cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Haisutundminõ
Haisuq ja lõhnaq ei olõq mitte kõigilõ inemiisile ütteviisi hääq ehk halvaq. Sagõhõhe võimiq tähele pandaq, et lõhn, miä mõnõlõ hää ja armas, tõsõlõ väega vasta om. Lövvüs inemiisi, kiä mõnd haisu kannahtaki ei võiq ja, ku nimäq sõski tedä piät nõnna tõmbama, ärq minestüseq.
Har'otamisõ läbi või haisutundminõ, nii ku ka tõsõq meeleq, väega teräväs saiaq. Mõnõl mõtsinemisel om nii selge haisutundminõ, et nä uma nõnaga mõtseläjit ja tsirkõ võivaq üles otsiq, pia nii ku jahipini. Tõisipite või jälq haisutundminõ ka väega kõhnas minnäq, nimelt tuuläbi, et mi kangõ lõhnaga asjo kõikaig ehk sagõhõhe nuhutamiq. Nii kaotasõq nõnatubagupruukjaq aigupite uma selge haisutundmisõ ärq.
Kirändüs
Katõgooria:Inemine
25. vahtsõaastakuu päiv
25. vahtsõaastakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 25. päiv.
Välislingiq
Katõgooria:Vahtsõaastakuu
.sd
.sd om Sudaani internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Jaanimõisa (külä)
pisi|Jaanimõisa ait-kuivus
Jaanimõisa om külä Põlva kihlkunnan Moostõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq Katõgooria:Moostõ vald
Andorra
Andorra Vürstiriik (katalaani keelen Principat d'Andorra) om Õuruupa riik.
Jõõkaasik
200px|thumb|Valgõ jõõkaasik
Jõõkaasik (vai järvekaasik vai kaasik) om lill, miä kasus jõõn vai järven. Elotiidüsen kutsutas niimuudu luumõ perekunda (ladinakeelidse nimega Nymphaea). Jõõkaasigu lehti kutsutas lõmmulehtis.
Katõgooria:Lilliq
Korgõsaarõ järv
Korgõsaarõ järv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Juuriku
Juuriku om külä Põlva kihlkunnan Kõllõstõ vallan.
Moostõ mõisa
250px|thumb|Moostõ mõisa 2008. a. mahlakuun
Moostõ mõisa (sks. k. Moisekatz) oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Moostõ valla alal. Mõisahuunõq jääseq Moostõ alõvikku Räpinä-Tarto tiist hummogu poolõ Moostõ järve viirde ni noin tüütäs Moostõ põhikuul. Moostõ mõisa läänist' 16. aastagasaa lõpon Poola kuning Batory Stefan Võnnu maakohtunigulõ Sturtzi Wilhelmile.
Huunõq
250px|thumb|Moostõ mõisa 2008. a. mahlakuun
Nolckeni Eduard muut' Moostõ mõisa 20. aastagasaa alostusõn Lõuna-Eesti ütes ilosambas mõisakompleksis. Riia ehitüskunstnigu Reinbergi Augusti projekti perrä ehitet katõkõrdnõ heimatstiilin päähoonõq sai valmis 1909. aastagal. Huunõl om kiltkivikatus ni kulka ärklit ja karniise.
Korgõ sokligaq huunõl ommaq keerolidseq ja häste dekoreerit detailiq. Mud'o krohvit huunõl ommaq aknidõ ja ussi piirdõq laot savikivvest. Moostõ mõisa uhkusõs om Eesti üts kõgõ uhkõmb historitsistlik kõrvalhuunidõ kompleks. Inämbüs noist om tett maakikivvest ni kaunistõt savikivvegaq, minkast om luud keeroliidsi kirjo.
Ilosaq ommaq kaiaq val'tsõjamaja, viinavabrik, tall, laut, sepikuda jne. Nimmada tulõ viil suurt hulka värehtit, minkast pall'oq ommaq sama tsihi pääl. Lõpmalda illos om kellätorn, miä om ehitet mõisa ümbre olõva müürü nukatornis ja miä om saanuq inspirats'uuni keskaigsõst kandsiehitüskunstist. Mitte kongi muial Eestin ku Moostõn olõ-iq majandushuunil nii pall'o ilostuisi.
Adsoni Artur
Varatsõmba luumisao joosul saaduq nimeq Sännä Trubaduur ja Paaž passisõq häste nii tä loomingu ku tä hindäga. Lõuna-Eestist, Sännäst peri Adson om olnuq eesti kiränduse kõgõ järekimmämb murdõluulõtaja. Murdõtekstiq ommaq kõigin timä ütsän luulõkogon (1917-1973). Debüüt „Henge palango” (1917) ja järgmäne luulõraamat „Vana Laterna” (1918) ommaq sündünüq Siuru kirändüsrühmä kuulumisõ aigo ni naid või kaiaq ku katõkõnõt Underi Marie edimäidsi luulõkokõga. Adsoni Arturilõ om umanõ luulõ köütmine latsõpõlvõmaiõ ja vanatestamentlikkõ lättidega. Adsoni loomingun om ütelt puult suurõjoonõlisust ja pühäpaistet, a tõõsõlt puult om ka nätäq, et tälle miildüseq tsill'okõsõq ja lihtsäq, kimmäst tunnõt pakvaq as'aq. Nuuq andvaq tuuni ka timä pagolasõpõlvõn kirotõduin mälehtüisin. Uman kolmandan luulõkogon „Roosikrants” 1920 hoit Adson till'okõsõ ilma poolõ. Sääne mõttõviis süvenes ka viil luulekogon „Pärlijõgi” (1931). Adsoni illatsõmba ao luulõn muutusõq pääteemas kuulmisõ- ja olõmaldaq olõmisõ meeleoloq („Kaduvik”, 1927; „Lehekülg ajaraamatust”, 1937). 1920. aastil oll' Adsonil ku vanõmba põlvkunna kiränigul tähtsä osa täütäq eesti kiränduselo kõrraldamisõn, samal aol oll' tä teküs tiatri- ja kiränduskriitik.
Tadžikistan
Tadžikistan, ammõtlidsõlt Tadžikistani Vabariik, om riik Kesk-Aasian. Tadžikistani pääliin om Dušanbe.
Välislingiq
Katõgooria:Tadžikistan Katõgooria:Aasia maaq Katõgooria:Aasia riigiq
Eläjäarstitiidüs
thumb|250px|Pinile [[üleherküsproovi tegemine]] Eläjäarstitiidüs vai veterinaaria om tiidüs, miä uur eläjide tõpi, eläjide produktiivsusõ nõstmisõ küsümüisi ja eläjide tõpi ärqhoitmisõ võimaluisi inemiisil.
Katõgooria:Eläjäarstitiidüs
Saarjärv (Karula)
Saarjärv vai Suur Saarjärv om järv Karula kihlkunnan Antsla vallan.
Saarjärvest nakkas pääle Mustjõgi. Järve vesi vaihtus ärq üte kõrra aastagan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
13. põimukuu päiv
13. põimukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 225. päiv (liigaastagal 226. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Põimukuu
2. mahlakuu päiv
2. mahlakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 92. päiv (liigaastagal 93. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Mahlakuu
Vaara oja
Vaara oja om uja Räpinä kihlkunnan.
Türgü
Türgü Vabariik (türgu keelen Türkiye Cumhuriyeti) om riik Aasian, Lähkü-Hummogumaa põh'aõdagujaon ja Õuruupa lõunahummogunukan.
Välislingiq
Katõgooria:Türgü Katõgooria:Aasia maaq Katõgooria:Õuruupa maaq
Jõeveere
Jõeveere om külä Põlva kihlkunnan Veriora vallan. Taa külä om Võhandu jõõ veeren.
Kundlump
Kundlump vai Kundlomp om lump Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
26. vahtsõaastakuu päiv
26. vahtsõaastakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 26. päiv.
Välislingiq
Katõgooria:Vahtsõaastakuu
Neiokõsõ
thumb|Neiokõsõ, 2004
Neiokõsõ om Eesti näiokõisi ansambli. Ansambli sai kuulsas tuuga, et käve 2004. aastaga Eurovisiooni lauluvõistlusõl Istambulin laulman Eesti võrokeelist õurolaulu "Tii". Laul sai puulfinaalin 12. kotussõ.
Kaeq viil
Katõgooria:Eesti ansambliq Katõgooria:Võrokeelitsit laulõ laulnuq artistiq
Ahijärv (Karstmõisa)
Ahijärv om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Laulami latsilõ, laulami latsiga
"Laulami latsilõ, laulami latsiga" om võrokeelitside latsilaulõ ja salmõ albom. Laulva, lugõvaq ja pilli mängväq Võromaalt perit muusiguq. Albom om ilmunuq 2005. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om Võro Instituut.
Sibula järv
Sibula järv om järv Karula kihlkunnan Antsla vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Järve
Järve om külä Põlva kihlkunnan Moostõ vallan.
Jõõlaanõ
Jõõlaanõ om külä Põlva kihlkunnan Moostõ vallan.
15. joulukuu päiv
15. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 349. päiv (liigaastagal 350. päiv).
Erästvere järv
Erästvere järv om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan. Järvest nakkas pääle Ah'a jõgi.
Järve vesi vaihtus ärq 2 kõrda aastagan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Tii (singli)
200px|thumb|Andsambli Neiokõsõ uma luuga "Tii" 2004. aastaga Eurovisiooni puulfinaalin Istanbulin
"Tii" om ansambli Neiokõsõ singli, kon om pääl Eesti 2004 aastaga võrokeeline õurolaul "Tii" ja tollõ 4 remiksi. Singli ilmu 2004. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om Global Music.
Vahtsõaastakuu
Vahtsõaastakuu vai kaarnakuu om aastaga edimäne kuu. Vahtsõaastakuun om 31 päivä. 200 px|thumb|Venceslao, 1390-1400, Vahtsõaastakuu
Nimest
Vahtsõaastakuu om uma nime saanuq tuust, et sjoo kuuga nakkas pääle vahtsõnõ aastak.
Muial
Katõgooria:Kuuq Katõgooria:Vahtsõaastakuu
Vanaoja (Räpinä)
Katõgooria:Räpinä kihlkunna jõõq
Luuduskaidsõq
Luuduskaidsõq om tegemiseq, mink tsihis om eläjä- ja kasvosortõ, luuduskeskkundõ ja -maiõ ni luudusõ kirivüse ja ilo alalõhoitminõ.
Kaeq viil
Võromaa kaitsõalaq
Hallsuu lump
Hallsuu lump om lump Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
14. põimukuu päiv
14. põimukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 226. päiv (liigaastagal 227. päiv).
Kiil (anatoomia)
thumb|Inemise kiil
Kiil om maitsmisõ riist.
Inemise keele naha pääl om hulga väikeisi käsnäkeisi, kohe maitsmisõ närve orsaq sisse küünüseq. As'aq, miä mi suuhtõ võta, saavaq, kui nääq jo esiq vedeläq ehk püdeläq olõ-iq, süle läbi niisutõdus ja sulatõdus, putusõq maitsmisõ närve külge, närviq tallitasõq tundmisõ aiu poolõ, kon mi sõs maust arvo saa.
Mõlõmbil puul keele juurt saisvaq nuuq näärmeq, miä, ku kurk haigõ om, nii üles paisusõq, et inemine neelähtäq ei võiq ja hõngutõmbaminõgi rassõs lätt.
Lätteq
Katõgooria:Inemine
Kõrgõstan
Kõrgõstan, ammõtlidsõlt Kõrgõstani Vabariik, om riik Kesk-Aasian. Kõrgõstani pääliin om Biškek.
Välislingiq
Katõgooria:Kõrgõstan Katõgooria:Aasia maaq Katõgooria:Aasia riigiq
Voki järv
Voki järv om järv Urvastõ kihlkunnan Otõmpää vallan. Tä om Koorastõ järvist kõgõ sügävämp.
Järve vesi vaihtus ärq 3 kõrda aastagan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Erootiga
Erootiga om inemise seksuaalsust ja erootilist armastust putva ütiskunnaelo ja kultuurinättüisi ni naidõ mano käüvide tiidmiisi valdkund.
Kitsamban mõttõn mõistõtas erootiga all periselt olnuid vai fantaasia vai kunstiteossidõga edesi annõtuid esteetilidselt rafineeritüisi erootiliidsi läbielämiisi ni naidõ lättit.
Valgõvinne
Valgõvinne Vabariik (valgõvinne keelen Рэспубліка Беларусь, vinne keelen Республика Беларусь) om Õuruupa riik.
Välislingiq
Katõgooria:Õuruupa riigiq
27. vahtsõaastakuu päiv
27. vahtsõaastakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 27. päiv.
Välislingiq
Katõgooria:Vahtsõaastakuu
Verioja (Räpinä)
Verioja om uja Räpinä kihlkunnan.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna jõõq
Dziecinów
Dziecinów om külä Lõunahummogu-Poolan. Dziecinówin elli 2007. aastagal 704 inemist.
Katõgooria:Poola küläq
Uetersen
thumb|right|Ueterseni liinamuusõum Uetersen (ˈyːtɐzən) vai Ütersen om liin S'aksamaal Schleswig-Holsteinin. Uetersenin elli 2015. aastagal 18 101 inemist.
1987. aastagal alost' Rusti Mathias umma kuulsat lindu Uetersenist.
Kirändüs
Kaeq viil
Katõgooria:Kirändüs
Kaarukülä
Kaarukülä om külä Põlva kihlkunnan Moostõ vallan.
Kuulsambaq inemiseq
Kaarukülän om sündünü kunstnik Vahtra Jaan.
Queen
thumb|right|200px|Queeni kontsõrt Frankfurdin, S'aksamaal 1984
Queen oll' inglüse rokkansambli, miä luudi 1970. aastagal Londonin.
Albomiq
Katõgooria:Inglüsmaa ansambliq Katõgooria:Rokkansambliq
3. mahlakuu päiv
3. mahlakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 93. päiv (liigaastagal 94. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Mahlakuu
Pututaminõ
Pututaminõ om üts viiest meelest.
Pia kõigin paigon tund iho ärq, kui midägi timä külge putus, selle et pia kõigin paigon lövvämiq pututamisõ närve. Noidõ närve otsaq küünüseq kooni ihonahani, mink all nimäq lakja ommaq laotõduq. Et mi ihonahaga as'olõ külge putu, sõs üteldäs, et pututamisõ miil ihonaha sisen uma asõmõ om saanuq. Pututamisõ läbi saamiq miiq tundma, kas üts asi lämmi ehk külm, kõva ehk pehmeh, sille ehk kahrõq om. Kohe kõgõ inämb pututamisõ närve kokko tulõ, sääl om meil ka kõgõ hõrnõmb pututamisõ tundminõ, nii keele otsa, sõrmõotsõ ja mokkõ sisen. Kon noid närve sukugi ei olõq, nii kui küüdsi ja hiussidõ sisen, sääl ei olõq meil ka pututamisõ tundmist sukugi. Mii kui muuq närviq, lääväq ka pututamisõ närviq viimäte pääaiu sisse kokko, kon vaim pututõtust as'ast arvo and.
Kirändüs
Katõgooria:Inemine
Maitsminõ
Maitsminõ om üts viiest meelest. Maitsmisõ riist om kiil.
As'aq, miä miiq suuhtõ võta, saavaq, kui nääq jo esiq vedeläq ehk püdeläq olõ-i, süle läbi niisutõdus ja sulatõdus, putusõq maitsmisõ närve külge, närviq tallitasõq tundmisõ aiu poolõ, kon mi sõs maust arvo saa. Mokaq, põski sisemäne puul ja suulagi avitasõq mau tundmist.
Kasastan
Kasastan, ammõtlidsõlt Kasastani Vabariik, om riik Kesk-Aasian. Kasastani pääliin om Nur-Sultan.
Maitsminõ
As'aq, miä mi süü, ommaq mitmõsugudsõq ehk mitmõsugutsist jakõst kokko pantuq. Tuuperäst om ka näide magu mitmõsugunõ. A maitsminõ ei olõq joht kõigil inemiisil ütesugunõ, nii et üts ja tuusama asi üte inemise suun tõist maku kui tõsõ suun või ollaq. Tuust sõs ka tulõ, et mõni süük ehk ruug mõnõ meelest väega makus om, ent tõsõlõ om tä kogoni vasta. Tõbõ aol või maitsminõ väega muudõtus saiaq ja miiq näe sagõhõhe, et tõbidsõq tuud ruuga ei võtaq, miä nä tervüse aol hää meelega seiq ja et nääq kogoni tõist süüki himotsõsõq.
Kirändüs
Katõgooria:Inemine
Suur Pehmejärv
Suur Pehmejärv vai Pehmejärv om järv Karula ja Rõugõ kihlkunna piiri pääl Antsla vallan.
Järve vesi vaihtus ärq 9 kõrda aastagan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Radokuu
thumb|200px|right|Susi
Radokuu vai soekuu vai soeradokuu vai küündlekuu om aastaga tõnõ kuu. Radokuun om 28 vai 29 päivä.
Nimest
Radokuu om uma nime saanuq tuu perrä, et sjoon kuun om sussõ radoaig (joosuaig). Küündlekuu nimi tulõ küündlepääväst.
Muial
Katõgooria:Kuuq Katõgooria:Radokuu
Susi
thumb|right|300px|Susi
Tii
thumb|150px|right|Kroosikõnõ tiid
Susi
Susi (kullõq) om mõtsaelläi, pini sugulanõ. Sussõ eläs maailman kokko umbõs 200 000. 2018. aastal kuulutõdi susi Eesti rahvuseläjäs.
Tii
Tii vai tsäi vai ts'ai om juuk, midä hariligult juvvas lämmält. Tiid tetäs nii, et pandas tiihainaq (nt. pähnähäelmeq, vabõrnavarrõq, küümneq) kuuma vii sisse ja keedetäs vai lastas niisama saistaq. Kitsambalt mõtõldas tii all säänest tiid, midä saias tiipuhmo lehist.
Susi
Vällänägemine
Susi olõ-õi väega tõistsugunõ suurõst pinist. Esiqerälidselt om susi üttemuudu vinne hundigaq. Soel om kõva kihä ni jalaq ni tugõvaq lõgimõq, agaq soe jälg om võrrõldõn pini jälegaq kitsamb ni pikemb. Susi om hariligult hall, agaq või ollaq ka valgõ, verrev, pruun ni sego. Esäne susi kaald hariligult 44 kg ni imäne 38 kg (Eesti rekord om 62 kg ni ilmarekord 78 kg). Susi om 110-160 cm pikk ni 85 cm korgõ. Soel ommaq teräväq kõrvaq ni terräv hõngutundminõ. Susi näge parõmbahe ku tõsõq pini(läse)q. Täüsiälidsel soel om 42 hammast.
Tii
Katõgooria:Joogiq
Susi
Süümine
Susi om kõva murdja elläi ni süü päämädselt lihha. Soeq kääväq ringi ja jahi pääl inämbähe karahuisi, vaihtõpääl ka ütsindä. Soeq sööväq päämidselt hirvi, kitsi ni põtro, a ka jänessit ni kallo. Süümismaa suurus olõnõs tuu kotusõ luudusõst.
Inemist ründäs õnnõ marun susi.
Pesä ni pujaq
Sussõ joosuaig om vahtsõaastakuu kooniq radokuu. Sussõ radoao (joosuao) perrä omgi radokuu uma nime saanuq. Soe tiinüs kest keskmädselt 62-65 päiva ni pujaq sünnüseq mahlakuun. Hariligult om kurnun 5-7 tummõ karvaga kutsikat, kiä kaaldvaq 300-500 grammi.
Eloviis ni elopaik
Susi eläs luudusõn umbõs 7 aastakka. Soeq kääväq kar'ahuisi sügüsest keväjäniq. Kar'ajuht om imäne susi. Eestin om hariligult kar'an 2-11 sutt. Soekari liigus täpsän rinnan.
Soeq ommaq levinüq Põh'a-Ameerikan ni Euraasian ni nä harinõsõq häste mitmõsugumaidsi elopaikoga.
Tunnõtumpi alambsortõ
Õuraasia susi, Mongoolia susi, Tiibedi susi, India susi, Araabia susi.
Ütlemiisi
Katõgooria:Mõtsaeläjäq Katõgooria:Imetäjäq
Kanepi kihlkunna küläq
Kanepi kihlkunna külli nimekiri lugõ üles Kanepi kihlkunna küläq.
A E H H J K L M N O P R S T V
Kaeq viil
Hargla - Kanepi - Karula - Põlva - Rõugõ - Räpinä - Urvastõ- Vahtsõliina
Vana sann (albom)
"Vana sann" om ansambli Sannaliseq albom, kon om 12 võrokeelist rahvalikku ja rahvalaulu, midä laulvaq Kalda Indrek, Roose Celia ja Tamra Kait, nink 2 pilliluku. Albom om ilmunuq 2000. aastagal lasõrtsõõri pääl.
28. vahtsõaastakuu päiv
28. vahtsõaastakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 28. päiv.
Välislingiq
Katõgooria:Vahtsõaastakuu
Kanamõtsa
Kanamõtsa oll' külä Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Hatsikõ järv
Hatsikõ järv om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan. Tä om üts Koorastõ järvist.
Kanamõtsa
Seo ilma aigu jääs Kanamõtsa Tagakülä maiõ pääle.
Hatsikõ järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Kuusõlump
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Teppo August
Teppo August (August Teppo, 1875-1959) om Eesti kõgõ kuulsamb lõõtspillimeistre.
.se
.se om Roodsi internetitunnus, mink iist pidä huult asotus Stiftelsen för Internetinfrastruktur.
Teppo August
Elokäük
August sündü 29. põimukuu pääväl 1875 Põlva kihlkunnan Loosu külän Tigassõ talon. Latsõn miildü tälle puust as'akõisi tetäq, noid sai tä maaha müvväq ja nii hindäle rahha tiini. Vaesus es lupaq Augustil üttegiq aastakka koolin kävvüq. Lugõma ja kirotama oppõ tä vanõmba vele Aleksandri abiga koton.
.se
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Teppo August
Elokäük
Joba latsõn oll' nätäq, et täl om andi muusiga pääle. Pillimängo naas' tä vele Aleksandri käest op'ma 8-aastagadsõlt. Ku August oll' 11 aastakka vana, sõs veli kuuli ärq ja August sai timä pilli hindäle. Tuu oll' üterialinõ vabrikupill (arvada või, et Vinnemaal tett), miä inämb hellü es tiiq. August võtt' tuu jupõs vallalõ ja parand' ärq, nii et pilli pääl jälq mängi sai. Ildampa ollõv August tuu kotsilõ ütelnüq: "Siist ma saigi otsa kätte."
Sõs naas' tä peris vahtsõt pilli tegemä. Edimäne hindätett pill sai valmis 1892. aastal, ku August oll' 17-aastanõ. Tuu pill olõ-iq alalõ hoitunu. Pille meisterd' tä säidsekümmend aastakka umast elost põhitüü - talotüü - kõrvalt. Sakõstõ oll' timä tüüpäiv 18-20 tunni pikk. Sõski es jovvaq tä nii pall'o pille tetäq ku timä käest telliti. Üte pilli tegemises kullu 3-4 kuud. Ku pill valmis sai, and' tä tuu kimmäle pillimihele ütes kuus sissemängmises. Pääle tuud timme tä pilli lõpligult üle nink möi sõs maaha. Aastasaa vaihtusõl ollõv timä pilliq massnuvaq 80-85 ruublit, miä toona oll' nelä tüühobõsõ hind.
Arvadas, et uma elo kestel tekk' August 120-200 pilli, pääle tuu viil pilliq, minka korpusõ teiväq tõsõq, a ravvaq pand' sisse timä. Täämbädse pääväni om alalõ umbõs 30 timä tett pilli, noist kõgõ vanõmb om perit aastagast 1896. Niinimetet Teppo pilliq ommaq väega kvaliteetseq ja pillimiihi hulgan hinnaduq.
Teppo August kuuli 7. joulukuu pääväl 1959.
Lugu
Teppo Augusti pilliq püsüsseq väega häste timmin. Ütskõrd ollõv Põlva rätsep Piir lepnüq kingagiq, et Teppo pillile ei tiiq es'ki vesi midägi. Lõõtspill lasti Kuurvere veskijärve, sõs tõmmati vällä ja raputõdiq viist tühäs. Hulka rahvast tull' tuud nalja kaema. A pill mänge niguq innegi!
Kirändüs
Teppo Augusti ja timä pille kotsilõ või lukõq
Lätteq
Katõgooria:Võromaa inemiseq Katõgooria:Eesti küläpillimeheq
16. joulukuu päiv
16. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 350. päiv (liigaastagal 351. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Joulukuu
Kanariku (Põlva)
Kanariku külä om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Hurmi järv
Hurmi järv om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan Hurmi külän.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Urbõkuu
Nimest
Urbõkuu om uma nime saanuq tuust, et sõs tulõvaq puiõ külge urvaq.
Muial
Katõgooria:Kuuq Katõgooria:Urbõkuu
Vahejärv (Ähijärve)
Vahejärv vai Ähijärve Vahejärv om järv Karula kihlkunnan Antsla vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
4. mahlakuu päiv
4. mahlakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 94. päiv (liigaastagal 95. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Mahlakuu
16. põimukuu päiv
16. põimukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 228. päiv (liigaastagal 229. päiv).
Viitka järv
Viitka järv om järv Karula kihlkunnan Antsla vallan.
Vindläseq
300px|thumb|right|Vinne latsõq. Prokudin-Gorski 1909. a. tett pääväpilt. Vindläseq om hummoguslaavi rahvus, kiä eläs inämbähe Vinnemaal ja naabririigen. Vindläseq kõnõlõsõq vinne kiilt. Vindläseq kujosiq umaette rahvas 14.-15. aastagasaal vanavinne põh'apoolitsõst harost ni tsipa ildampa segähüq soomõ-ugrilaisiga. Vindläisi om ilmamaal 137 mill'onat, Vinnemaal eläs 115 889 000 vindläst (2002). 2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Eestin vindläisi 326 235 inemist (25,2%).
Katõgooria:Rahvaq
.sg
.sg om Singapuri internetitunnus.
Pardsi mõisa
Pardsi mõisa (sks. k. Parzimois) oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Põlva valla alal. Mõisa päähoonõq om Pardsi külän.
.sg
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.sh
.sh om Saint Helena internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Pardsi mõisa
Huunõq
Mõisa päähoonõq om 19. aastagasaa tõsõl poolõl ehitet ütekõrdnõ puhta vuugigaq savikivimaja. Päähoonõq om alalõ püsünü inämbvähämb sääntsenäq niguq tä ehitediq. Ümbre ehitedült ommaq alalõ püsünüq viil paar kõrvalhoonõt päähuunõ ligidäl.
Külä
pisi|Külä Külä om väikene maa-elopaik, kon hariligult eläs kooni 300 alalist elänikku. Küläeläniguq loetasõq maarahvastigu hulka ni näide päämine tegevüsala om põllumajandus vai kalandus, perämädsel aol viil puhkõmajandus vai tüüstüs.
Kaeq viil
Katõgooria:Ütiskund Katõgooria:Maatiidüs
Jalatald
Jalatald om labajala kõgõ alomanõ puul. Jalatalla all om nahk paksõmb kui muial.
Et jalataldo all om väega pall'o pututamisõ närve, sõs tundvaq nääq väega häste pututamist.
Fuß
Põh'a Makõdoonia
Põh'a Makõdoonia Vabariik (makõdoonia keelen Република Северна Македонија) om Õuruupa riik.
Välislingiq
Katõgooria:Õuruupa riigiq
.si
.si om Sloveeniä internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Ahli oja
Ahli oja om uja Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
.sk
.sk om Slovakkia internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
29. vahtsõaastakuu päiv
29. vahtsõaastakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 29. päiv.
Välislingiq
Katõgooria:Vahtsõaastakuu
Hüüdre järv
Hüüdre järv om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan.
Väiko-Viirksu oja
Väiko-Viirksu oja om uja Räpinä kihlkunnan. Tä nakkas pääle Leeväti järvest nink juusk kur'a poolõ päält Mädäjõkkõ paigan, kost Mädäjõõ suuni om 7 km.
Hüüdre järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Väiko-Viirksu oja
Katõgooria:Räpinä kihlkunna jõõq
Väikene Pehmejärv
Väikene Pehmejärv vai Väiku Pehmejärv om järv Karula kihlkunnan Antsla vallan.
Kõrdsijärv (Pardsi)
Kõrdsijärv vai Kõrtsijärv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Väikene Pehmejärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Kõrdsijärv (Pardsi)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Kuulma kaitsõala
Kuulma kaitsõala om kaitsõala Põlva kihlkunna hummogujaon Veriora ja Põlva vallan. Kaitsõala suurus om 40 ha ni tuu om luud 1983. aastagal Kuulma järve ni tuu põh'aveeren kasuja 130-aastagaidsi nõglapuiõga mõtsa kaitsmisõs.
Mahlakuu
Mahlakuu vai jürikuu om aastaga neläs kuu. Mahlakuun om 30 päivä.
Nimest
Mahlakuu om uma nime saanuq tuu perrä, et sõs nakkasõq puiõl mahlaq juuskma. Jürikuu nimi tulõ jüripääväst.
Muial
Katõgooria:Kuuq Katõgooria:Mahlakuu
Kanariku (Võro)
Kanariku om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Kaeq viil
Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Harglõ kihlkunna küläq
Harglõ kihlkunna külli nimekiri lugõ üles Harglõ kihlkunna küläq.
A B H J K L M N P R S T V
Kaeq viil
Harglõ - Kanepi - Karula - Põlva - Rõugõ - Räpinä - Urvastõ- Vahtsõliina
Lepälump
Lepälump om lump Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
.sl
.sl om Sierra Leone internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
5. mahlakuu päiv
5. mahlakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 95. päiv (liigaastagal 96. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Mahlakuu
Ilvesse tiik
Ilvesse järv om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Haosilla oja
Haosilla oja om uja Harglõ kihlkunnan.
Lehekuu
Lehekuu om aastaga viies kuu. Lehekuun om 31 päivä.
Nimest
Lehekuu om uma nime saanuq tuu perrä, et sõs lääväq puuq lehte.
Muial
Katõgooria:Kuuq Katõgooria:Lehekuu
17. joulukuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Joulukuu
Monaco
Monaco Vürstiriik (prantsusõ keelen Principauté de Monaco) om Õuruupa riik.
Kannu
Kannu om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Käisi Johannes
Looming
Avald' kogomigu "Loengit ja kokkovõttit" I-II nink aastagaraamatit "Tiil tüükoolilõ" I-VI. Toimõnd' metoodiliidsi raamatidõ rita "Vahtsit teid algoppusõn", bülletääni "Koolivahtsõndaja" nink "Eesti entsüklopeediä" artiklit luudustiidüse, maatiidüse, põllumajandusõ nink pedagoogiga alalt. Põh'and' luudusopõtusõ metoodiga ja koolifenoloogia nink kuts' üles kooliaido tegemä. Kirot' hariduspoliitiga- ja metoodigaartiklit. 1946. avald' inne sõta kirotõt koolivahtsõnduskirätüüq kogomigun "Valit tüüq", mink iist tedä süüdüstediq kodanlik-natsionalistligun kihotustüün nink sunniti tüült ärq minemä. Timä teossõq olliq 1960. aastagidõ keskpaigani ärq keeledüq.
Hainakuu 2007
2007. aastaga Hainakuu aigraamat.
.sm
.sm om San Marino internetitunnus.
Miiastõ järv
Miiastõ järv vai Plaki järv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
.sm
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
30. vahtsõaastakuu päiv
30. vahtsõaastakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 30. päiv.
Välislingiq
Katõgooria:Vahtsõaastakuu
Piimäkuu 2007
2007. aastaga Piimäkuu aigraamat.
Nepal
Nepal, ammõtlidsõlt Nepali Föderatiivnõ Demokraatlinõ Vabariik, om riik Lõunõ-Aasian. pääliin om Katmandu.
Välislingiq
Katõgooria:Nepal Katõgooria:Aasia maaq Katõgooria:Aasia riigiq
Süküskuu 2007
2007. aastaga Süküskuu aigraamat.
.st
.st om São Tomé ja Príncipe internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.sr
.sr om Suriname internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Väikene Saarjärv
Väikene Saarjärv om järv Karula kihlkunnan Antsla vallan.
Karilatsi (Kõllõstõ)
Karilatsi om külä Põlva kihlkunnan Kõllõstõ vallan.
Väikene Saarjärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Karilatsi (Kõllõstõ)
Huvitavat kaemist
Karilatsin om Põlva Talorahvamuusõum.
Lätteq
Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq Katõgooria:Kõllõstõ vald
.sn
.sn om Senegali internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
18. joulukuu päiv
18. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 352. päiv (liigaastagal 353. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Joulukuu
6. mahlakuu päiv
6. mahlakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 96. päiv (liigaastagal 97. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Mahlakuu
Rehekuu 2007
2007. aastaga Rehekuu aigraamat.
Lüüsi
Lüüsi om mitmõ Võromaa külä nimi:
Karilatsi (Vahtsõ-Kuustõ)
Karilatsi om külä Põlva kihlkunnan Vahtsõ-Kuustõ vallan.
18. põimukuu päiv
18. põimukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 230. päiv (liigaastagal 231. päiv).
Mustjärv (Soessaarõ)
Mustjärv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan Saarjärvest umbõs 1,5 km lõunõ puul ja Timo küläst põh'a puul.
Lehekuu 2007
2007. aastaga lehekuu aigraamat.
Siug sündü söödüle
"Siug sündü söödüle" om Karula kihlkunna kõrralaulõ albom. Albom om ilmunuq 2006. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om Karula Hoiu Ühing.
.sv
.sv om El Salvadori internetitunnus.
Piimäkuu
Piimäkuu vai jaanikuu om aastaga kuvvõs kuu. Piimäkuun om 30 päivä.
.sv
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Piimäkuu
Nimest
Piimäkuu om uma nime saanuq tuu perrä, et sõs andvaq lehmäq häste piimä. Jaanikuu nimi tulõ Jaanipääväst.
Muial
Katõgooria:Kuuq Katõgooria:Piimäkuu
Käisi Anette
Käisi Anette (Anette Käis, 1891–1942) oll' Leevi vallast perit oppaja ja koolijuhataja.
Ütiskundlinõ tegevüs
Oll' Naiskodokaitsõ Võromaa ringkunna päänaanõ (sai tuu iist mitmit avvotassa). Võtt' ossa koolivahtsõndusliikmisest nink tekk' ettekandit oppajidõ tävvendüskursuisil.
Looming
Üten uma mihe Johannesega kirot' metoodiga- nink opikirändüst. Kirot' Võro Oppajidõ Seminäri aastagaraamadulõ "Tii tüükoolilõ".
Katõgooria:Võromaa inemiseq
Hürüvä oja
Hürüvä oja om uja Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
.sy
.sy om Süüriä internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Ruitlasõ Olavi
Ruitlasõ Olavi (Olavi Ruitlane, sündünüq 1. hainakuu päävä l 1969 Tarton) om kiränik ja luulõtaja, kiä om kirotanuq ka võro keelen. Tä om üles astnuq pundiga Viie pääle ja täl om Uman Lehen uma kolumn.
Elokäük
Ruitlasõ Olavi sündü 1. hainakuu pääväl 1969 Tarto liinan Võromaalt peri tüüliisi perren. Katõ-kuudsõlt kolisi elämä Võro liina. Esä um peri Varstu vallast Mõtstagast, imä vanõmbaq Murati lähkült. Ruitlasõ Olvai lõpõt' Võro I 8-klassilidse kooli ni käve kolm aastakka Võro Tüüstüstehnikumin. Lõpõt' Võro kaugoppõkeskkooli. Ruitlanõ om olnuq ehitüsmaalri, treial, autujuht, katlakütjä, valvur, tüükua meistre, varustaja, kar'us.
Põrõhõlla eläs Võõpson.
Looming
Olavi om kirotanuq laulutekste ansamblidõlõ ja kollektiivele Kala, Koer, Mtj, Orelipoiss, Bernhard, Ummamuudu, Pixels, Eliit, Lõkõriq.
Mulgi Kultuuri Instituut
Mulgi Kultuuri Instituut om mulgi kultuuri edäsi viiv instituut.
Välislink
Katõgooria:Mulgimaa Katõgooria:Kultuur
Kauksi (Moostõ)
Lätteq
Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq Katõgooria:Moostõ vald
Hainakuu
Hainakuu om aastaga säitsmes kuu. Hainakuun om 31 päivä.
31. vahtsõaastakuu päiv
31. vahtsõaastakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 31. päiv.
Hainakuu
Nimest
Hainakuu om uma nime saanuq tuu perrä, et sõs tetäs hariligult haina.
Muial
Katõgooria:Kuuq Katõgooria:Hainakuu
.sz
.sz om Svaasimaa internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Järve järv
Järve järv om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Kuulma järv
Järve perveq olõ-iq korgõq, a ommaq sõski kõvaq. Pall'o om liivast viirt. Vesi lätt sügävämbäs aigopite, põhi om kõva, sügävämbän muanõ. Kalda veeren om hulga linaleokivve. Vesi om pruunikas ja paistus kehväste läbi (1,2 m).
Viieläjäq ja -kasvoq
katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Nahk
Nahk om tuu, miä katt inemiisi ja eläjide ihho.
Inemise nahk
Inemise nahk om kolmõkihiline kõva, vindsõ ja vinnüjä kudõ. Nuuq kolm kihti ommaq päälmäne kiht ehk päälnahk, keskmäne kiht ehk kesknahk ja alomanõ kiht ehk rasvnahk.
Kesknahk
Naha keskmäne kiht om pääkiht ja nimitetäs kesknahas. Timä om kokko pant peenikesest mehikoatsõst koest, verpjäs, allpuul kohilamb, päälpuul paksõmb ja kindmämb. Päälmätse jao sisen lövvämiq ka hulga väikeisi käsnäkeisi, kohe pututamisõ närve otsaq sisse tulõvaq. Pääle tuu om timä täüs vere uusi, rasvakärekeisi ja ihokarva juuri. Rasvakärekeisist himmitses kõikaig rasva vällä, miä iho naha pehme hoit ja lahenõmisõ iist kaits. Timä sisest tulõ ka hulk peenikeisi oonõkõisi vällä, päälnahast iho pääle vällä, miä higonõmist toimõtasõq ja tossu viisi niiskust iho sisest vällä andvaq. Noid kutsumiq higioosis. Tervüsele om väega mõnosa ja tarvis, et nuuq higioonõq roppusõ, kasimata eloviisi ehk mõnõ muu as'a läbi ärq ei ummistuq. Nii võivaq nimäq nimelt ka tuuläbi ärqummistudaq, et kuuma kihäga ehk tävve higiga äkitselt külmä kätte mindäs ehk ihol äkitselt ärq lastas jaahtudaq. Tuuperäst piät mõistlik inemine niihäste puhtusõ peräst, kui ka esierälikult tervüse hoitmisõs iho naha kõikaig puhta hoitma, miä kõgõ parõmbuisi mõskmisõ läbi külmä viiga sünnüs. Tuuläbi saa üteliisi nahk ka kinnitetüs ja külmä vasta karastõtus.
Rasvnahk
Naha alomanõ kiht om kõgõ naha alos ja ühendäs tedä ihoga. Et timä ühendävide sidõmidõ ehk hinte vaihõl pall'o rasva lövvüs, sõs om täl ka rasvanahk nimes. Rasvnaha tulo om esieräligult tuu, et tä iho sisemäitsi liikmit nii kui pehmeh padi rängä litsmisõ ja põrotamisõ iist kaits ja külmä sissetükmise iist varjas. Niisama ei lasõq timä hää viisiga iholämmind vällä, tuuperäst et rasv om kõhn lämmä saatja ehk, miä niisama pall'o, timä suur kinniqpidäjä ja kokkohoitja.
Katõgooria:Inemine
Kelmikülä
Kelmikülä om külä Põlva kihlkunnan Vahtsõ-Kuustõ vallan.
Eesti lorilaul: antoloogia
"Eesti lorialul: antoloogia" om duo Pets & Korsten albom, kon om 23 lorilaulu, noist üts ("Suur rõõmupäiv") om võrokeeline vahtsõmp rahvalaul. Albom om ilmunuq 1998. aastagal kaseti ja 1999. aastagal lasõrtsõõri pääl.
Harglõ oja
Harglõ oja om uja Harglõ ja Karula kihlkunnan. Tä nakkas pääle Suurõst Apja järvest ja juusk hää käe puult Mustajõkkõ paigan, kost Mustajõõ suuni om 8,6 km.
left|150px|thumb|Harglõ uja Harglõn Harglõ külä om Harglõ oja veeren ja arvada, et tä om saanuq uma nime uja perrä. Arvada, et uja nimi tähendäs tuud, et tegemist om suurõmba jõõ (Mustajõõ) harojõõga.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq
.tc
.tc om Turksi ja Caicosõ internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Ateena
Ateena om Kreeka pääliin nink kõgõ suurõmb liin. Tä om ka maailma üts vanõmbit liino, mink kirjapant aolugu om üle 3000 aastaga pikk.
Mõisajärv (Pardsimõisa)
Mõisajärv vai Mõisa järv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Ateena
Aolugu
Ateena liina edimäne säädüseandja oll´ Drakon 7. aastagasaal inne mi aigu. Ildamba tei Drakoni kõvaq säädüseq ümbre Solon, kink vahtsõndusõ avitiq kehvembät rahvast. Soloni ümbrekõrralduisi peetäs demokraatia algusõs Õdagu-Õuruupan.
Mõisajärv (Pardsimõisa)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Ateena
Aolugu
Katõgooria:Pääliinaq Katõgooria:Kreeka liinaq
Mustjärv (Vanakülä)
Mustjärv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
7. mahlakuu päiv
7. mahlakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 97. päiv (liigaastagal 98. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Mahlakuu
Pandi Valdo
Pandi Valdo (Valdo Pant, 1928-1976) oll' raadio-, tele- ja kirämiis. Oll' osalinõ "Päevakaja", RAMETO jt. raadiosaatidõ luumisõ man. Timä tähtsämbäs tüüs peetäs telesaatidõ rita "Täna 25 aastat tagasi" (313 saadõt, 30. lehekuu pääväst 1966 3.süküskuu pääväni 1970), miä rahvalõ väega miildü. Ku tuu saatõ iist kiteti tedä ku sõaaokiränikku ollõv tä ütelnüq, et sõast pall'o inämb miildüseq tälle laulupidoq ja lihtsäq inemiseq.
Kirändüs
Katõgooria:Tartomaa inemiseq
.td
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
19. põimukuu päiv
19. põimukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 231. päiv (liigaastagal 232. päiv).
Kalli oja
Kalli oja om uja Harglõ kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Mustajõkkõ paigan, kost Mustajõõ suuni om 13,9 km.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Argentina
Argentina Vabariik (hispaania keelen República Argentina) om Lõunõ-Ameeriga riik.
Aolugu
thumb|left|Argentina provindsiq thumb|left|Salta
Saarõkülä (Räpinä)
Saarõkülä om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Argentina
Välislingiq
Katõgooria:Argentina Katõgooria:Lõunõ-Ameeriga maaq Katõgooria:Lõunõ-Ameeriga riigiq
Saarõkülä (Räpinä)
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Kiimariigi
Kiimariigi külä vai Kiimariik oll' külä Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Seo ilma aigu jääs Kiimariigi külä Tagakülä maiõ pääle.
Fotokunst
Edimäne alalõhoitunuq pääväpilt aastagast 1826|thumb
Fotokunst vai fotograafia on kunst, minka võetas üles valgustundligu matõrjaali või valgustundligu elektroonilidsõ aparaadi abiga as'ost tõõperäliidsi ja täpsit kujotuisi. Aparaati, midä pruugitas kujotusõ ülesvõtmisõs, nimitedäs fotokaamõras vai fotoaparaadis. Saadut pilti nimitedäs fotos vai pääväpildis ni taa ülesvõtmist kutsutas pildistämises.
Katõgooria:Fotokunst
1. radokuu päiv
1. radokuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 32. päiv.
Välislingiq
Katõgooria:Radokuu
19. joulukuu päiv
19. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 353. päiv (liigaastagal 354. päiv).
Oort (albom)
"Oort" om ansambli Oort edimäne albom, kon om pääl 12 kõrralaulu rokisääden. Noist kats laulu ommaq perit Võromaalt. Albom om ilmunuq 2001. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandjaq ommaq Oort ja AS Helisalv.
Inemiseq
Küläliseq:
19. joulukuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Joulukuu
Mõisa
Mõisa oll' feodalismi aigo maavaldus üten sääl pääl elävide sõltuvusõn olõvidõ talopoigõga. Kapitalismi aigo oll' taa põllumajanduslik suurmajand. Kitsambalt nimetedäs mõisas mõisapidäjä hindä majandõdavit maid üten härbäni ja majandushuunidõga vai sõs mõisasüänd (härbänit, parki, majandushuunit).
Mõisidõ lihiq
20. aastagasaa alostusõn oll' Eestin päämidselt katsasugutsit mõisit. Innembide om pilt olnuq kirivämb, selle et pääle vasallõ (illatsõmpi umanikkõ) võisõvaq mõisaq kuuluq nii ordolõ, piiskopkunnõlõ, kluustriilõ ku tõisilõgi instituts'oonõlõ.
Kuveit
Kuveit om riik Aasian. Kuveidi pääliin om Al-Kuwayt.
Välislingiq
Katõgooria:Kuveit Katõgooria:Aasia maaq Katõgooria:Aasia riigiq
Põimukuu
thumb|200px|right|Põimminõ
Põimukuu vai mädäkuu vai lõikuskuu om aastaga katsas kuu. Põimukuun om 31 päivä.
Nimest
Põimukuu om uma nime saanuq tuu perrä, et sõs naatas vilja põimma.
Muial
Katõgooria:Kuuq Katõgooria:Põimukuu
.tg
.tg om Togo internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Viciousõ Sid
thumb|Viciousõ Sid Viciousõ Sid (Sid Vicious) oll' inglüse punkrocki laulja (1957-1979).
.tf
.tf om Prantsusõ Lõunõaladõ internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Bagdad
Bagdad om Iraagi pääliin nink kõgõ suurõmb liin.
.th
.th om Tai internetitunnus.
Bagdad
Katõgooria:Iraagi liinaq Katõgooria:Aasia riike pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Neitsijärv
Neitsijärv [.Neitsijärv] om tsill'okõnõ järvene Põlva kihlkunnan Põlva vallan. Tä om Pikämäe järvest mõnisada miitret põh'ahummogu puul.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Jõksi järv
Jõksi järv om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan Kanepist 1,5 km põh'aõdagu puul Võro-Tarto tii veeren (õdagu puul). Tä om Piigandi-Jõksi ürgoron Otõmpää korgustigu lõunahummoguveere pääl. Jõksi järve lähkon, tõsõl puul suurttiid om Vähkjärv.
Jõksi järvest juusk läbi Võhandu jõgi. Vesi vaihtus ärq 2,6 kõrda aastagan.
Rahvasuust
Üts Jõksi järve veeren elänü miis ollõv ütelnüq niimuudu: "Mõtsa Juhkami, ulli ku rumalat - upma ku tapma, tõukama tõsõ järve. Järv ütesä süld sükäv - kas sääl mõni pulk vai oss, kost kinniq võtta."
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Kiisa (Põlva)
Kiisa om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Lätteq
Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq Katõgooria:Põlva vald
Palojärv (Lutsu)
Palojärv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Karula kihlkunna küläq
Karula kihlkunna külli nimekiri lugõ üles Karula kihlkunna küläq.
Palojärv (Lutsu)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Karula kihlkunna küläq
A H I J K L M N P R S T V Ä
Võro-eesti sõnaraamat
Võro-eesti sõnaraamat om võro keele ja eesti keele vaihõlinõ ümbrepandmissõnaraamat.
Karissöödä oja
Karissöödä oja om uja Harglõ kihlkunnan. Tä om 5 km pikk nink juusk kur'a poolõ päält Piitrejõkkõ paigan, kost Piitrejõõ suuni om 10,3 km.
Võro-eesti sõnaraamat
Aastagal 2002. ilmu Võro Instituudi välläandõn 15 000 tähüssõnaga ja keeleoppusõ lissoga edimäne võro-eesti sõnaraamat ("Võro-eesti synaraamat"), mink kokkopandjas oll' Jüvä Sullõv.
Karissöödä oja
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Pärlijõe
Pärlijõe (Pärlijõõ) om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Pärlijõõ külä om kokku säet hajataludõst. Vanõmbaq taluq ommaq Kassikõrdsi, Korgõperve, Käänujõõ.
Võro-eesti sõnaraamat
Võro-eesti sõnaraamatun om külh pall'o sõnatõõsõndiid, taa näütäs peris pall'o võro keele variiirümist, a taa olõ-õi umalt ülesehitüselt ja põhimõttõlt siski murdõsõnaraamat (nigu tuud ummaq nt parladsõq seto ja mulgi sõnaraamaduq), a umaette võro kiräkeele sõnaraamat.
Pärlijõe
Külä om Pärlijõõ veeren ni tuu perrä uma nime saanuq.
Võro-eesti sõnaraamat
Sõnaraamat üten võro-eesti ja eesti-võro sõnaotsmisõ võimalusõga om Internetin välän kõigilõ vabalt pruukmisõs.
22. põimukuu päiv
22. põimukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 234. päiv (liigaastagal 235. päiv).
Võro-eesti sõnaraamat
Välislink
thumb|300px|left|Võro-eesti sõnaraamadu edekaas
Pärlijõe
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
.tj
.tj om Tadsikistani internetitunnus.
Kõivo Madis
Kõivo Madis (Madis Kõiv, 1929-2014) oll' füüsik, kiränik ja filosuuf. Timä vanõmbaq olliq oppajaq. Latsõn om tä muuhulgan elänüq imä sugulaisi puul Põlva kihlkunnan Tännässilmän. Om kirotanuq võro- ja eestikeelitsit näütemänge, juttõ ja mälehtüisiraamatit. Om tennüq ettekandit Kaika suvõülikoolin.
.tj
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Kõivo Madis
Tiidüstüü
Om uurnu väljo kvantteooriat ja tsibipudinidõ füüsikat (deuteeriumi müümolõkuli luumisõ resonantsmehhanismi idee, korgõmbidõ spinnega pudinidõ teooria kausaalsusõ uurmisõ meetod), om ao, ruumi ja välä vaihõlidsõ sümmeetriä perrä tulõtanuq stringiteooria alosvõrrandi.
Kirändüs
Edimädseq ilokirändüstekstiq kirot' Madis 1960. aastagidõ kesken. Edimäne trükün ilmunu teos om "Küüni täitmine", miä om kirotõt katõ pääle Runneli Handoga. Vahingu Vainoga katõpääle om kirotõt romaan "Endspiel: Laskumine orgu". Proosaloomingu süämes om sari "Studia memoriae" (1994-1999). Viil om Madis avaldanuq lühiproosat aokir'on, latsijuttõ, mälehtüisi, esseid ni artiklit filosoofiast, kunstist ja kirändüsest. Aastagil 1982-2001 lavastõdi Eesti tiatriin 16 timä kirotõt näütemängo ja raadiotiatrin kolm kullõmistükkü. Timä näütemänge vai noidõ juppõ om ümbre pant inglüse, s'aksa, vinne ja soomõ kiilde, lühiproosat vinne kiilde.
Võro kiilt om Kõivo Madis tarvitanuq pall'odõn teossin. Pikembäq võrokeelidseq teossõq ommaq näütemängoq "Põud ja vihm Põlva kihelkonnan nelätõistkümnendämä aasta suvõl" (kirotõt katõpääle Lõhmussõ Aivoga) ja "Omavahelisi jutuajamisi tädi Elliga" ni mälehtüisiraamat "Kähri ker'ko man Pekril".
Filmikunst
Kõivo Madis om Keedussõ Sulõviga katõpääle kirotanuq kolm filmistsenaariummi:
Maalikunst
Kõivo Madissõ maalõst om tett mito vällänäütüst.
Keseli oja
Keseli oja om uja Harglõ kihlkunnan.
.tk
.tk om Tokelau internetitunnus.
Keseli oja
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
.tk
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Eesti murdidõ sõnaraamat
"Eesti murdidõ sõnaraamat" ("Eesti murrete sõnaraamat") om sõnaraamat, kon ommaq sisen eesti ja lõunaeesti kiili pruukõ sõnaq. Muuhulgan om sääl pall'o võro ja seto keele sõnno. Ega sõna man ommaq ärq näüdätüq kihlkunnaq, kon tuud sõnna pruugitas vai om pruugit, nink näütüslausõq.
Pikklump
Pikklump om lump Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Oe külä
Oe külä (vai Oekülä) om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Eesti murdidõ sõnaraamat
Teedüs
Katõgooria:Raamaduq, kon seen võro kiilt Katõgooria:Võro keele sõnaraamaduq Katõgooria:Sõnaraamaduq
Noolõ Erki
Noolõ Erki (Erki Nool, sündü 1970) om Võrolt perit eesti kergejoustiklanõ (kümnevõikõlõja) ja poliitik, XI riigikogo liigõq. 2000. aastaga suvõolümpiämängel Sydneyn tull' tä kümnevõigõlusõn 8641 punktiga olümpiävõitjas.
Välislingiq
Katõgooria:Eesti poliitiguq
Kalmõtlomp
Kalmõtlomp vai Kalmatlomp om lump Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan.
Oe külä
Lätteq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Antsla vald Katõgooria:Võromaa küläq Katõgooria:Antsla valla küläq
Pang
Pang om annom, midä kõgõ inämb tarvitõdas vii kandmisõs ja hoitmisõs. Pääle vii või pangin hoitaq viil tõisi vedelüisi vai näütüses liiva, siini vai muud.
Pangõ om tarvitõt joba vanast ja vanast aost. Edimält tettiväq nääq puust. Ildampa tullivaq metalist pangiq (tsinkplekk- ja maliirpangiq), perämädsel aol tetäs pall'o plastmasspangõ.
Kindsi
Kindsi om külä Põlva kihlkunnan Kõllõstõ vallan.
Kume tiik
Kume tiik [Kum'e tiik] om lump Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan.
.tr
.tr om Türgü internetitunnus.
Kalmõtlomp
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
.tr
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
20. põimukuu päiv
20. põimukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 232. päiv (liigaastagal 233. päiv).
Pardsilomp (Palo)
Pardsilomp vai Partsilomp om lump Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Aheru järv
Aheru järv vai Kandsi järv om järv Karula ja Harglõ kihlkunna piiri pääl Taheva vallan. Tä om Karula korgustigu kõgõ suurõmb järv, mõtsatsidõ mäki vaihõl.
9. mahlakuu päiv
9. mahlakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 99. päiv (liigaastagal 100. päiv).
Uruguay
Uruguay Vabariik (hispaania keelen República Oriental del Uruguay) om Lõunõ-Ameeriga riik.
Välislingiq
Katõgooria:Lõunõ-Ameeriga riigiq
Haanimiihhi nõvvokoda
Haanimiihhi nõvvokoda um vabatahtlinõ ütisüs, kohe ummaq kogonuq meheq, kiä pidäväq tähtsäs muistõhavvadsõ Haanimaa elo- ja mõttõviit. Haanimiihhi nõvvokoda taht avitaq jovvulidsõ perändüskultuuri ja ummi kimmähe juurdunuisi kombidõga Haanimaal vahtsõst herädäq.
20. põimukuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Põimukuu
Pardsilomp (Palo)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
9. mahlakuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Mahlakuu
Haanimiihhi nõvvokoda
thumb|390px|right|Haanimiihhi nõvvokua ja Seto Kuningriigi Kroonikogo iistkõnõlõjaq 2005. aastaga hainakuuhn Setomaa ja Haanimaa tõõnõtõõsõ avvostamisõ kokkolepet sõlmmahn.
Alakonnu järv
Alakonnu järv vai Jussi järv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan.
Järve vesi vaihtus ärq üte kõrra aastagan.
Ahnõjärv
Ahnõjärv (Ahnejärv) om järv Karula kihlkunnan Karula vallan.
Brasiilia
Brasiilia Vabariik (portugali keelen República Federativa do Brasil) om kõgõ suurõmb Lõunõ-Ameeriga riik. 2013. aastagal elli sääl umbõs 201 mill'onat inemist. Nii suurusõ ku rahva hulga poolõst om Brasiilia maailman viies riik.
Kogrõjärv (Mõndsi)
Kogrõjärv vai Piigandi kogrõjärv vai Mõndsikülä järv om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan.
10. mahlakuu päiv
10. mahlakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 100. päiv (liigaastagal 101. päiv).
Kogrõjärv (Mõndsi)
Kogrõjärvest nakkas pääle Hilba oja.
.tn
.tn om Tuneesiä internetitunnus.
10. mahlakuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Mahlakuu
Shakespeare'i William
Shakespeare'i William (William Shakespeare; 1564–1616) oll' inglüse näütekiränik ja luulõtaja, kedä peetäs kõgõ suurõmbas inglüse keelen kirotanus kiränigus ja maailma kõgõ parõmbas näütekiränigus. Timä töiest ommaq alalõ hoitunuq 38 näütemängo, 154 sonetti, kats pikkä jutustajat poeemi ja viil mitmit tõisi poeeme. Timä näütemänge om ümbre pant kõikihe suurõmbihe elävihe kiilihe ja noid mängitäs inämb ku ütegi tõsõ näütekiränigu ummi.
3. radokuu päiv
3. radokuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 34. päiv.
2. radokuu päiv
2. radokuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 33. päiv.
.tn
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.tt
.tt om Trinidadi ja Tobago internetitunnus.
Shakespeare'i William
William sündü ja kasvi üles Stratfordin. 18-aastagadsõlt võtt' tä naasõs Hathaway Anne, kiä sünnüt' tälle kolm last: Susanna nink katsiguq Hamneti ja Judithi. 1585 ja 1592 vaihõl alost' tä Londonin umma edokat näütelejä ja kiränigukarjääri. Tä oll' ka näütemängokompanii Lord Chamberlaini Miheq üts umanik. 1613. a. paiku läts' tä tagasi Stratfordi, kon kuuli kolm aastakka ildampa. Williami eräelo kotsilõ om alalõ väega veidüq paprit ja tuuperäst om pall'o spekuleerit näütüses tuu üle, määne oll' timä usk nink kas tä iks esiq kirot' umaq tüüq.
Ähijärv
Ähijärve põh'aõdaguperve mäenõlval kuusi all om muistinõ kalmõq Keriguasõq. Põh'aõdagukaldõl tegotsõs s'oo ilma aigo Karula rahvuspargi keskus.
3. radokuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Radokuu
Kovata järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Pikklump
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
.tt
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
2. radokuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Radokuu
Ähijärv
Kirändüsen om taa järve ummaperrä jäädvüstänüq Kaalepi Ain uma "Ähijärve laulõn". Ähijärve ümbre kondaja või löüdäq hulganistõ sõa aost peri kaitsõkraavõ ni ka muido jälgi mõtsaveljo tegemiisist. Rahvas om nännüq ja tiid kõnõldaq, et Ähijärven eläs Must pini, kiä tõõnõkõrd vällä tulõ. Üte jutusõ perrä läts hulk näiokõisi Ähijärve tsuklõma, õnnõ viimäne jäi kalda pääle märkmä, kas iks om hää vette minnäq. Tuupääle tull järvest must pini, kiä haukse, et viimäne tütrik piät ka tsuklõma minemä: "Naki taht süvväq!"
.to
.to om Tonga internetitunnus.
Kume tiik
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq