Räädsä Jaan
Räädsä Jaan (Jaan Rääts, sündünüq 15. rehekuu pääväl 1932 Tarton, koolnuq 25. joulukuu pääväl 2020) oll' eesti viiesepp.
Häräts'ori
Häräts'ori om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Kuul
Kuul om kotus, kon opitas.
katõgooria:koolitus katõgooria:ütiskund
They only come out at night
"They Only Come Out At Night" om ansambli Lordi singli, ilmunuq 2007.
Luuq
Katõgooria:2007 singliq
Loko
Lätteq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kanepi vald
Krokodill
Krokodill om elläi, kiä eläs lämmäl maal, nt Afrikan.