cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Olaine
Sõbraliinaq
Olainel ja Olaine piirkunnal om põrõld 5 sõbraliina:
Lätteq
Katõgooria:Läti liinaq
Tuhkrijärv
Tuhkrijärv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Kliima
400px|thumb|Maailma kliimavüüq
Ivan Illich
Ivan Illich (sündünüq 4. süküskuu pääväl 1926, koolnuq 2. joulukuu pääväl 2002) oll' filosoof, vaimulik.
Kliima
Kliima vai ilmastu om määntselegi piirkunnalõ umanõ pikä ao keskmäne ilm. Tiidüst, miä kliimat uur, kutsutas klimatoloogias.
Ivan Illich
Elokäük
Timä oll' sündünüq Viini liinan horvaadi-juudi perren.
Kliima
Katõgooria:Klimatoloogia
Uumajasaami kiil
Uumajasaami kiil om soomõ-ugri kiilkunna saami rühmä kiil, midä kõnõlõs 10 inemise ümbre Norran ja Roodsin.
Ivan Illich
Elokäük
1951–1976 oll' katoligu kerigu teenistüsen mitmõl puul Ladina-Ameerikan. Viimäne veerändsada aastat elli Õdagu-S'aksamaal.
Uumajasaami kiil
Uumajasaami keelel olõ-õi ammõtlikku kiräkiilt, kuiki taa oll' edimäne saami kiil, midä naati laembalt kirotamisõs pruukma. Vahtsõnõ Testament ilmu uumajasaami keelen 1755 ni edimäne saamikeeline Piibli oll' uumajasaamikeeline (1811).
Katõgooria:Saami keeleq Katõgooria:Lapimaa
Ivan Illich
Elokäük
Illich oll' inemiseperrä maailma kuulutaja, egasugutsidõ instituutõ ja riigimassinide võimsusõ vastalinõ. Tuu teema raamatist kõgõ tunnõtumb om "Deschooling Society" (1971).
Kirändüs
Ivan Illich. Kooli fenomenoloogia. Kogumikun Valik I. Esseid maailmakirjanduses. Loomingu raamatukogu 25–26, 1987. (eesti keelen)
Välälingiq
Pajula Hardo loeng (eesti keelen)
Keele Verner Ivan Illichist (eesti keelen)
Lillemäe Indreku blogi (eesti keelen) Katõgooria:Filosoofiq Katõgooria:Usomeheq
HIV
HIV (inglüskeelidse fraasi human immunodeficiency virus, inemise kehvä tõvõkimmüse pisiläne) vai HI-viirus om retroviirus, miä põhjustas inemiisil AIDSitõpõ. Tä kandus edesi päämädselt sugulidsõl tiil vai vere kaudu (nt. kui mito inemist ütte pritsi tarvitasõq).
AIDS
150px|thumb|Verrev pail sümbolisiir solidaarsust HIV-ikandjidõga
HIV
Katõgooria:Viirusõq
AIDS
AIDS (inglüsekeelidsest lühendüsest Acquired immune deficiency syndrome vai Acquired immunodeficiency syndrome, saad kehvä tõvõkimmüse märgiq) om inemise tõvõkimmüssüstemi tõbi, midä põhjustas HIV.
Katõgooria:Tõvõq
Ilm
250px|thumb|Piknõ Garajau lähkon Madeiral
Ilm om Maa õhkkunna alomadsõ jao (troposfääri) sais määntselgi aol. Tuud saiso näütäseq õhu lämmüs, õhurõhk, sadõmõq, õhuniiskus jne.
Katõgooria:Meteoroloogia
Varbla kihlkund
Varbla kihlkund om kihlkund Läänemaal. Kihlkunna keskus om Varbla.
Välislink
Katõgooria:Varbla kihlkund Katõgooria:Läänemaa kihlkunnaq Katõgooria:Läänemaa
Koltasaami kiil
Koltasaami kiil om soomõ-ugri kiilkunna saami rühmä kiil, midä kõnõlõs päält 400 inemise Soomõn ja Vinnemaal.
Soomõn om koltasaami keelel ligi 400 kõnõlõjat ni Vinnemaal 20–30 kõnõlõjat.
Ilma lämmämbäsminek üle ilma
250px|thumb|Keskmädse lämmüse suurõnõminõ 1880-2020
Ilma lämmämbäsminek üle ilma om Maa pinnalähkodsõ õhu ja suurimerri vii keskmädse lämmüse suurõnõminõ 20. aastagasaa keskpaigast pääle. 20. aastagasaa seen om tuu lämmüs suurõmbas lännüq 0,74 ± 0,18 °C võrra.
Katõgooria:Klimatoloogia
Vaabina
Vaabina om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Inne Eesti umavalitsuisi valitsõmisõ ümbrekõrraldamist 2017. aastagal oll’ Vaabina Urvastõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Võromaa küläq Katõgooria:Antsla valla küläq Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq
Plaki Paul
Elokäük
Plaki Paul sündü 15. hainakuu pääväl 1909 Koiola vallan Vanan-Koiolan. 1930. aastagal lõpõt' tä Tarto Teknigagümnaasiumi. 1936. aastagal, ku õkvalt luud Talliina Teknigaülikuul võtt' vasta ummi edimäidsi üliopilaisi, läts' tä sinnäq opma. Aastagani 1941 oll' Paul TTÜ mekaanigaosakunna elektrotekniga haro üliopilanõ. 1940. aastagal, ku tä viil üliopilanõ oll', kirot' Paul avvohinnalidsõ tüü "Pöörisvooludest elektrotehnikas". Tuu oll' edimäne TTÜ-n tett eelektrialanõ uurmistüü.
Aastagil 1968-1983 tüüt' Paul elektrooniga kateedrin dotsendin. Edesi kooni aastagani 1987 jakas' tä säälsaman viil vanõmbtiidrü kotussõ pääl, sõs läts' tä pensionilõ. Kokko tüüt' tä TTÜ-n 43 aastakka. Pensionilgi ollõn tund' tä huvvi TTÜ tegevüse, elektrooniga arõngu nink mitmide füüsigaliidsi küsümüisi vasta.
Pereh
Kats poiga ja tütär.
Tiidüs- ja oppõtüü
Plaki Pauli tiidüstüü temaatiga oll' väega lag'a: mitte-eelektriliidsi suuruisi mõõtminõ, eelektrilidse katsikkihi küsümüseq, lajaribavõimõndiq jne. Tä oll' mitmõ erialatsõ käsiraamadu ja oppõvahendi autor nink trükün ilmu 30 timä tiidüstüüd. Tä juhõnd' aspirantõ, valmist' ette ja lugi mitmit põhjapandvit erialakursuisi.
Välislink
Katõgooria:Võromaa inemiseq
Puijo torn
pisi|314x314px|Puijo torn aastagal [[1963]]
Puijo torn om 75 miitret korgõ torn Hummogu-Soomõn Kuopion Puijo mäe otsan. Tornist õdagu puul om kolm suusahüppämismäke, kon peetäs ka suusahüppämise maailmameistrivõistluisi.
Torni arhitekt om Seppo Ruotsalainen. Torni otsan om ka kohvik ja restoran.Alt saa ostaq egasugumaidsi mälehtüsas'akõisi.
Aolugu
Sjoo Puijo torn om joba kolmas. Edimäne torn ehitedi 1856. pisi|Edimäne Puijo torn, miä ehitedi [[1856. aastagal.|315x315px]]
Tõnõ torn ehitedi 1906. aastagal ja lahudiq maaha põrõldsõ Puijo torni ehitüse jaos. Katõgooria:Soomõ torniq Katõgooria:Kuopio Katõgooria:Torniq
1917
1917. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10130. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1917
Kaika suvõülikuul 2019 Meerapalon
Edimäist kõrda peeti Kaika suvõülikuuli vahtsõn vormin ku päält loengidõ alostõdi keskpääväl matka.
Kava
Kell 10 matkapäävä alostus Meerapalo koolimaja iin (vihmaga seen).
Meerapalo koolimajan Tammistu külän om terve matkapäävä näütüs Luku Kalju sõnastu ja Pedäspää kirämehe Ilusa Meinhardi loomingu kotsilõ.
Loengu
Kell 10.20 Saarõ Evar. Põh’a-Räpinä inemise- ja kotussõnimmist.
Kell 10.40 Kliimandi Kaido. Meerapalo kandi sugupuiõst.
Kell 11.20 Kalla Urmas. Maailma kõgõ põh’apuulsõmbast võro keelest ja Luku Kalju sõnastust tuu kotsilõ. Pedäspää ja Meerapalo kotussõjuttõst rahvaluulõarhiivin.
Matk
Matka pikkus om 6 kilomiitre ümbre. Matka alostus ja lõpõtus om Meerapalo koolimaja man. Terve tii kõnd üten Kalla Urmas, kiä kõnõlõs lillest, hainost ja eläjist, kiä tii pääl omma.
Kell 12 minek Pedäspää küllä. Matka vidä Toodsi Heiki, kiä kõnõlõs elost ja inemiisist vanõmbal ja vahtsõmbal aol. Kabõli man kõnõlõs kabõlivaht Vaiknemetsa Jaan.
Kell 13.30 lõuna Tammistu külän. ''NB! Osaliidsil piät süük esi üten võet olõma!''
Kell 14 matk Tammistu külän. Matka vidä Zovo Kaius, kiä kõnõlõs Meerapalo koolimajast Tammistu külän ja vinne-ehitüsest.
Kell 14.45 matk Meerapalo külän. Matka vidävä Vaiknemetsa Jaan, Kliimandi Kaido ja Mertsina Uno, kiä kõnõlõsõ elost, inemiisist, järvest ja kalapüüdmisest.
Kell 17 matka lõpõtus Meerapalo koolimaja man. Õdagusüük koolimajan. ''NB! Osaliidsil piät süük esi üten võet olõma!''
Kell 17.30 mõttõtalos noorilõ «Võro kiil ja kultuur – kuis edesi?». Mõttõtalost vidä Pandi Annika.
Kell 18.30 Tal’na Võro seldsi näütemängutsõõr Tungõl Valgu Jaanissõ iistvidämisel lugõ ette näütemängu «Eloluu».
Tulba järv
Tulba järv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Kaika suvõülikuul 2019 Meerapalon
Kava
Kell 19 astva üles Pedäspää juuriga noorõ pillimehe Toodsi Jorma, Uku ja Maali. Rahvalaulõ laul Kalla Urmas.
Tulba järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Kaika suvõülikuul 2019 Meerapalon
Kava
Kell 20 Lõpõtus.
Kaeq viil
Uma Leht: Matkapäiv Meerapalon 15.08.2019, nummõr 444. Pruugit 26.10.2021.
Uma Leht: Kaika suvõülikooli matkapäiv 10.08.2019 Meerapalon01.08.2019, nummõr 443. Pruugit 26.10.2021. Katõgooria:Kaika suvõülikooliq
Kaagu (Vahtsõliina)
Kaagu om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Õnnõpalu Tõnu
Õnnõpalu Tõnu (Tõnu Õnnepalu. kiränigunimegaq ka Emil Tode ja Anton Nigov; sündünüq 13. süküskuu pääväl 1962 Talinan Nõmmõl) om eesti kirämiis, luulõtaja ja ümbrepandja.
Elokäük
Õnnõpalu Tõnu sündü agronoomi ja raamadupidäjä pojas.
Opsõ Tarto Ülikoolin kasvotiidüst ja keskkunnatiidüst ja lõpõt' cum laude.
Oll' mõnõ aasta bioloogia oppaja Hiiomaal Lauka koolin.
Pääle tuud om tä olnuq hindäperi kirämiis, ümbrepandja ja aokiränik.
Aastagal 2003 oll' Tarto Ülikoolin vapo kunstõ profesri.
Õnnõpalu om katõl kõrral valla ütelnüq kirämehepalgast, selle et tuu ei ollõv vaesõn Eestin õiglanõ.
Õhkkund
250px|thumb|Nii paistus Maa õhkkund päältpuult (ilmaruumist).
Õnnõpalu Tõnu
Õnnõpalu kuq kirämiis
Õnnõpalu om üts põrõldsõ ao tähtsämbit kirämiihi. Tä alost' kirotamist luulõtuisigaq, aq hildampa, kuq 1993. aastagal tull' vällä "Piiririik", sai timäst häste teedäq proosakiränik.
Õhkkund
Õhkkund vai tuulõtaivas vai atmosfäär om õhokiht, miä om Maa ümbre ja miä püürdeles Maaga üten.
Katõgooria:Meteoroloogia
Õnnõpalu Tõnu
Õnnõpalu kuq kirämiis
"Piiririik" om raamat, kon arotõdas Hummogu- ja Õdagu-Õuroopa vaihist ja umasuutahtmisõst, miä viimädse aastasaa lõpun oll' viil keelet vai eskiq nall'akas. Raamadu kaasõ pääl om kirotõt Emil Tode, tuu om Õnnõpalu var'onimi. "Piiririik" om 90ndide üts kõgõ inämb ümbrepant eesti romaan.
Timä kirotamisõ muud om lihtsä ja illos, tuud om hää lukõq. Viimätsel aol om timä raamatidõ seen nätäq ka, kuimuumudu ilo häös ja inemine jääs kõrrast vanõmbas.
Lätteq
Katõgooria:Eesti kiräniguq Katõgooria:Eesti luulõtajaq Katõgooria:Sündünüq Nõmmõl Katõgooria:Sündünüq Taliinan
Umar Hajjam
Umar Hajjam juhat' Nišaburi tähetorni ehitämist ja 1079. aastaga Iraani kallendrereformi. Tä kirot' teossit matõmaatigast, tähetiidüsest ja filosoofiast nink tälle olliq umatsõq araabia aristotelismi põhimõttõq.
Timä luulõn tulõ vällä timä ilmakaemisõ pessimistlikkus ja vain islami hariligu usooppusõ vasta.
Katõgooria:Pärsiä luulõtajaq
Hernetõbi
200px|thumb|Hernidega poiss
Zagros
200px|thumb|Zardkuh
Hernetõbi
Hernetõbi vai herneq vai nõstvaq om külgenakkaja tõbi inemiisil, midä tekütäseq kats viirusõvarianti: Variola major ja Variola minor. Tõvõ nimi ladina keelen om Variola vai Variola vera. Tõvõ käügin tekküseq naha pääle herneterä suurudsõq villiq.
Zagros
Zagros om mägestik Iraani kiltmaa lõunõõdagujaon. Timä pikkus om umbõs 1600 km, lakjus 200-300 km. Kõgõ korgõmb mägi om Zardkuh (4548 m). Zagrosõ moodustasõq 15-20 rööbitist mäkiahilat, miä juuskvaq põh'aõdagust lõunõhummoguhe. Mäeq ommaq päämädselt lubjakivist ja jõõq (Karun jt.) ommaq näide sisse uuratanuq hulka põikikuristikkõ ja kanjonnõ. Zagrosõn om suuri (läbimõõt kooni 20 km) soolakuplit.
Hernetõbi
Katõgooria:Tõvõq
Zagros
Zagrosõst lõunõõdagu puul löüdüs pall'o naftat.
Zagrosõn ommaq Bamou rahvuspark (suurus 474,4 km², luud 1962) ja Arjani rahvuspark (657,6 km² luud 1972).
Katõgooria:Aasia mägestiguq
Vigala kihlkund
Vigala kihlkund om kihlkund Läänemaal.
Välislink
Katõgooria:Vigala kihlkund Katõgooria:Läänemaa kihlkunnaq Katõgooria:Läänemaa
Viirapalu
2011. aastal avati Viirapalun spordiplats.
Lätteq
Katõgooria:Võromaa küläq Katõgooria:Antsla valla küläq Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Raudkatsi Anna
Raudkatsi Anna (Johanna Natalie Elisabet Raudkats; sündünüq 23. radokuu pääväl 1886 Külitsen, Ropka vallan, Tartomaa l, koolnuq 12. mahlakuu pääväl 1965 Tapan) oll' eesti võimlõmis- ni rahvatandsuoppaja, eesti edimäidsi rahvatandsu ja rahvatandsuterminoloogia luujit. "Tuljaku" autor.
Kildinisaami kiil
Kildinisaami kiil om soomõ-ugri kiilkunna saami rühmä kiil, midä kõnõlõs 500 inemise ümbre Vinnemaal Murmanski oblastin.
Kiräkiil
1930ndil aastil luudi kildinisaami kiräkiil, midä kirotõdi ladina tähtiga. 1982. aastagast pruugitas keele kirotamisõs vahtsõt kirillidsapõh'alist tähistüt.
Kildinisaami tähistü
А Ӓ Б В Г Д Е Ё Ж З Һ И Й Ҋ Ј К Л Ӆ М Ӎ Н Ӊ Ӈ О П Р Ҏ С Т У Ф Х Ц Ч Ш Щ Ъ Ы Ь Ҍ Э Ӭ Ю Я
1916
1916. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10129. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1916
Kaika suvõülikuul 2018 Kaikal
2018. aastaga Kaika suvõülikuul peeti Hargla Kihlkunnan Kaikal. Suvõülikooli rektri oll' Kama Kaido.
Riidi, põimukuu 10. päiv
(Tarto uulits 48, Võro liin)
12.00 Tulõjidõ kirjapandminõ
13.00 Süümine
14.00 Suvõülikooli alostus
LOENGU
15.00 Evar Saar ja Mariko Faster. Vana-Antsla mõisan pantuist perekunnanimmist
15.30 Pikne Kama. Muistidse paiga ja kotusõperimüs Karula kihlkunnan
16.30 Urmas Koemets ja Mati Urbanik. Mälestüisi Kaika Lainest ja Aava Kadist
Jēkabpils
Jēkabpils (läti Jēkabpils [ˈjeːkapːils], latgali Jākubmīsts, poola Jakubów) om liin Lätin. 2022. aastagal elli Jēkabpilsin 21 418 inemist. Liin om Lõunõ-Lätin Daugava veeren.
Kaika suvõülikuul 2018 Kaikal
Riidi, põimukuu 10. päiv
17.00 Ants Kuks. Latsi koton oppaminõ
17.30 Tiia Trolla. Kodoaia vana kasvu
''Loengidõga samal aol tüütarõ latsilõ. Hobõsõsõit ja muu põnõva as’a''
Jēkabpils
Liinast lätt läbi Moskva–Riia raudtii ja Riia–Daugavpils suurtii.
Rahvastik
2020. aastagal oll' Jēkabpilsin 21 928 elänikku, 13831 (63,1%) lätläisi, 5503 (25,1%) vindläisi, 657 (3,0%) valgõvindläisi, 573 (2,6%) poolakõisi ja 434 (1,6%) ukrainlaisi.
Sõbraliinaq
Jēkabpils om põrõld 7 sõbraliina:
Lätteq
Katõgooria:Läti liinaq
Kaika suvõülikuul 2018 Kaikal
Riidi, põimukuu 10. päiv
18.00 Õdagusüük
19.00 Markus Truup. Ütemehetiatri «Parmu pinnin om ku huikminõ virtuaalreaalsusõst». Olavi Ruitlase sõnnu pääl
19.30 Ansambli Suurõ’ Pilvõ’ kontsõrt (Celia Roose, Tuule Kann, Robert Jürjendal)
20.30 Lõõdsamäng ja simman. Kadri Laube ja Marju Varblane
Puulpäiv, põimukuu 11. päiv
8.00 Hummogusüük
Vormsi kihlkund
Vormsi kihlkund om kihlkund Läänemaal Vormsi saarõ pääl.
Kaika suvõülikuul 2018 Kaikal
Puulpäiv, põimukuu 11. päiv
9.00-12.00 TÜÜTARÕ
Vormsi kihlkund
Välislink
Katõgooria:Vormsi kihlkund Katõgooria:Läänemaa kihlkunnaq Katõgooria:Läänemaa
Kaika suvõülikuul 2018 Kaikal
Puulpäiv, põimukuu 11. päiv
Meelis Kihulane. Looga- ja riijalasõ painutaminõ
Kristjan Prii. Tulõravvaga tulõtegemine ja tulõtagla (pessü) valmistaminõ
Heiki Trolla (Navitrolla). Baaskursus, kuis kipõst kuulsas ja rikkas saia
Marko Puksing (Pluuto). Maa-ahun savi palotaminõ
Helen Kivisild. Mõtsaeläjä ja näide jäle (latsilõ)
Mägijalgpalli võistlust kamandas Margus Konnula (Contra)
13.00 Lõunasüük
14.00-18.00 EKSKURSIOONI
Uma jalaga Karula ratu pääl. Kaikamäe-Alakonnu, juhatas Urmas Koemets.
Õhk
Õhk om gaasõ sego, miä om Maa ümbre.
Kaika suvõülikuul 2018 Kaikal
Puulpäiv, põimukuu 11. päiv
Bussiekskursioon, juhatas Arno Saaron. Ekskursioon lõpõs Alakonnul
Õhk
Kõgõ inämb om läpäsnikku (78%) ja hapasnikku (21%), tõisist gaasõst ommaq tähtsämbäq arguun (0,9%) ja hüdsidioksiid (0,04%).
Kaika suvõülikuul 2018 Kaikal
Puulpäiv, põimukuu 11. päiv
18.00 Õdagusüük Alakonnul
Vihm
250px|thumb|Vihmasado [[Taanin]]
Kaika suvõülikuul 2018 Kaikal
Puulpäiv, põimukuu 11. päiv
19.00 Tiatritükk «Godot’d uutõn» Alakonnu suurõn kivilaudan, lavastaja Taago Tubin. Tiatritükü kaemisõs tulõ hinnäst kimmäle ette kirja panda, kotussit olõ-i lõppõmalda pall’o.
21.00 Iloõdak ja simman Alakonnul. Celia Roose ja Uku Freiberg
22.30 Ku ilm lupa, sis Enn Kasak näütäs taivatähti
Pühäpäiv, põimukuu 12. päiv
8.00 Hummogusüük
LOENGU
Vihm
Vihm om tuu, ku viitsilgaq satassõq pilvist maa pääle.
Kaika suvõülikuul 2018 Kaikal
Pühäpäiv, põimukuu 12. päiv
9.00 Marek Kahro. Vaim tulõ pääle: mõttõvälgätüs ja luumisvägi
Vihm
Katõgooria:Ilm Katõgooria:Meteoroloogia
Kaika suvõülikuul 2018 Kaikal
Pühäpäiv, põimukuu 12. päiv
9.30 Enn Kasak. Kygõkoko hoitas kolkih (üten Raadio Üü-ülikooliga)
10.30 Helen Plado. Võro keele opiraamat – kellele, mille ja kuimuudu
1915
1915. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10128. aastak sirvikallendri perrä.
Kaika suvõülikuul 2018 Kaikal
Pühäpäiv, põimukuu 12. päiv
11.00 Tiia Allas. Mõtsast vahtsõmban võro kirändüsen perämädse 30 aasta joosul
11.30 Triinu Laan. Kümme aastat Umma Pito
1915
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1915
Õhk
Katõgooria:Ilm Katõgooria:Meteoroloogia
Atmosphere of Earth
Mõnistõ mõisa
pisi|Mõnistõ mõisa täämbädses häönü päähoonõq (1919) Mõnistõ mõisa (saksa keeli Menzen) oll´ rüütlimõisa Harglõ kihlkunnan Võromaal. Kukki edimädseq kirjäpantuq lätteq 1386 nimmasõq küllä ja Uexkülle valduisi, ei nimmataq sõs viil mõisat. Mõisat nimmatas edimäst kõrda kirälikõn lättin 1529. aastal ku vasalliliina ehk kindlustõt mõisat. Aoluust om teedäq, et 1558. a tahiq 11 vindläst mõisahuunõ maaha palotaq, a nä lüüdi tagasi, a 1702. a Põh´asõa aol palotõdi mõisa mahaq.
Mõisa umaniguq
Uexkülliq olliq mõisa umaniguq nika ku 1765. aastani. Sõs saiq mõisa hindäle von Koskulliq. 1826–1919 oll´ mõisaumanigus von Wulf.
Kaika suvõülikuul 2018 Kaikal
Pühäpäiv, põimukuu 12. päiv
''Loengidõga samal aol tüütarõ latsilõ. Latsõ viiäs Värtemäele, kon Urbaniku Mati näütäs ja seletäs, kuimuudu mehidse eläse.''
Mõnistõ mõisa
Vana mõisahärbän ja tõsõq huunõq
pisi|Mõnistõ mõisa ait (1930) Arvatas, et vana mõisahärbän ehitedi ildamb ümbre aidas. Huunõl oll´ neli sammast, mink kottal kolmõ nukaga frontuun, ilostusõs olliq hammaslõikõlisõq friisiq. Huunõl olliq petikaknõq. Valgus tull´ aita kolmõosaliidsi puulkaaraknidõ (nn Veneetsiä aknidõ) kaudu. Mõisatallil oll´ uhkõ historitsismi aost peri katsõnukalinõ harjuga torn. Parhillaq om alalõ ümbre ehitet ja osalidsõlt kalkkivist ehitet mõisa sepikoda ja kõrts, midä kutsutas Paiukõrdsis.
Kaika suvõülikuul 2018 Kaikal
Pühäpäiv, põimukuu 12. päiv
12.00 Suvõülikooli lõpõtus
13.00 Lõunasüük
14.00 Buss sõit Kaikamäelt Võrolõ
Mõnistõ mõisa
Vahtsõnõ mõisahärbän
pisi|Mõisa park (2019)
Kaika suvõülikuul 2018 Kaikal
Kaeq viil
Uma Leht: Suveülikuul tule seokõrd jälleki Kaikal 02.08.2018, nummõr 418. Pruugit 26.10.2021.
Mõnistõ mõisa
Mõnistõ mõisa park
pisi|Maantiiviirne kujo kahrõst 1953. aastast Mõnistõ mõisahuunõ ümbre om liigirikas park. Park om 14,6 ha suur ja tuu tetti 1840. aastil ja om üts vanõmbit mõisaparkõ Vanal Võromaal. Pargin om Mõnistõ järv. Legendi perrä ollõv mõisaherr von Wulf lasknu järve käsilde kaibaq ja järvel ollõv mõõka käen hoitva soe kuju. 2008. a järve puhastõdi ja parandõdi ümbrust, tetti tsuklõmiskotus. Pargin om ka laululava, kon om suvildõ peetü kontsõrtõ. Võro-Valga tii veeren pargi lähkün om nelä kahruga skulptuur 1953. aastast. Sääntsen stiilin kuiõ panti tuul aol teie viirde.
Kaika suvõülikuul 2018 Kaikal
Kaeq viil
Uma Leht: Kolm võroväelist päivä 16.08.2018, nummõr 419. Pruugit 26.10.2021. Katõgooria:Kaika suvõülikooliq
Mõnistõ mõisa
Lätteq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna mõisaq
Suburgi Lilli
pisi|Lilli Suburgi jutustusõ "Liina" edimädse trükü edimäne leht (1877). pisi|Lilli Suburgi mälehtüstahvli Villändin Uueveski tee 3 Suburgi Lilli (Lilli Caroline Suburg; sündünüq 20. hainakuu pääväl (vkp)/ 1. põimukuu pääväl 1841 Vändra kihlkunnan, Pärnomaal, koolnuq 8. radokuu pääväl 1923 Valgan) oll' eesti kiränik, aokiränik, haridustegeläne ja naistõ õiguisi iist saisja. Katõgooria:Eesti kiräniguq Katõgooria:Feministiq
Kaika suvõülikuul 2021 Võro liinan ja Kiräpää kandsi man
2021. aastaga Kaika suvõülikooli matkapäiv peeti 31. hainakuu pääväl Võro liinan ja Kiräpää kandsi man. Suvõülikooli rektri oll' kirämiis ja julgõolõgi-as'atundja Koorti Erkki.
Kava
31.07.2021
10.00 Matkapäävä pidolinõ alostus Võro instituudi man.
11.00 Saarõ Evar «Kost omma tulnu nime Kiräpää ja Võro».
Matk
13.00 Kiräpää kandsi man. Koorti Erkki «Kuimuudu kiränik ilma luu. Lugu tuust, kuis vällä mõtõlda kõik tuu, midä tan täämbä ei olõ, a kunagi võiolla oll’».
14.00 Piknik Kiräpääl.
14.30 Tagasi Võro Instituudi mano.
Muusiga
16.00 Musica Silentii üles­astminõ Võro instituudi man.
17.00 Matkapäävä lõpõtus.
Kaeq viil
Suvõülikooli matkapäiv vei Kiräpää kandsi mano 12.08.2021, nummõr 494. Pruugit 26.10.2021. Katõgooria:Kaika suvõülikooliq
Viselä
Viselä (ka Restu) om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Inne Eesti umavalitsuisi valitsõmisõ ümbrekõrraldamist 2017. aastagal oll’ Viselä külä Urvastõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Võromaa küläq Katõgooria:Antsla valla küläq Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq
Kopvillemi Olaf
Suurõmba tuntusõ sai tä ummi kupleedega, miä olliq teedäq ka Kodu-Eestin, näütüses "Klunker".
Suu (likõ kotus)
pisi|Luhasuu [[Rõugõ vald|Rõugõ vallan.]] pisi|Lahemaa, Eesti Suu om likõ kotus luudusõn, kon kasvõ lagonõmisõl om tekkünüq turvas ja hariligult kasus turbasammõl. Puid kasus suun hõrrõlt ja nääq ommaq hariligult väikoq.
Nii Võromaal ku kõgõn Eestin om soid peris pall'o ja naidõ hulgan om ka küländki suuri.
Eestin loetas ammõtlidsõlt suus säänest kotust, kon turba paksus om vähämbält 0,3 miitret.
Rahvidõvaihõlinõ Telekommunikatsiooni Liit
ITU om ÜRO organisats'oonõst kõgõ vanõmb. Tä luudi Riikevaihõlidsõ Telegraafiliido nime all (International Telegraph Union) joba 17. lehekuu pääväl 1865 Pariisin.
Konverentsiq
ITU konvents'ooni perrä peetäs ega 4 aastaga takast ITU tävvevolilist konverentsi (Plenipotentiary Conference). Tävvevolilinõ konverents om ITU kõgõ korgõmp organ, miä pand paika ITU tegevüspõhimõttõq, võtt vasta ITU 4 aastaga programmi ja iilarvõ, vali ITU juhtorganiq, ITU Nõvvokogo ja Raadioregulats'ooni Nõvvokogo liikmõq.
ITU tävvevolilidsõq konverentsiq:
Välislingiq
Katõgooria:Riikevaihõlidsõq organisats'ooniq
Anne
Anne om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Võromaa küläq Katõgooria:Antsla valla küläq Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq
Põud
250px|thumb|Nurmõq põvva käen [[Austraalian]]
Põud om tuu, ku määntsengi paigan sata-iq pikkä aigo (kuid vai eski aastit) vihma.
Katõgooria:Ilm Katõgooria:Meteoroloogia
Lumi
250px|thumb|Lumidsõq puuq
Lumi sais kuun väikeisist iäkrõstaliist. Lumõtükükeseq, miä pilvist maa pääle satasõq ommaq lumõhebemeq. Ku lummõ pall'o saa, teküseq lumõhangõq vai uarmõq.
Võromaal satas lummõ hariligult talvõl. Keväjä sulas lumi ärq.
Lätteq
200px|thumb|Lumõhepem mikroskoobiga kaiaq
Pilv
Pilv om viitsilko vai lumõhebemide kogo taivan, miä om silmäga nätäq. Pilveq tekküseq nii, et viitoss, miä õhon om, lätt tsilka vai külmäs ärq. Ku viitsilgaq vai lumõhebemeq pilvist maa pääle satasõq, sõs om tuu vihm vai lumõsado.
Lumi
Lätteq
Katõgooria:Ilm Katõgooria:Meteoroloogia
Pilv
700px|pisi|Pilveq [[Austraalia taivan]]
Katõgooria:Ilm Katõgooria:Meteoroloogia
Tuuljärv
Tuuljärv (Suur Plaksi järv) om järv Plaksi külän Rõugõ vallan Võromaal. Tuuljärv om põh'ahummogu-lõunaõdagu tsihiline väikujärv, mink suurus om 3,5 hektärri. Tuuljärv sais 257 miitre korgul merepinnast ja om Eesti kõgõ korgõmbal ollõv järv. Kõgõ suurõmb süvvüs om 18 miitret. Tuuljärve juusk Sillaniidü oja ja säält vällä Järveperä oja, miä juusk Vaskna järve. Tuuljärve perv om matal ja soinõ.
Perimüs
Tuuljärve kotsilõ om mitu perimüst.
Üts jutt pajatas Tuuljärve sündümisluu. Kalõvipoig oll' Pihkva puult tulnuq ja tahtsõ kõrras pikäle visadaq. Tuu jaos tõmmas' ta kässiga hindäle pääalodsõ, minkast sai Munamägi. Kalõvipoja vähkremisest sai Vaskna järv. Edimädsest jalasammust pääle nõsõmist saigi Tuuljärv, tõsõst Tuhkrijärv.
Tuuljärve nimi tullõv tuust, et sääl om kõgõ väiku lainõtus, eski ku tuult olõ-õi. Perimüse perrä tuud lainõtust tege järvevaim Beemodi armukõnõ Tsööma, kedä Beemot Lätimaalõ minnen Haanihe kõrda pidämä jätse.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Kobõla
Kobõla (ka Linda, innembi ka Boose) om alõvik Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
1914
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1914
Kobõla
Kobõla alõvigun om Linda rahvamaja.
Lätteq
Katõgooria:Võromaa alõviguq Katõgooria:Antsla vald Katõgooria:Urvastõ kihlkund
Verine kõtutõbi
Verine kõtutõbi om külgenakkaja tõbi, miä tege kaiho jämmesooligu limaskestäle ja mink puhul kõtt om valla.
Katõgooria:Tõvõq
Falafel
pisi|Falafel Falafel om Lähkült-Hummogumaalt peri süük, miä om tett kikõrhernist vai põldupõst. Kikerherneq tetäseq piinüs ja siätäseq kokko maitsõainidõga ni vormitasõq väikeisis pallos. Sõna falafel tähendäs araabia keelen pipõrd.
katõgooria:söögiq
Vahejärv (Simula)
Vahejärv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Tedre Jakob
Tedre Jakob (Jakob Teder ehk Jakkap Tedder; pseud. Loidik; sündünüq 2. piimäkuu pääväl 1873, koolnuq 23. rehekuu pääväl 1949) oll koolioppaja ja ütiskunnaedendäjä.
Timä sündü Vana-Roosa vallan, Hansi talun.
Elokäük
Sänna vallakoolin 1880–85 ja Rõugõ Kihelkonnakoolin 1885–1891. Pihkva Oppajide seminärist oppaja tunnistus 1914.
Abioppaja Lepistü vallakoolin 1891/92 ja Vana-Prangli koolin 1892/93.
Koolijuhataja Kasaritsa Jaani koolin 1893–1901, Rõugõ valla Jaani-Peebu koolin 1901–1903 ja Pihkva Eesti koolin 1904–1918.
Oppaja Petseri Gümnaasiumin 1918, Võru Gümnaasiumin 1918–1920, Võru 1. algkoolin 1920–1923 ja Võru oppajide seminäri algkoolin.
Juhataja Võru Suu algkoolin 1923–1933. 1933 sai pinsi pääle.
Egal puul, kon Teder elli, kõrrald timä laulu ja pilli kuurõ, nuuri kotkit, karskusõ asju. Timä mõistsõ aia asju inemiisi ja rahaga.
Jaani kooli aigu oll ütes errä asi hõrila murõtsõmine. Tollõs oll vaija raha korjada. Raha korjamine ja kõrraldamine sai niipallo selges ja läts häste, et vahet õkva tõsõ suurõmba hõrila - oktoobri 1896 Tannil Kriisa käest 100 rbl. hõril ja. 1897. jaanuar suurõmb hõril 250 rbl.
Kreutzwaldi teema
Joba 1895. 26. jaanuaril om Teder kirutanu umma päväraamatulõ:
mina ei taha ega saa rahulikult puhata, kuni ei ole lauluisale fr. R. Kreuzwaldile wääriline ausammas ehitatud. 26. jaan.1895.
1923. aastal asut Teder Johannes Käisiga üten Dr. Fr. R. Kreutzwaldi Mälestuse Jäädvustamise Seltsi.
1926. aastal tetti Kreutzwaldi ausammas
1941. a alust muuseum.
1941–44 Teder oll muuseumi varahoitjaja.
1944–48. Teder oll muuseumi direktor
Kirätüü.
Luulõtus "Ala-Heedu talu" Käsikiri Võrumaa Muuseumin
"Sirgulõ". Satiiriga luulõtus Võru vapsõ kotsilõ.
Pere
Naanõ Alviine s. Prügi. (1885–1980)
kats poiga:
Kaljula (1905-1978) jurist, aokiränik ja kodu-uurja. Timä kirutõt esä kotsilõ uurmistüü.
Luulik (1911-1971) 1941-57 oll arreteeritü ja kiudutadu
Tsunami
200px|thumb|Tsunami Taivanil 2004. a.
Vahtsõkivi sulg
Vahtsõkivi sulg om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Tsunami
Tsunami om ilmadu suur merelainõq, miä tulõ maavärinäst, maalihkõst vai tulõmäe purskamisõst.
Sõna "tsunami" om perit jaapani keelest ja tähendäs lainõt või lainit sadaman.
Katõgooria:Maatiidüs
Niinistö Sauli
Niinistö Sauli (Sauli Väinämö Niinistö, sündünüq 24. põimukuu pääväl 1948 Salon) om soomõ poliitik ja Soomõ Vabariigi 12. president. Tä sai ammõdi pääle 1. urbõkuu pääväl 2012 ja valiti 2018. aastagal vahtsõst tagasi.
Jurist Niinistö toimõnd' Salo liinainspektsioonin 1977–1992, oll' rahvasaadik aastil 1987–2003 ni 2007–2011 ja oll' Rahvusligu Kuunderäkunna edemiis aastil 1994-2001. Tä oll' Lipposõ Paavo edimädsen ja tõõsõn valitsusõn, edimält justiitsministrin 1995–1996 ja sõs rahandusministrin aastil 1996–2003.
Niinistö oll' Kuunderäkunna presidendikandidaat 2006. aastaga presidendivalimiisil ja vahtsõst 2012. aasta valimisõl, kon tä valiti vabariigi presidendiks. Timäst sai edimäne Kuunderäkunna president päält Paasikivi Juho Kustit. 2018. aastaga valimiisil võitsõ Niinistö valimisõq edimädse vooriga päält 60 protsendi helükandmisõga. Nii sai timäst edimäne Soomõ Vabariigi president, kiä om õkvavalimiisil ammõtihe valit joba edimädse helüandmisvooriga.
Vinnemaa sisseminek Ukrainahe 2022. aastagal muutsõ Soomõ julgõolõgipoliitikat. President Niinistö ja pääministri Marini Sanna otustiq lehekuun 2022, et Soomõ piät NATO-he astma.
Lätteq
Katõgooria:Soomõ poliitiguq
Pital
Pital vai pidalitõbi om kroonilinõ tõbi, midä põhjustasõq pisiläseq Mycobacterium leprae ja Mycobacterium lepromatosis.
Katõgooria:Tõvõq
Räisäku
Räisäku vai Rēzekne (läti Rēzekne [ˈrɛːzekne], latgali Rēzekne [ˈrʲæːzʲækʲnʲæ], poola Rzeżyca) om liin Lätin. Liin om Rēzekne jõõ veeren.
Rēzekne ala suurus om 17.5 km2. Rēzekne luudi aastagal 1285.
Liinast lätt läbi Moskva–Riia raudtii ja suurtii.
Rahvastik
2022. aastagal elli Rēzeknen 26 481 elänikku, 12 582 (47,5%) lätläisi, 11 022 (41,6%) vindläisi, 555 (2,1%) poolakõisi, 387 (1,5%) valgõvindläisi ja 368 (1,4%) ukrainlaisi.
Sõbraliinaq
Rēzekne om põrõld 5 sõbraliina:
Lätteq
Katõgooria:Läti liinaq
Üleujotus
250px|thumb|Pilt Burchardi üleujotusõst Friisimaal 1634. a.
Üleujotus om tuu, ku vesi ujotas üle määntsegi maatükü, miä inne olõ-s vii all. Üle võivaq ujotaq näütüses jõõq, ujaq, järveq, midä tulõ egä keväjä väega pall'o ette, a harvõmbahe ka mereq, nigu tuud om aig-aolt johtunuq näütüses Pärnän ja Peterburgin.
Katõgooria:Ilm Katõgooria:Meteoroloogia
1913
1913. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10126. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1913
Tagametsa Eduard
Tagametsa Eduard (20. juuli 1907 - 4. jaanuar 1996) oll Munamäe tornivaht 1956–1978.
Vana-Antsla
Vana-Antsla (vai Vanamõisa vai Antsmõisa) om alõvik Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Tagametsa Eduard
Sündümiskotus Kuuda külä, perenimi inne eestistämist Hinterwald.
Vana-Antsla
Lätteq
Katõgooria:Võromaa alõviguq Katõgooria:Antsla vald Katõgooria:Urvastõ kihlkund
Tagametsa Eduard
Ku 1944 tetti Haani 7-kl kuul, sõs Eedu sai sinne ametilõ koolitiinjäs ja ahukütjäs. Koolin tüüt ka Haki Leida. Leida ja Eedu naksiva koon elämä. Näide elotus oll pikkä aigu Munamäe all, parlatsõ Suurõ Muna kohviku takan.
1956. sai Eduardist Munamäe tornivaht. Timä passõ häste sändsele ametilõ, oll inemiisile lahkõ, mängse kannõld ja akordeoni, laulsõ.
Torni all oll täll umast huvist kõrraldõt vannamuudu taluelu asju näitus.
Ruuh
Ruuh vai rohi vai roht om ollus, miä om mõtõld inemise vai eläjä tõvõ tohtõrdamisõs, kergendämises, ärqhoitmisõs vai ärqtundmisõs. S'oo ilma aigu saa ruuhõ päämädselt apteegist (rohopoodist).
Katõgooria:Arstitiidüs Katõgooria:Rohoq
Laviin
250px|pisi|Lumõlaviin
Laviin om suurõ hulga lumõ, iä, kivve, settide vai noidõ sego äkiline ja kipõ liikminõ mäest alla.
Katõgooria:Meteoroloogia
14. piimäkuu päävä kiudutaminõ
14. piimäkuu päävä kiudutaminõ (eesti keelen hariligult juuniküüditamine) oll' edimäne Balti maiõ rahvidõ hulgahna kiudutaminõ, mink pand' toimõ Nõvvokogoliido repressiirjä ammõt NKVD 14. piimäkuu pääväl 1941. Kiudutamisõ käügin võeti Eestist kinniq umbõs 3000 miist, suurõmb jago sai GULAG-i vangilaagrin hukka. Näide perreliikmõq – umbõs 7000 naist, last ni vannainemist – saadõti Eestist vällä Tsiberihe, kon niisamatõ pall'oq hukka saiq.
Maavärrin
300px|thumb|Maavärinide epitsentriq üle ilma
Maavärrin om tuu, ku seismilidseq lainõq pandvaq maapinna värisemä. Maa või värisemä naadaq maakoorõ sisepingõ, tulõmäe purskamisõ, kooba sissesadamisõ vai inemise tegemiisi (nt. säsüpommiplahvahus) peräst.
Katõgooria:Geofüüsiga
1912
1912. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10125. aastak sirvikallendri perrä.
Varõsjärveq
Varõsjärveq ommaq järveq Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Lviv
Lviv om liin Õdagu-Ukrainan. Tedä peetäs täämbädse päävä Ukraina ütes tähtsämbäs kultuurikeskusõs. Aoluulinõ liinasüä ummi vanno majjo ja munakiviuulitsidõga om üle elänüq Tõõsõ ilmasõa ja nõvvokogo ao. Lvivin om pall'o tüüstüsettevõttit ja korgõmpi kuulõ, noidõ hulgan Lvivi Ülikuul ja Lvivi Polüteknikum. Sääl om ka mitmit maailmaklassist kultuuriinstituts'uunõ, niguq näütüses filharmooniaorkestri ja Lvivi Oopõri- ja Balletititatri. Lvivi vanaliin om UNESCO maailmaperändi nimekirän. 2006. a. tähüstediq Lvivin liina 750. juubõlit.
200px|thumb|left|Lvivi turuplats ja raatus
Liina põh'and' 1256. a. Galiitsia-Volõõnia vürst Daniil Romanovitš ja tä pand' liinalõ nime uma puja Levi (võro keelen 'lõvi') perrä. 1349 vallut' Lvivi Poola, midä valits' toona Kazimierz III Suur. Lviv kuulu Poola ala 1349-1569, Poola-Leedu riigi ala 1569-1772, Austria ala 1772-1918 ja Tõõsõ Poola Vabariigi ala 1918-1939. Ku läts' vallalõ Tõõnõ ilmasõda, annõktiirsõ Nõvvokogo Liit Lvivi ja maaq tuu ümbre. 1939-1941 olliq nuuq maaq Ukraina NSV osa. 1941. a. hainakuust 1944. a. hainakuuni okupiirsõq Lvivi s'akslasõq. 1944 vallut' Lvivi jälq Nõvvokogo Liit ja Jalta konverentsi tulõmusõl arvati tä jälq osas Ukraina NSV-st.
Täämbädsel pääväl om Lvivi liin Lvivi oblasti keskus ja tä om üts tuu oblasti rajoonõst.
Matõmaatiga
Lvivin oll' Šoti kohvik, kon 1930.-ndil ja 1940.-ndide alostusõn saiq kokko Poola matõmaatiguq Lwowi Matõmaatigakoolist ja istiq sääl pääle lõunaht matõmaatiliidsi probleeme arotadõn. Noidõ hulgan olliq funktsionaalanalüüsi luuja Banachi Stefan, Steinhausi Hugo, Borsuki Karol, Kuratowski Kazimierz, Kaci Mark, Ulami Stanislaw ja tõõsõq kuulsusõq. S'oo ilma aigo om kohviku nimi Desertni Bar ja timä aadrõss om Tarass Sevtšenko Prospekt (inne sõta oll' tuu poolaperäne nimi ulica Akademicka).
Kuulsambaq inemiseq
Katõgooria:Ukraina liinaq
Vakari järv
Vakari järv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Malaaria
Malaaria vai halltõbi om külgenakkaja tõbi, midä tekütäs protist Plasmodium. Tedä om pall'o lämmin maiõn, nii Ameerikan, Aasian ku Afrikan. Ega aastak põdõ halltõpõ 350–500 miljonit inemist nink tuu kätte koolõs 1-3 miljonit inemist (päämädselt Afrikan).
Halltõbi Eestin
Arvada, et Eestin oll' halltõbi levinü vähämbält keskaol. Kimmäst teedüst tõvõst om alatõn 18. aastagasaast. Toona arvati halltõvõ põhjustajas kurjõ vaimõ, halba õhko, võlss süüki, külmetämist ja hiitümist. 1827–1830 oll' Lõunõ-Eestin suur halltõvõepideemiä ja ohvridõ arv küündü 5%-ni kõiki kuulnuidõ arvost (mud'o oll' tuu 0,3-0,4%).
I
Mõisaherr põdõsi 12 aastat halli. Es mõistaq kiäki rohto anda. Sõs oll jo nii kõhn, et tütrik pidi üüse man olõma. Lõppi joogivesi är. Olnuq talv. Tütrik lännüq vällä, pannu lummõ ala ja kusnuq pääle. Et mis taa haigõ inemine õks aru saa. A mõisnik saanuq tuust terves. Hall ütelnüq [tütrikulõ], et: "Miiq olõ jo 12 aastat üten elänüq ja sa lahutit miiq ärq." Sõs kingit tütrikulõ pikk kuldkett. Tütrik küsse targa käest, et kas tä või ketti kaala panna. Tuu käsnüq inne uibo otsa panna. Tütrik pannuki. Tõsõl pääväl oll uibo nigu poolõs lõigat.
Tütrik sai sõs vallalõ. Es saa sõs inämp midägi [haigusõvaim tälle kurja tetäq].
ERA II 160, 473/4 (36) > Vahtsõliina kihlkund ja vald, Vana-Saalussõ as., Laanõ t. - I. Daniel < Miina Toom, s. 1871 (1937).
II
Unonaane mul kõnõl', täl vanaimä, tuu kõnõlnuq, et vanasti olli halltõbi, huigas imä häälega. Temä oll paenu ärq - vanast olliq õlgkatusõq, tä olli pagõnu kahrupersehe. Hall olli huiknu: "Liisu-ks uu, Liisu, uu!" Tä olli mõtõlnuq, et vaest om ka imä, hõigas' vastu. Sis oll hall säläh, raput'. Tuu olli Haanja puul.
El Niño
El Niño om ilmastigunättüs, miä sais tuun, et Vaiksõ suurõmere hummogujao pinnakiht lätt lämmämbäs, nink üten tuuga tulõvaq kõvaq vihmasaoq mud'o kuiva kliimaga Peruu ja Ecuadori rannikul, põvvaq Austraalian jne.
Malaaria
Välislink
Katõgooria:Tõvõq
Kuudsi ohvrikivi
Kuudsi ohvrikivi om ohvrikivi Harglõ kihlkunnan Kuudsi külän. Kuudsi ohvrikivi om kultuurimälehtüs.
Kivi om 1964. aastagast kaitsõ all.
Päält tasanõ munakujolinõ kivi om maa seen. Kivi mõõdiq põh'a-lõunõ suunan ommaq 140 cm, hummogu-õdagu suunan 95 cm ja ümbremõõt 4,18 m. Põh'apuulnõ ots om veidü korgõmb ja küünüs 25 cm maa seest vällä, lõunõpuulnõ õnnõ 10 cm. Innembä oll' kivi maaga pia tasa, a pääle kaitsõ ala võtmist kaibõti kivi vähäkese maa seest vällä, nii et kivi ümbre tekkü kraavikõnõ. Kivi kesken om kolmnuka muudu tsäbroliidsi servigaq 3 cm sükäv lohk, mink mõõdiq ommaq 30 × 30 cm. Lohk paistus ollõv tegünüq kivi putõs minemisegaq.
Välälingiq
Katõgooria:Harglõ kihlkund Katõgooria:Ohvrikiviq
El Niño
Katõgooria:Ilm Katõgooria:Meteoroloogia
Tulõmägi
250px|thumb|[[Pinatubo tulõmäe tuhapilv 1991. a. piimäkuun]]
Tulõmägi vai vulkaan om mulk maakoorõ sisen, läbi minka päseseq magma, tuhk ja gaasiq maakoorõ alt vällä, vai sõs sääntsest matõrjalist tekkünü mägi. Ku sääne kraam maa sisest vällä tulõ, sõs üteldäs, et tulõmägi purskas.
Vulkaanõ om ka tõisi hod'otähti pääl pääle Maa.
Katõgooria:Geoloogia
1911
1911. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10124. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1911
Kioto
Kioto (ka: Kyoto; jaapani keelen 京都) om Jaapani liin.
2023. aastagal elli Kioto 1 445 648 inemist. Liina pindala om 827,83 km².
Välislingiq
Katõgooria:Jaapani liinaq
Valss
pisi|Valss ([[Camille Claudel)]] Valss vai valts om 3/4 taktimõõdoga seltskunnatands.
Aolugu
Tuu tandso tandsmisõ stiil om sõski ao joosul pall'o muutunuq ja Inglüsmaalgi viil säädünüq - parhilla peetäs põhilidsõs standardtantsõ kodomaas iks Inglüsmaad.
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2011. aastaga pääle
180px|thumb
Valss
Aolugu
Eestläisilgi om uma labajalavalss, miä lätt võistluisil graatsilidsõst üle põrmandu liuglõmisõst pall'o lakja.
Moodulidsõlt om valssi pall'o tandsit kammõr-, sümfoonilidsõn ja lavamuusikan. Valsi vahtsõmbaq variandiq ommaq Inglüse valss (aiglanõ valss) ja boston.
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2011. aastaga pääle
"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2011. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" katõkümne tõnõ aastagakäük.
Kaudõnõ kõnnõviis
Kaudõnõ kõnõviis vai kvotatiiv vai modus obliquus om kõnõviis, miä and edesi kelle kolmanda käest kuuld juttu, näütüses Ilves ollõv hindäle auto saanuq.
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2011. aastaga pääle
Teedüs
Katõgooria:2010 raamaduq
Valss
Võistlustands
Tandsovõistluisil tandsitas kattõ valsi – aiglast ja Viini valsi. Aiglanõ valss, midä kutsutas ka Inglüse valss, om poolõ aigladsõmb ku Viini valss, tempos om 30 takti minotin. Viini valsi tempo om 60 takti minotin. Aiglast valsi opitas Eestin hariligult joba edimäidsi tantsõ siän, selle et ku tempo om aiglanõ, om naid sammõ kerge ärq oppiq. Mõnõq tandsooppajaq pidäväq taad tantso ka standardtantsõ alossõs, mõnõq arvasõq, et alossõs om sõski aiglanõ fokstrott, midä Eestin standardtandsõst viil viimätses opatas. Viini valssi opvaq ka joba algajaq tandsjaq, a et taa om kipõ tands ni taht paari hääd kuunpüsümist, om tuud tõnõkõrd rassõ selges saiaq. Võistluisil om tandsõl uma järekõrd, miä või ka eri maiõn esiq muudu ollaq. Eestin tandsitaski kõgõpäält aiglast valssi, Viini valss om standardtandsõ järekõrran kolmas.
Kaudõnõ kõnnõviis
Kaudõst kõnnõviit om võro keelen lajalt löüdäq, a ka eesti ni liivi keelen om sääne nätüs olõman.
Võro kiil
Võro keelen om kaudõdsõl kõnnõviiel mitu lõppu, egä kotussõ pääl veidükese esiqmuudu.
Bütsants
200px|thumb|Bütsandsi riik Justinianusõ aol umbõs 550. a.
Kirurgia
150px|thumb|Lõikus
Bütsants
Bütsants vai Hummogu-Rooma keisririik oll' riik 4.-15. aastagasaal Balkani puulsaarõl, Iin-Aasian nink 4.-7. aastagasaal ka Põh'a-Afrikan. Bütsandsi riik tekkü, ku Rooma riik jaeti Õdagu- ja Hummogu-Rooma riigis (lõplikult olliq nuuq kats riiki umaette 395. a.). Pääliin oll' Konstantinoopol, midä inne oll' kutsut Bütsandsis (Byzantion).
Kaudõnõ kõnnõviis
Võro kiil
Kats kõgõ haliligumbat lõppu ommaq:
Bütsants
Katõgooria:Aolugu
Kaudõnõ kõnnõviis
Võro kiil
-v lõpp om vanõmb ja tükis häömä, rohkõmb om taad kuuldaq õdagu- ja lõunavõro keelen, muial Võromaal om v-kvotatiivi veidemb.
Kirurgia
Kirurgia vai haavaarstitiidüs (vanakreekakeelidsist sõnnost cheir 'käsi' + ergon 'tüü') om arstitiidüse ala, miä tohtõrdas tõpi ja vigastuisi päämädselt lõikuisi abil. Lõikuisi tegeväq kirurgiq.
Kaudõnõ kõnnõviis
Võro kiil
-vat lõppu pruugitas ka eesti kiräkeelen ja taad pruugitas egäl puul Võro- ja Setomaal.
Kirurgia
Katõgooria:Arstitiidüs
Vaskna järv
Vaskna järv [Vask'na järv] om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Järve vesi vaihtus ärq 2 kõrda aastagan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Vaktsiniirmine
150px|thumb|[[India latsõlõ andas suu kaudu vaktsiini]]
Vaktsiniirmine om vaktsiini viimine elolistõ, et tuuga luvvaq kimmüst määntsegi tõvõ vasta.
Vaktsineeritäs inemiisi, eläjit, tsirkõ ja kallo.
Terigu Tiit
Terigu Tiit (Tiit Terik, sündünüq 15. piimäkuu pääväl 1979 Tal'nan) om Eesti poliitik, 3. märtekuu pääväst 2021 Eesti kultuuriministri.
Vaktsiniirmine
Põhimõtõq
Vaktsiinin ommaq antigeeniq vai haigustekitäjä osaq, mink löüdmise kõrral elolinõ tekitäs kehä seen antikehäq tuu haigusõ vasta. Vaktsiinigaq viiäs antigeene elolistõ veidü vai nõrgas tettün vai tapõtun. Tuu tähendäs, et inemine ei jää vaktsiiniga haigõs, a timä kehän tegüneseq antikehäq. Ku inemine jälkiq haigusõga kokko putus, mõist timä tõvõkimmüs haigusõlõ vasta naadaq. Katõgooria:Arstitiidüs
Terigu Tiit
Tä om olnuq Tal'na Liinavolikogo edemiis, Nõmme ja Pirita liinaosa vanõmb ja ütś õpilasmalõva traditsiooni võrgitijit.
Inne Terigu Tiitu oll' kultuuriministri Oti Anneli.
Lätteq
Katõgooria:Kalda Kaja valitsus
Gallagheri Liam
pisi|Gallagheri Liam San Diegon(2005) Gallagheri Liam (Liam Gallagher, sündünüq nimegaq William John Paul Gallagher 21. süküskuu pääväl 1972 Burnage'in Manchesterin om inglüse laulja ja laulukirjutaja.
1909
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1909
Mohni Märt
Mohni Märt (Märt Mohn, kerigukirän ka Mond; sündünüq 9. vahtsõaastakuu pääväl 1811 Laiusõ kihlkunnan Palupere külän Laulumärdil; koolnuq 6. märtekuu pääväl 1872) oll' tiinri Võrol Krümmeri koolin, laulu "Kui ma alles noor veel olin" autoŕ, tekk' tüüd Kreutzwaldi hääs.
Gallagheri Liam
Liam om tunnõt äkilidse loomu poolõst. Tä om üts katõst Gallagheri vellest, näide läbisaaminõ olõ-õi kuigi hää. Katõgooria:Inglüse muusiga Katõgooria:Lauljaq
Mohni Märt
Mohni Märt sündü Laiusõ kihlkunnan, Palupere külän Laulumärdil. Timä esä oll' Erigo Jüri ja imä Mohni Mari.
Aadomidõ ümbreistmine
Aadomidõ ümbreistmine vai ollussidõ tõõsõsminek vai keemiline riakts'uun om protsess, mink käügin määntsegiq ollussõq lääväq tõisis ollussis. Tuud uur keemiä-nimeline tiidüsharo. Mõnikõrd võivaq aadomiq ümbre istu esihindäst, ilma et näile määnestki energiät mano andas, a sakõstõ piät näile sõski määnestki energiät (nt. lämmind, valgust vai eelektrit) mano andma, et nääq ümbre istma nakkasiq. Klassikalidsõn tähendüsen mõtõldas ümbreistmisõ all tuud, et elektroniq loovaq vai lahkvaq keemiliidsi köüdüssit. Lajemban tähendüsen võidas tuu all mõtõldaq ka tsibipudinidõ tõõsõsminekit vai säsüriakts'uunõ. Aadomidõ ümreistmisõ tulõmusõs ommaq tõõsõq ollussõq, mink umahusõq ommaq hariligult tõistsugutsõq, ku noil, miä inne olliq.
Katõgooria:Keemiä
Mohni Märt
Aastil 1831–1845 oll' tä koolitiinjä Krümmeri asutusõn, ildampa oll' Võrol hiussõlõikaja.
Pikembält om Mohni Märdist kirotanuq Eiseni Matthias Johann, kiä seletäs, et laulu "Kui mina alles noor veel olin" om peet rahvalaulus, midä mitmit kõrdi üles kirotõt. Suurõmb tuntus ollõv tulnuq "Eesti postimehe kallendrist 1877, kohe om ala kirotõr "Rahva suust üles pannud R. Kallas", noodi man kirotus: "Eesti rahvaviis, K.A. Hermann". Nisama kirotas Eisen, et Kreutzwald om uma käega kirotanuq vihiku "Estnische lieder, gedichte von Märt Mohn", kon om kokko 12 luulõtust.
Eräelo
Pääle Krümmeri koolist ärqtulõkit lätś Mohni Märt 16. süküskuu pääväl 1845 paari mödre Badeniku Jaani tütre Karolinega ni nä ostsõ maja. Karoline kuuli ärq, latsi es olõq.
1862. aastagal lätś Mohni Märt paari Johansoni Juliega. Näil oll' poig Voldemar ja tütär Emma Elisabet. Maja müüdi ärq ja ostõti vähämb maja Võrolõ. Perijäq elliq sääl majan viil 1917. aastagal.
Tütär läts mehele Valka, mehe nimi oll' Valdmann.
Kirändüs
[https://www.digar.ee/arhiiv/et/perioodika/26838 M. J. Eisen. Kui mina alles noor veel olin. Tallinn: kuukiri Eesti Kirjandus, 1917]
Lätteq
Katõgooria:Krümmeri kuul
1910
1910. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10123. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1910
Veesi järv
Veesi järv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Gallagheri Noel
paremal|pisi|Noel Gallagher Gallagheri Noel (Noel Gallagher, sündünüq Noel Thomas David Gallagher 29. lehekuu pääväl 1967) om inglüse laulja ja kitramängjä.
Näütüses ütel' Noel, et Bluri liikmõq võinuq AIDSi kooldaq.
Võro Liinatiatri
Võro Liinatiatri om puulkutsõlinõ väikotiatri, miä tüütäs ku Võro Kultuurimaja Kannel allütsüs.
Väikene Kakõnujärv
Väikene Kakõnujärv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq