cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Võro Liinatiatri
Aolugu
Varrampa kand' Võro Liinatiatri nimme Võro Tiatriateljee, a 2009. aastagast nimitedi tuu Võro Liinatiatris. Võron om tiatritegemine olnuq küländ kõrraperäline. Tuud naati tegemä joba 1891. aastagal, ku asotõdi Kandlõ selts, miä tüüt' ütesä aastakka. 1900. aastagal luudi Kandlõ näüterühm, koh as'aarmastajaq mängeq 1926. aastagani. Perän tuud alost' puulkutsõlinõ Kandlõ Tiatri, miä 1936. aastagal muutu kutsõlisõs Kandlõ Tiatris. Kannel sai ollaq kutsõlinõ 12 aastakka. 1949. aastagal alost' kutsõlinõ Lõunõ-Eesti tiatri, miä tüüt' kõgõst kolm aastakka ja perän sai tuu nimes Võro Rahvatiatri, mil oll' kõgõ pikemb tegotsõmisaig – tuu nime all tuudi näütemängõ püüne pääle 1952. aastagast 1998. aastagani. Et Võrol iks oll' naid tiatrientusiastõ, nakati tiatrit tegemä Võro Harrastustiatri nime all, a tuu nimi kavva es kestäq, selle et 2003. aastagal alost' Võro Tiatriateljee, miä 2009. aastagal nimetedi Võro Liinatiatris.
Parhillanõ aig
Võro Liinatiatri nime all om vällä tuud 17 näütemängo ja kats noist, “Üürnikud” ja “Ümmargune null”, ommaq tiatri mängukavan ka 2012. aastaga sügüse. 2012. aastaga sügusest naksiq puhkma vahtsõq tuulõq, ku tiatrijuhis sai Rei Leino. Inne tedä oll' tiatrijuhis mitmit aastit Tagametsa Tarmo. Võro Liinatiatri tegemiisi alossäädüs om paigapäälidse keele ja kultuuri tähtsüse vällätuuminõ näide näütemängõn. Liinatiatri man tüütäs ka Draamastuudio. Draamastuudio alossäädüs om arõndaq Võro kooliopilaisi loomingulisust, tarvitõn seoilmaaoliidsi tiatrimetoodikit ja nõvvõ. Säält om sirgunuq paar tunnõtut näütelejät. Näütüses Karpovi Sten, kiä om mängnüq Pärno tiatrin Endla ja saanuq tunnõtus sar'aga “Nurjatud tüdrukud”. Viil ommaq draamastuudiost võrsunuq Viselä Hendrik ja Otsari Lauli.
Välälingiq
katõgooria:tiatri katõgooria:võro kiil katõgooria:eesti tiatriq
Ilmakäänüs
Ilmakäänüs vai ilmaütlejä käänüs vai abessiiv om käänüs, miä näütäs millegi puudumist.
Širaz
Širaz om liin Iraanin, tä om Farsi provindsi pääliin. Elänikke arvo poolõst om Širaz kuvvõs liin Iraanin, sääl eläs inämb inemiisi ku Eestin. Tä om Lõunõõdagu-Iraanin Rudkhaneye Khoshki jõõ veeren. Širaz om olnuq kaubanduskeskus päält tuhanda aastaga.
Ilmakäänüs
Võro kiil
Võro keelen om kõgõ hariligumb ilmakäänüsse lõpp vabahelükokkokõla perrä -ldaq vai -ldäq: rahaldaq, keeleldäq.
Širaz
Liina om nimmat edimäst kõrda nimega Tiraziš Eelami-aigsõ savitahvli pääl, miä om perit 2000. aastagast i.m.a. 13. aastagasaal oll' Širaz tähtsä kunsti- ja kirändüskeskus, teno toolõ, et sõs oll' sääl pall'o pärsiä kunstnikkõ ja haritlaisi ja valitsõja näid avit'. Širaz oll' Pärsiä pääliin Zandi dünastia aigo 1750-1781 ja viil lühkeist aigo Saffariidõ aol.
Ilmakäänüs
Võro kiil
Põh'a- ja õdagupuulsõn võro keelen om olõman ka l-ldaq variant -daq vai däq: esättäq, tegemädäq.
Širaz
Širazi om kutsut "Pärsiä kultuuripääliinas", "ruusõ liinas", "aido liinas" nink "lilli ja sisaski liinas". Liinan või nätäq pall'o ilosit aido ja viläpuid. Širaz om kuulsa kolmnukõliidsi mosaiikõ, hõpõtüü ja uhkidõ vaipo poolõst. Sääl toodõtas tsementi, tsukrut, väetüisi, rõivakaupo, puust ja ravvast asjo. Širazin om suur naftatüüstüs ja tä om Iraani elektroonigatüüstüse keskus: sinnä om lännüq 53% investeeringist elektroonikahe Iraanin. Sinnäq om luud Iraani edimäne pääväjovvujaam.
Ilmakäänüs
Võro kiil
Kurgupeethelü -q (ka hõkk) üteldäs vällä rohkõmb hummogupuulsõ võro ja seto keelen.
Ilmakäänüssen tävvend põhisõnaga ütte ei lähe, üteldäs suuri mehildäq, a mitte *suurilda mehildäq. Katõgooria:Käänüsseq Katõgooria:Keeletiidüs
Širaz
Širaz om pärsiä kiränikke Saadi ja Hafezi sünnü- ja matmispaik.
Inne islamit
Arvada, et Širaz om üle 4000 aastaga vana. Liina nimi (kujol Tiraziš) om kirän savitahvli pääl, miä om lövvet Širazi õdagoveerest ja miä om perit umbõs 2000. aastagast i.m.a. Iraani perimüse perrä ehit' liina Tahmuras Diveband ja ildampa tuu häösi.
Ahhemeniide aol oll' Širaz tii pääl, miä vei Susast Persepolisehe ja Pasargadaihe. Firdausi kirotõt eeposõn "Šahname" om üteld, et Iraani valitsõja Artabanus V sai Širazi uma kontrolli ala. Sassaniidõ jaos oll' Širaz tähtsä paigapääline keskus. Tä jäi tii pääle, miä vei Bišapurist ja Gurist Istakhri.
Islamiaig
693. a. sai Širazist provindsipääliin, ku araablasõq vallutiq Istahri - lähkonolõva Sassaniidõ riigi pääliina. Samal aol ku Istahr alla käve, kasvi Širazi tähtsüs. Buwayhidi riik (945-1055) tekk' Širazist uma pääliina, sinnäq ehitedi mošeesit, lossõ ja raamadukogo nink liinamüüri ehitedi pikembäs. Inne mongoli vallutust valitsiq sääl viil seldžukiq ja Horezmi valitsõjaq.
Mongoliq liina es häötäq, tuuperäst, et paigapääline valitsõja pakk' Tšingis-khaanilõ tribuutõ ja hiit' timä valitsusõ ala. Timur kah es tiiq liinalõ vika, ku 1382 paigapääline valitsõja šahh Šoja tunnist' tuu võimo. 13. aastagasaal sai Širazist tähtsä kunsti-, kirändüs- ja tiidüskeskus. Tuud teno valitsõja toelõ ja tollõ, et sääl oll' pall'o pärsiä opõtlaisi ja kunstnikkõ, muuhulgan sündüq sääl kuulsaq luulõtajaq Saadi ja Hafez, müstik Roozbehan ja filosuuf mulla Sadra. Tuud liina kutsiq mõnõq maatiidläseq Tarkusõ Majas (Dar al-'elm).
11. aastagasaal elli Širazin mitosada tuhat inemist, 14. aastagasaal 60 tuhat inemist. 16. aastagasaal oll' elänikke 200 000, 18. aastagasaa keskpaigas oll' tuust perrä jäänüq 50 000.
1504. a. valludiq Širazi Safaviidõ riigi luuja Ismail I väeq. Safaviidõ riigi aol (1501-1722) oll' Širaz provindsi pääliin ja Qoli-khaan (Farsi valitsõja šahh Abbas I aigo) lask' ehitäq pall'o paleesit ja ilosit maio saman stiilin ku nuuq, miä ehitediq samal aol riigi pääliina Isfahani. Pääle safaviidõ aigo käve Širaz alla. Asja teiq hullõmbas afgaanõ sõakäügiq ja Širazi valitsõja mäss Nadir-šahhi vasta. Perämäne saat' sõaväe mässo maaha suruma. Liina piireti mito kuud ja lõpos võeti ärq. Tuus aos ku Nadir-šahh 1747. a. ärq tapõti oll' suurõmb jago liina aoluuliidsi huunit ärq rikut vai häötet ja rahvaarv kahanuq 50 000-ni.
200px|thumb|Širazi turg. Dieulafoy Jane'i pilt (1881). Širazil naas' jälq häste minemä ku Karim-khaan Zandi tekk' tä riigi pääliinas 1762. a. 12 000 tüülise abiga ehit' tä kandsi, hulka administratiivhuunit, mošee ja üte uhkõmba katusõga turu Iraanin. Tä lask' ehitäq kaitsõkraavi liina ümbre, nessütüs- ja kuivõndussüstemi nink tä lask' liinamüürüq ümbre tetäq. Karim-khaani perrätulõjaq suta-s siski noid saavutuisi kaitsa. Ku võimolõ sai Kadžaarõ dünastia luuja Agha Mohammad-khaan mass' tä Širazilõ kätte tuuga, et lask' kaitsõehitüseq ärq lahku ja vei riigi pääliina Teherani. Kuigi Širaz jäi õnnõ provindsipääliinas, oll' tä sõski küländ rikas' teno tollõ, et jäi Pärsiä lahõ viirde jäävä kaubatii pääle. 19. aastagasaal luudi pall'o kuulsit aido ja huunit, miä andvaq liinalõ näko täämbädselgi pääväl.
Abikiil
Abikiil (ka rahvusvaheline abikeel) om kerge kunstligul luud kiil, midä pruugitas, et eri kiilt kõnõlõvaq inemiseq saanuq kergembäleq ütstõsõga kõnõldaq.
Širaz
Islamiaig
Širaz om Baha'i uso üte luuja Babi (Siyyid Ali-Muhammadi, 1819-1850) sünnüpaik. Sääl kuulut' tä 1844. a. 22. lehekuu päävä õdago, et om vahtsõ pühä ilmutusõ kandja. Tuuperäst om Širaz Baha'i uso pühä liin ja palvõrännäkide tsiht, kuigi Iraani Islamivabariik lasõ-iq noid tetäq. Babi maja om kah ärq lammutõt.
Vihkla järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Širaz
Islamiaig
Ku 1930-ndil naas' tüüle trans-Iraani raudtii, sõs Širaz kaot' tähtsüst ku kaubaliin. Rautdii vei kaubaq Khuzestani sadamihe. Pall'oq väärt huunõq ommaq Pahlavi aol halva liinaplaniirmise peräst kannahtaq saanuq vai ärq häötedüq.
1908
1908. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10121. aastak sirvikallendri perrä.
Širaz
Isalmivabariik
Pääle 1979. a. islamipööret om liina elänikke arv õigõq häste kasunuq. Liinal ommaq plaaniq kõrda tetäq vanaliin, Qurani väreht ja luulõtaja Kermani mausoleum nink lajendaq luulõtaja Hafezi mausoleummi.
Kultuur
200px|thumb|Erami aid
Širazi tunnõtas ku luulõtajidõ, aido, veini, sisaskidõ ja lille liina. Sääl tetäs kolmnukõliidsi mosaiiikõ, hõpõtüüd ja vaipo, midä kutsutas gilimes. Aid om tähtsä osa Iraani kultuurist. Širazin om pall'o vanno aido, niguq näütüses Erami aid ja Afifi aid.
Ülikooliq
150px|left|thumb|Širazi Ülikooli päähoonõq
Širazin om mitmit ülikuulõ. Širazi Arstitiidüisi Ülikuul om edimäne ülikuul, miä Širazi tetti - 1946. a. Pall'o vanõmb om 600 üliopilasõga Khani Teoloogilinõ Kuul, mink huunõq ommaq perit 1627. aastagast.
S'oo ilma aigo om Širazi Ülikuul provintsi kõgõ suurõmb ülikuul ja üts parõmbist Iraani korgõmbist koolõst. Viil ommaq sääl Širazi Islamistlik Azadi Ülikuul, Širazi Teknigaülikuul ja Širazi Rakõndustiidüisi ja Teknoloogiaülikuul.
Midä kaiaq tasos
500px|thumb|Širazi panoraam. Süküs 2009
Sõprusliinaq
Katõgooria:Iraani liinaq
Ryuonosuke Fukai
Ryuonosuke Fukai 深井龍之介 (24.11.1985.) om jaapani aoluulanõ, ärimiis ja podcasti pidäjä. Tä om sündünü Izumo liinan, lõpõtanu Kyushu ülikooli kirändüsosakonnan sotsioloogia ala.
1908
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1908
Ryuonosuke Fukai
Leevätüüd algus oll ärijuhtmine Toshiba co, ja Leebo co. 2016.asut uma firma COTEN co,  mille asi om maailma aoluulidse andmõbaasi luumine viimätse 3500 aasta kotsilõ.
2018. alust timä COTEN Radio podcasti aoluu oppamise jaos, minka om saanuq Jaapnin ja maailman mitmit avvuhindu.
Timä om vällä toonu inemisesuu kognitiivse kõrraldusõ op-süsteemi (Cognitive OS of human society) seletüse vai metafoori. Ega mõttide vai tiidmiisi kõrraldamise moodu vai tehnoloogia man kujunõs inemiisil errämuudu “op-süsteem” tarkusõ ja elämise jaos. Sändside kognitiivside op-süsteeme (vai tarkusõkõrralduisi) alusõs om olnuq läbi aigõ umbõ sääne rida:
Hobiq.
Basskitarr, puutrimänguq ja reismine. Jaapanin uur kuumavii lättit, vällämaal kohalik kultuur ja lihtside inemiisi elu.
.
Lätteq
Coten CO Koduleht https://coten.co.jp/
Abikiil
Edimäne abikiil, miä laembalt levisi, oll' volapük. Täämbädsel pääväl om häste tunnõt esperanto.
Katõgooria:Kiil
Baltimaaq
pisi| Kolm Baltimaad, [[Eesti, Läti ja Leedu, Õuruupa kaardi pääl sinidsega]] Baltimaaq vai Balti riigiq om geopoliitilinõ termin, midä pruugitas  täämbädsel pääväl kolmõ Põh'a-Õuruupa väikuriigi Eesti, Läti ja Leedu kotsilõ.
Katõgooria:Baltimaaq Katõgooria:Õuruupa
Käskjä kõnnõviis
Käskjä kõnnõviis vai imperatiiv and edesi käskü, kiildmist vai lubamist. Kõgõ hariligumb om tegosõna tõõsõ käänüsse pruukminõ: tulõq, tulkõq. Käskjä kõnnõviiega tetäs käskmislausõq.
Mitmusõ tõõnõ käänüs
Käskjä kõnnõviie mitmusõ tõõsõ käänüsse tunnussõq ommaq -geq, -keq vai naidõ tagapuulsõq variandiq -gõq, -kõq: süügeq, võtkõq .
Hargla kihlkunna keelen om mitmusõ tõõsõl käänüssel ka erikujo -ka/-ga vai hoobis -gEga/-kEga: juugõga, tekkega.
Eesti Rahva Muusõum
pisi|2016. aastagal valla tett Eesti Rahva Muusõumi päähoonõq aadrõsi pääl Muuseumi tee 2 Eesti Rahva Muusõum (lühendüs ERM) om Eesti kultuuri, aoluu ja soomõ-ugri kultuurõ muusõum Tarton, miä luudi 1909. aastagal.
ERMis on kaks püsünäütüst ("Kokkkosaamisõq" ja "Uurali kaja") ja näütüseq, miä vaihtusõq. Päält näütüisi kõrraldadas muusõumin kokkokäümiisi, konvõrentse, tiatrit jpm. Küläliseq saavaq muusõumin kävvüq ütsindäq vai giidiga.
Katõgooria:Tarto Katõgooria:Muusõumiq
Vihmakõnõ
"Vihmakõnõ" om Kalkuni Mari tõnõ albom, kon om 4 võrokeelist ja 6 eestikeelist laulu nink 1 pillilugu. S'oo albomi om Mari pühendänüq ummilõ vanavanõmbilõ.
Albom ilmu 2010. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om plaadifirma Õunaviks. 2011. a. 18. lehekuu pääväl ilmu Jaapanin taasama albomi spets'aalsõlt Aasia turu jaos toodõt vers'uun (muuhulgan ommaq nt. kõik laulusõnaq pantuq jaapani kiilde). Aasia vers'ooni and' vällä plaadifirma Nature Bliss.
Inemiseq
Katõgooria:Kalkuni Mari albomiq Katõgooria:Albomiq, kon seen võro kiilt Katõgooria:2010 albomiq
Focus
Focus om Amsterdamist, Hollandist, peri progrõssiivsõ roki andsambli, miä käve kuun aastil 1969–1978 ja vahtsõst jälq aastagast 2001. Andsambli sai kuulsas uma ummamuudu luuga "Hocus Pocus", kon om seen nii joodõldamist, vilistämist, flöödi- ja suupillimängo ku kitrasoolositki. Andsambli ainugõnõ liigõq, kiä om püsünüq taa man algusõst pääle, om laulja, flöödi- ja klahvpillimängjä Van Leeri Thijs. Tõõnõ bändi pikäaolinõ tegijä ja mõotaja om olnuq kitramängjä Akkermani Jan. Nimäq kats püssüq mõlõmbaq bändi man kooniq 1976. aastagani, ku Akkerman ärq läts'.
Aastagal 1978 lats' andsambli lakja. Järgmäidsil aastagakümnil astõq Van Leer ja Akkerman mitmit kõrdo üten üles, mõnikõrd ka Focusõ nime all.
Aastagal 2001 alost' Van Leer vahtsõst Focusõga, kon külh vanast bändist om timä ainugõnõ, tõõsõq kõik vahtsõq liikmõq.
Välislingiq
Katõgooria:Hollandi ansambliq Katõgooria:Rokkansambliq
Verska
Verska (eesti keeli Värska) om allõv́ Võro maakunnan. Verska om Setomaa valla kesküs.
Sääl eläs 2011. aastaga rahva kokkolugõmisõ perrä 443 inemist. Allõv́ om osa Tsätski nulgast.
Verskat om edimäst kõrda mainitsõt joba 1585. aastaga. Verskan tetäs Verska tervüsevett, 1967. aastaga puuriti Verskan edimäne tervüsevii puurkaiv, 1973. aastaga tetti vallalõ Verska sovhoosi tervüsevii vilmisõ tsehh.
Verskan om ka Verska kuurortravikesküs, kohn ommaq ka Verska sanatooriuḿ ja viikesküs. Alõvin tüütäs ka 1998. aastaga asotõt Seto Talomuusõuḿ.
Allõv́ om Mustoja suuala parõmbal veerel. Oja suu om kaitsõ all (Verska lahe hoiuala). Alõvi territooriumilõ jääs ka Õrsava järv́ Mustojal. Luuduskaitsõ all olõvist kotussist om sääl Verhulitsa Laudsi pettäi.
1904–1907 ehitet Verska kerik (Verska Pühä Georgiose kerik) om pühitset pühäle Jürile, alõvi kirmaskipäiv om vana kallõndri jüripäiv. Innemb oll’ alõvin ka 1759. aastaga ehitet ja peräst vahtsõ kerigu valmissaamist maaha lahut puukerik. Alõvin ommaq ka vahtsõnõ ja vana kalmuaid. Verskan peetäs egä kolmõ aastaga takast Setomaa laulupito vai laulupäivä ja suurtpito Seto Folk.
Inne Eesti umavalitsuste valitsõmisõ ümbrekõrraldamist 2017. aastaga oll’ Verska Põlva maakunnan olõva Verska valla kesküs.
Kirändüs
Katõgooria:Setomaa vald
1907
1907. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10120. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1907
Võro keele iistkõnõlõja
Võro keele iistkõnõlõja om võrokõnõ või võrokõisi sõbõr, kiä mõist võro kiilt ja om ütes kuus iinkujos avaligun võro keele pruukmisõn.
Ammõditunnismärgiq ommaq võro keele iistkõnõlõjal ilmatugi vai sau, kõnnõtoro ja kaalaraha.
Ilmatoe tekk' puutüümeistre Kiholasõ Meelis kuusõst ja imälepäst.
Kõnnõtoro om tett vineerist, selle kavand ja tekk' Tsenter. Ilmatoe ja kõnnõtoro külge om köüdet käsitüülise anodeerit titaan.
Kaalaraha kavandi märkse vällä kunstnik Margna Epp, ehteq teiq valmis kunstniguq Kama Põvvat ja Niinemäe Maarja. Matõrjaaliq ommaq rostõvaba metäll, hõpõ ja rohilidsõs anodeerit titaan.
Iistkõnõlõja hään käen om vineerist kõnnõtoro, mink kavand ja tekk Tsenter. Kuran käen om puutüümeistri Kiholasõ Meelise tett kuusõst ja imälepäst ilmatugi. Mõlõmba asja külge om köüdet käsitüülise Oja Vilve kavandõt ja koet kirivüü.
Egä iistkõnõlõja ammõditähisse pääl om katsaharo, miä sümbolisiir Vana-Võromaa kihlkundi.
Võro keele iistkõnõlõjaq
Oti Anneli nakkas iistkõnõlõjas hää meelega. "Kõik säändse aśaq, mis andvaq võro keelele kõlapinda ja toovaq teema rohkõmb pääväkõrda, ommaq tarviliguq (...) Seo om hää ja uhkõ mõtõq: kuigimuudu piät jo võro kiilt hoitma. Midä rohkõmb mi esiq taad kõnõlõmiq ja avalikkusõ iin üles nõstamiq, tuud rohkõmb om täl ka võimalust. Kõgõ tähtsämb om, et noorõq tulõssiq üten ja näil olnuq julgust umma kiilt kõnõldaq."
Padari Ivari kuulut' joulukuun vällä võrokeelitside joulusalmõ võistlusõ, mink võitjas tull' Säinasti Ene. Mitmõn võrokiilsen ülesastmisõn Riigikogon kõnõl' Padari Ivari rahvalugõmisõst ja kuts' kõiki üles sääl uma keele mõistmist kirjä pandma.
Lätteq
Katõgooria:Võro keele iistkõnõlõja
Väiku-Paltna järv
Väiku-Paltna järv vai Väiku-Palkna järv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan Eesti-Läti piiri pääl. Tä om osa Väiku-Paltna maastigukaitsõalast.
Järve suurus om 4,5 ha, minkast 4 ha om Eestin. Kõgõ suurõmb süvvüs om 31,9 miitret, tuuga om tä Eestin süvvüse poolõst tõnõ.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
1906
1906. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10119. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1906
Üvvärjärv
Üvvärjärv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Kikas
200px|thumb|Kikas
Kikas om kodotsirk. Tä om esäne tsirk, kana paarilinõ.
Kikka helü om "kikerikii" ja tuu helü tegemist kutsutas kirgmises.
Kikka perrä om nime saanuq lill, midä kutsutas kikkakaadsos vai kikkapökses, kikkamari ja kikkasiin.
1905
1905. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10118. aastak sirvikallendri perrä.
Kikas
Lätteq
Katõgooria:Kodotsirguq Katõgooria:Tsirguq
1905
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1905
Ahijärv (Kolereinu)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Vilniusõ tapatalos
pisi|350px|Leedulanõ [[Leedu lipp|Leedu lipuga Nõvvokogoliido tangi T-80 iin 13. vahtsõaastakuu pääväl 1991]] Vilniusõ tapatalossõq olliq 11.–13. vahtsõaastakuu pääväl 1991, ku Leedu umavalitsusõ tugõjaq kaidsivaq Vilniusõ teletorni ni noid ründsiq NSV Liidu sõaväeläseq, noidõ siän ka NSV Liido Riikligu julgõolõgi Komitee umaette ütsüse Alfa sõaväeq.
Kuuli 14 leedulaist, noist üts sai süämerabandusõ. Kõik hukkasaanuq olliq täüskasunuq. Ummi tulõ peräst kuuli üts KGB leitnänt, kelle päält kuulmist annõti Verevälipu ordõn.
Kipõndus
Kipõndus vai virgõndus vai kibõhuskasv om füüsigalinõ suurus, miä näütäs kibõhusõ muutumist aon. Kuna kibõhus om vektoriaalnõ suurus, sõs om tuud ka kipõndus, tuu tähendäs, et kipõndusõl om nii arvolinõ väärtüs ku suund.
SI-süstemin om kipõndusõ mõõdis miitret sekondi kruudu kotsilõ (m/s²).
Klassigalidsõn mekaanigan, om kihä kipõndus võrdõlinõ tälle mõovidõ joudõ summaga:
kon F kihäle mõovidõ joudõ kogo, m om kihä mass ja a timä kipõndus.
Näütüs
Katõgooria:Füüsiga
Kuopio
Kuopio om liin Soomõn Põh'a-Savo maakunnan. Elänikke oll' 2020. aastaga lõpun 120 246 ja pindala om 4326,35 km², minkast 1085,34 km² ommaq viikogoq.
Kuopio elonduskeskus om suurõmbalt jaolt Kallavii järve veeren. Rahva sagõhus om 36,83 elänikku/km².
Kuopio om sadamaliin, minka ümbre om sisemaa kõgõ suurõmb saaristu.
Korgõq Puijo ja Puijo torn paistusõq üle kogo liina. Kuopio turg om liina kimmäs keskkotus.
Nimest
Kuopio liina nimele om annõt mitu seletüst.
Aolugu
16. aastagasaa keskel tetti Väinölä neemele kerik, tuud peetäs liina algusõs.
Liina luumispääväs peetäs 17. märtekuu päivä 1775, kuq kuning Gustav III määrüs pand' Kuopio liina Savo-Karjala lääni pääliinas.
Vannust puumajjust om alalõ õnnõ kolm huulitsat.
Pääle tõist ilmasõta inemiisi hulk kasvi, pall'o tull' Vinne kätte jäänüst Kar'alast.
Aastagal 1966 anti vällä säädüs korgõmba kooli asotamisest Kuopio liina ja sjoogaq naati pääle aastagal 1972. Vahtsõnõ korgõmb kuul tõi liina pall'o nuuri ja and' võimaluisi edenemises. Korgõmbast koolist tull' Kuopio ülikuul aastagal 1984. Aastaga 2010 algusõn Kuopio ja Joensuu ülikooliq lätsiq kokko Hummogu-Soomõ ülikoolis.
Matkustajasatama maanulk om 21. aastagasaal kõvva edesi lännüq.
Kaemist väärt kotussõq ja kultuur
pisi|256x256px|Savo maakunnan häste tunnõt kalast tett küdsüs kalakukko. Kuopio om Soomõn ja mujjal tunnõt kõgõ inämb Puijo torni, kalakukko (küdsüs, kon kala om leevä seen) ja Savo murdõ poolõst. pisi|378x378px|Kaehus [[Kuopio turult – turuplats, mink kotsale üteldas ka mualiman napa (maailma naba) ja Kuopio raatus]] Kuopio turg om liina keskkotus, nii kirotas ka sinnäq maaha mägit Savo murdõn kiri "Mualiman napa" (maailma naba). Turuplatsi ümbre ommaq pangaq, poodiq (Carlson ja Sokos) ja suurõq kaubakeskusõq (Vihtori, Aapeli, Minna, H-talo, Sektori, IsoCee). Ka turu pääl müvväs egäsugust kraami, aga ommaq tunnõt lihapiiraguq ja paigapäälne rahvuslik kalast tett kalakukko. Turg esi om laemb ku hektär.
Kuopio keskusõn ommaq ka Kuopio muusõum ja Kuopio kunstimuusõum. Keskusõ lähkün, Suurõ matusaia (Iso hautausmaa) kõrval om riikligu tähtsüsega Soomõ õigõusklinõ kerigomuusõum. Kuopio tuumkerik ja J.V. Snellmani park ommaq ku kokko kasunuq. Kuopion om ka Pühä Nikolaosõ katõdraal, miä oll' Soomõ õigõuso pääkirik 1940–2017. Liinakeskusõ veeren om tähtsä ja tunnõt Kuopio muusigakeskus. pisi|256x256px|[[Kuopio liinatiatri]] Liinal om uma liinatiatri – Kuopion kaupunginteatteri ja uma raamadukogo – Kuopion kaupunginkirjasto,
Sport
Kuopion om jo pikält ekäsuku sporti tett. Sääl mängitäs hokki, jalgpalli, pesäpalli. Õkva Puijo torni veeren ommaq suusahüppämisvõimalusõq.
Niiralan om suur', 5200 kotussõga ijähall. Suvõl tetäs sääl tiatrit ja kontsõrtõ.
Kuopio ja Eesti
Eesti rahvuseeposõ „Kalõvipoig“ tõõnõ, õnnõ eestikeeline trükk tull' 1862. aastagal vällä Kuopion.
Lätteq
Katõgooria:Soomõ liinaq Katõgooria:Soomõ Katõgooria:Kuopio
Annjärv
Annjärv om järv Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Kibõhusvektor
Kibõhusvektor om füüsigalinõ suurus, miä näütäs, kuis liikja kihä kotus ruumin muutus. Kibõhusvektoril om nii tsiht ku arvolinõ väärtüs (vektori pikkus, tuud kutsutas kihä kibõhusõs).
Kibõhusvektori muutumist näütäs kipõndus.
Katõgooria:Füüsiga
Wagneri Richard
Wagneri Richard (Wilhelm Richard Wagner, sündünüq 22. lehekuu pääväl 1813 Leibzigin – koolnuq 13. radokuu pääväl 1883 Veneetsiän) oll' s'aksa viiemeistre, kiä kirot' suuri ni vahtsõ moodugaq oopõrit.
Varahanõ elo
Wagneri Wilhelm Richard sündü S'aksamaal Leibzigin 1813. aastagal viis kuud inne tuud, ku Napoleoni armee Rahvidõ Lahengin lüvväq sai. Välälaatsareten läts vallalõ soetõbi, miä levisi ka Leibzigi liina ja mink kätte Wagneri esä kuuli. Katõgooria:Viiesepäq Katõgooria:S'aksamaa inemiseq
Anatoomia
200px|thumb|Inemise [[inemise süä|süä ja tävvüq]]
Anatoomia om botaanikan, zooloogian ja arstitiidüsen oppus elolisõ välimädsest ja sisemädsest ehitüsest, timä iho jakõ kujost ja kotussõst.
Katõgooria:Anatoomia
Vseviovi David
Timä poig Vseviovi Jonatan om olnuq Kaitsõministeeriümi kantslar ja om põrõld Eesti suursaadik Ameeriga Ütisriiken.
Vseviov ja Võromaa
2017. aastagal oll' Haanin kihotamisfilmõ festival', midä Vseviov ujhas'.
Lätteq
Katõgooria:Eesti aoluulasõq Katõgooria:Eesti juudiq Katõgooria:Aoluulasõq
Suu
Viil om olõman jõõ suu.
Mari
Mari om lihavilä, kon seen hulga siimnit.
Tekkümise perrä või mari olla kas pall'asvillanõ vai rüäsvillanõ. Päälmädse sigimiguga häitsmest saa pall'asvili, näütüses hariligu kardoka mari vai viinamari. Alumise sigimikuga lillist saa rüüsvili, näütüses mustika mari vai tikri. Alumisest sigimikust saanuidõ marjo pääl omma otsan häiermäkatussõ kuionu jäänüse.
Botaanilidsõn mõttõn ommaq mar'aq mõnõq ka sääntseq mar'aq, midä näide suurusõ peräst mõista-i egäpääväkeelen mar'as pitä, näütüses tomadiq, kurgiq, kürvidsäq, arbuusiq, meloniq, baklažaaniq, banaani' ja kiivi'.
Muudunuq mar'aq ommaq tsitruselidsil, näütüses apõlsiinõl ja tsitronõl. Näil om kuur väega paks, a sisemüs esieränis mahlanõ. Sääntsit marjo kutsutas tatrigupruuvõs.
Kõik mar'aq ei olõq lihalidsõq. Sääne om näütüses paprika.
Inämbüs marju om süüdäv, a kõik mitte. Mõnõ taime, näütüses kartoli, vaglakar'a ja musta bell'odonna mar'a omma hoobis kihvtidse. A tuu ei tähendä, et terve taa kasv piäsi kihvtine olõma, näütüses kardohkal süvväs mugulaid.
Argikeelen tähendäs sõna "mari" mitund sorti viljo, miä botaanilidsõn mõttõn olõ-õi mar'aq. Näütüses vabarna viljo kutsutas mar'as, a tegeligult omma nuu kogosiimne. Maasikal omma litsõ rüävilä, kirsipuul ja toomingal luuvilä, pihlakal uibuvilä ja kadakal kääpi'.
1904
1904. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10117. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1904
Suurõ' pilvõ'
"Suurõ' pilvõ'" om albom, kon Roose Celia, Kanni Tuule, Jürjendali Robert ja Urbi Arvo laulvaq-mängväq umasäetüisi rahvalaulõ ja rahvamuusikidõ tettüisi lukõ. Albom om ilmunuq 2010. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om ncb. Plaadi laulõst üts ("Siili silmä'") om perit Hargla kihlkunnast Võromaalt.
Inemiseq
Katõgooria:Albomiq, kon seen võro kiilt Katõgooria:2010 albomiq
Fastrõ Mariko
Fastrõ Mariko (eesti keelen Mariko Faster, sündünüq. 4. urbõkuu pääväl 1977) om keeletiidläne ja kotussõnimõuurija.
Tä om lõpõtanu 1992. aastagal Mõnistõ põhikooli ja 1995. aastagal Varstu Keskkooli. Fastrõl om bakalaurusõkraat (2000), magistrikraat (2005) ja doktorikraat (2020) Tarto Ülikoolist eesti keele erialalt. Timä doktoritüü kõnõl Harglõ kihlkunna viinimmist Eesti-Läti keelepiiril.
Fastrõ tüütäs Võro instituudin tiidrünä, tä om avitanuq kokko pandaq Eesti-Võro sõnaraamadu ja om üts Eesti Kohanimeraamadu kirotajaist. Tä om üts võrokeelidse keelepesä käümäpandja ja toimõndas võrokeelist Tähekeist, miä ilmus kõrd aasta joosul.
Lätteq
Katõgooria:Keeletiidläseq
1903
1903. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10116. aastak sirvikallendri perrä.
Rahva tihehüs
thumb|300px|Rahva tihehüs riike perrä 2006. aastagal Rahva tihehüs om määntse maa-ala rahva hulk jaet tuu pindalagaq.
Rahva tihehüs näutäs, mitu inemist eläs keskmädselt üte maa-ala määntsegiq pindalamõõdu pääl (hariligult üte kruutkilomiitre pääl). thumb|300px|Maailma rahva tihehüs 1994. aastagal
Edejärv (Kolereinu)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Rahva hulk
Rahva hulk om määntse riigi vai kah muu maa-ala (näütüses määntse valitsõmisütsüse) elonikkõ hulk.
Riigi elonikkõ hulka ei arvadaq õnnõ riigi kodaniguq, a kah kõik vällämaalasõq ja kodakundsusõldaq inemiseq, säähulgan latsõq ja noorõkõsõq, kiä tuun riigin eläseq. Hariligult arvatas rahva hulka päämidse elopaiga perrä.
Maailma kõgõ suurõmba rahva hulgagaq riik om Hiina Rahvavabariik.
Kommunismi ja natsismi ohvriidõ mälehtüspäiv
Kommunismi ja natsismi ohvriidõ mälehtüspäiv (muial Õuruupan ka stalinismi ja natsismi ohvriidõ mälehtüspäiv), ka musta lindi päiv, om mälehtüspäiv kommunismi ja natsismi ohvriilõ, midä peetäs Õuruupa Liido eri riiken 23. põimukuu pääväl.
Katõgooria:Tähtpääväq
Edejärv (Andsu)
Edejärv vai Andsu Edejärv om järv Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Andsu Edejärve ja Peräjärve nink näide ligembä ümbrüse kaitsõs om luud Andsu järvi maastigukaitsõala.
Suu (anatoomia)
150px|thumb|Inemise suu
Kukumäe Arvo
Kukumäe Arvo (Arvo Kukumägi; sündünüq 9. põimukuu pääväl 1958 Litvina külän Setomaal – koolnuq 16. lehekuu pääväl 2017 Talliinan) oll' eesti näütelejä.
Suu (anatoomia)
Suu om mulk inemise vai eläjä ihon, kost elämises tarvilinõ süük ja juuk sisse päses.
Kukumäe Arvo
Hariligult kutsti timmä nimega Kuku.
Välälingiq
[https://jupiter.err.ee/1094183/siin-ja-praegu Siin ja praegu. Arvo Kukumägi.] (eesti keelen)
Katõgooria:Eesti näütelejäq Katõgooria:Setomaa inemiseq
Suu (anatoomia)
Inemise suun ommaq hambaq ja kiil. Suu ümbre ommaq huulõq.
Inemine pruuk suud pääle süümise viil kõnõlõmisõs. Ka pall'oq eläjäq tegeväq suuga hellü.
Katõgooria:Anatoomia
Uurali keeleq
Uuraliq keeleq om kiilkund, kohe kuuluvit kiili kõnõldas mõlõmbal puul Uurali mäki ja Õuruupan. Uurali kiili om päält 30 ja näil om umbõs 20,7 mill'onit kõnõlõjat. Uurali kiili kõnõlõsõq pääas'aligult uurali rahvaq. Ka võro kiil kuulus uurali kiili õdagumeresoomõ rühmä. Ammõtlisõs riigikeeles ommaq uurali kevaist saanuq eesti, soomõ ni unagri kiil. Tõõsõq uurali keeleq ommaq vähämbüskeeleq, näist suurõmbas jako kõnõldas Vinnemaal. Uurali kiili uur'vat tiidüst kutstas fennougristikas.
Feisoa
thumb|Feisoa rohilidsõq süüdäväq viläq
Latgali kiil
Latgali kiil (latgali latgalīšu volūda) om Hummogu-Läti katoliguusolidsõn Latgale piirkunnan kõnõldav piirkundlinõ kiil, miä kuulus indoõuruupa kiili balti rühmä. Latgali keele kõnõlõjit arvatas ollõv 150 000 ümbre. Latgali keelel om uma kiräkiil, minkan om jo 20. aastagasaa alostusõn ja varrampagi vällä ant suur hulk opikirändüst (aabidsaq ja lugõmiguq), a ka katoligu uso kirändüst. Läti riik olõ-õi siski siiäqmaaniq latgali kiilt umaette keeles tunnistanuq ega taalõ piirkunna- vai vähämbüskeele õiguisi andnuq.
Feisoa
Feisoa (esiq keelin ka feijoa vai feihoa, ladina keelen Acca sellowiana) om troopilinõ puu ja taa vili. Taa om guajaavi sugulanõ ja mõnikõrd taad kutsutaski ananassguajaavis.
Uurali keeleq
Mõnikõrd üteldäs uurali kiili kotsilõ ka "soomõ-ugri keeleq". Peris täpsä tuu termin ei olõq, selle et uurali kiili hulka kuulusõq päält soomõ-ugri kiili ka samojeedi keeleq.
Latgali kiil
Latgali keele näüdüs
Tik skrytuļam ruodīs: iz vītys jis grīžās, A brauciejam breinums, kai tuoli ceļš aizvess, Tai vuorpsteite cīši pret sprāduoju paušās, Jei naatteik - vacei gi dzejis gols zvaigznēs.
Uurali keeleq
Viimätsel aol jaetas uurali keeleq hoobis hummogu- ja õdaguuurali keelis, mitte inämb soomõ-ugri ja samojeedi keelis. Hummoguuurali kiili alaq arvatas samojeedi ja ugri keeleq, õdaguuurali kiil om õdagumeresoomõ, saami ja mordva kiili ütidse algkujo nimi.
Latgali kiil
Latgali keele näüdüs
Pruots naguorbej ramu, juos lepneibu grūžoj, Vys jamās pa sovam ļauds pasauli puormeit, Bet nak jau sevkuram vīns kuorsynoj myužu I ramaņu jumtus līk īguodu kuormim.
Feisoa
Puu
thumb|Feisoa häitsmeq Feisoapuu om väiku ja aigopiten kassuv igihal'as puu, miä või kassuq 4,5 miitrit korgõs ja lajas. Puu om ummi umahuisi poolõst rassõ ja kõva.
Latgali kiil
Latgali keele näüdüs
Na vysim tai sadar kai kuošam ar speini, Sirds narymst i nabeidz par sātmalim tēmēt, A pruots rauga skaitejs pa rokstaudža zeimem, Kai riedeits, kod saulei vēļ vaiņuku jēme.
Feisoa
Kost peri
Feisoa on peri Lõunõ-Ameerikast Brasiilia lõunõjaost, Argentiina põh'ahummogujaost ja Uruguayst.
Latgali kiil
Välislink
Katõgooria:Keeleq Katõgooria:Läti
Uurali keeleq
Uurali keeleq ja murdõq
Taa jaotus om õnnõ üts variant uurali kiili jagamisõs. Kaehuisi om erinevit – mõnikõrd peetäs mõnd kiilt (nt võro kiilt) tõõsõ murdõs jne.
Feisoa
Kost nimi peri
Feisoa nimi om peri portugali keelest (feijoa, välläütlemine: feižoa) ja om pant Portugali luudustiidläse Da Silva Feijó João perrä. Pall'odõn keelin tundas nimekujjo Feihoa, miä vastas sõna feijoa hispaaniakiilsele välläütlemisele.
Uurali keeleq
Uurali keeleq ja murdõq
1. Samojeedi keeleq
Feisoa
Pruukminõ
Hapumakõt aromaatsõt feisoa viljä süvväs värskist pääst vai pruugitas puuviläsalatiin ja küdsämisen nigu ubinat kas püreen vai viilõn. Tetäs ka sahvti, marmõlaati ja kallõrdust. Hariligult lõigatas puuvili poolõs ja süvväs luitsaga vai kooritas ärq ja lõigutas makõsüüke sisse. Esiki tuurõq viläq ommaq häste tugõva ja kavvakestvä hõnguga.
Katõgooria:Puuq Katõgooria:Puuviläq
Uurali keeleq
Uurali keeleq ja murdõq
2. Soomõ-ugri keeleq
Katõgooria:Keeletiidüs
Rõnnaq
200px|thumb|Paljidõ rõndoga naanõ
Rõnnaq om inemise vai eläjä (innekõkkõ imetäjide) kihä edimädse poolõ ülemäne jago. Rõndo all om kõtt ja rõnna takan om sälg.
Naisi rõndo osas ommaq kats nissa, kost tulõ piim, minga nisaliidsi latsi söödetäs.
Savilöövi
Külä tuumikus peetäs majjo, miä ommaq õkva potivabrigu man. Regionaalsõn mõttõn kuulusõq taa külä alaq ka ümbrekaodsõq taloq.
Rõnnaq
Katõgooria:Anatoomia
Savilöövi
Aolugu
1905. aastagal ehitedi lakõ pääle tellisetehas. Seon piirkunnan om maa väega savinõ. Vabrikun om tettüq savikivve ja savikaussõ, a savvi om naidõ jaos õks muialt sisse tuud.
Põrõld om tehas väega hõelan saison – hundamendist kasosõq jo kõoq vällä.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Antsla valla küläq
Hõpõkaadsipuu
Hõpõkaadsipuu kasus luuduslidsõlt Austraalia lõunõjaon. Lisas om tedä sisse tuud mitmõlõ poolõ Kesk-Aasiahe, Indiahe, Lõunõ-Euroopahe, USA-htõ ja Brasiiliahe.
Välälingi
Katõgooria:Puuq
Juba järv
Juba järv om järv Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Kaasjärv
Kaasjärv om järv Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
1902
1902. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10115. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1902
Põrn
200px|thumb|Inemise põrn
Põrn om sälgroodsoga eläjide (muuhulgan inemise) iho jago, miä om kõtukooba ülemädsen osan kur'al puul.
Katõgooria:Anatoomia
Kudu Kalõv
Kudu Kalõv (Kalev Kudu, sündünüq 26. põimukuu pääväl 1961 Võrol) om eesti tiatrilavastaja.
Tä opsõ näütejuht'mist 1979–1980 Talliinna Pedagoogilisõn Instituudin. Aastil 1984–1987 opsõ Tarto Ülikoolin aokirändust ja 1985–1989 Vanõmuisõ draamastuudion näütlemist.
1901
1901. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10114. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1901
Ladina kiil
Ladina kiil om indoõuruupa kiili itali rühmä kiil. Taast ommaq arõnuq romaani keeleq.
Ladina kiil ku Rooma ammõtlinõ kiil oll' üts kõgõ tähtsämbit vanaao kiili. Keskaol püssü taa ku kerigu- ja tiidüskiil, a ildampa taad nain valdkunnõn inämb pruugita-as. Seo ilma aigo pruugitas ladinakeelitsit nimitüisi ja terminiid viil näütüses arstitiidüse ja bioloogia vallan.
Vatikanin um ladina kiil ammõtlinõ kiil.
Välislingiq
Katõgooria:Ladina kiil Katõgooria:Vana-Rooma Katõgooria:Itaalia Katõgooria:Keeleq
Titt
Titt vai tilk vai peenis om miihi ja esätside eläjide suguriist. Imetäjil om tä ka kusõmisriist.
Väikeisi poiskõisi titti kutsutas latsikeelen til'us vai kaarateräkeses.
Katõgooria:Anatoomia
Jhilmar Lora
Jhilmar Lora (sündünüq 24. rehekuu pääväl 2000) om Peruu jalgpallitriinjä, kiä om varahampa ka esiq jalgpalli mängnüq. Katõgooria:Jalgpallimängjäq
Kallitiik
Kallitiik om lump Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Kontor (Ameeriga Ütisriike nal'asari)
pisi|"Kontori" logo "Kontor" (inglüskiilse päälkiräga The Office) oll' ameeriga nal'asari, miä põh'andus britte samanimelidsel sar'al. "Kontor" om võlss'- vai nal'adokumentaal üten Dunder Miffli firma kontorin, miä müü paprit ja kontoritarbit Scrantonin, Pennsylvanian.
Sarja filmiti üttekokko ütesä huuaiga. Edimäist ossa näüdäti Ameerikan 24. urbõkuu pääväl 2005 ja viimäst 16. lehekuu pääväl 2013. Päänäütelijä Carelli Steve lõpõt' sar'an ütenlüümise pääle säitsmendät huuaiga.
Lätteq
Katõgooria:Teleseriaaliq
Talliina FC Flora
Edendüsmiiskund mäng 1992. aastast Meistriliigan ja om tulnuq meistres 14 kõrral.
Flora kodostaadion om A. Le Coq Arena. Klubi värmiq ommaq rohilinõ ja valgõ.
Katõgooria:Jalgpalliklubiq
Tupp (anatoomia)
Katõgooria:Anatoomia
1899
1899. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10112. aastak sirvikallendri perrä.
Kalporo järv
Kalporo järv [Kalp'oro järv] om järv Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Suulda siginemine
Suulda siginemine om sääne siginemise muud, kon õnnõ ütte vanõmbat om vaja, et luvvaq hindä perrätulõja.
Suulda sigineseq inämbüs üterakuliidsi eloliisi, niguq näütüses arheq, pisiläseq ja protistiq, niisamatõ pall'oq kasvoq ja seeneq, kiä ommaq hulkraksõq.
Kaeq viil
Katõgooria:Elotiidüs
Solknas
Solknas om parasiit kiä eläs inemise ja tsia soolikihn. Inemiisihn eläs liik Ascaris lumbricoides vai inemisesolknas, tsia seehn eläs liik Ascaris suum vai tsiasolknas. Solknas sünnütäs tõpõ nimegaq askardiaas. Inemine piät tõvõ saamisõs parasiidi munnõ alla niildmä. Perremiis saa tõpõ mõskmaldaq puuvil'olt vai kässilt, kaq mustast viist. pisi|Solknas
Kujooppus
Imäne valmusk om 20-40cm pikk, läbimõõt om 6 mm. Esäne om vähämb, 15-25cm pikk ja läbimõõt om 3mm. Esädse hand om kiirdnüq kõtu poolõ. Pojaq ommavaq 1,5mm pikäq.
Elo
Ku solkna poig joud soolikihe, sõs tä tüküs säält verde ja lätt massa. Nädäli peräst liigus tä tävvehe ja säält roni üles niildü. Säält liigus tä söögilõõri müüdä alla tagasi soolikihe ja timäst saa valmusk. Uma reisi aol tä vahetas kats kõrd nahka. Valmusk nakkas soolikihn munnõ tuutma. Perremiis aja munnõ vällä sitagaq.
Tõvõ tunnusõq
Hariligult ommavaq tunnusõq kõtust vaeldamiisi kinniq ja valla olõminõ, närbüs, tülkmine ja kõtuhalu. Parasiidi elo edeotsan või ollaq kaq üleherküst, hingematmishätä, kuumõtust ja silmäpalanikku. Ku hussõ om väega pall'o, sõs või soolik ärq mülküdäq.
Ravi
Arstiruuh solkna hiidütämises om olõman - hariligult kirotas tohtri vällä mebendasuula või albendasuula. Tuud piät hariligult võtma 1-3 päivä, et terves saiaq. Kuq tõbi om väega rassõ, sõs tä või lõppõq surmagaq, a hariligult mitte.
katõgooria:hussiq katõgooria:parasiidiq
Sildaru Henry
Sildaru Henry (Henry Sildaru, sündünüq 26. põimukuu pääväl 2006 Talliinan) om eesti vikursuusataja.
2021
Urbõkuun Vinnemaal Krasnojarskin peet vikursuusatamisõ nuuri maailmameistrevõistluisil sai Sildaru Henry rennisõidun kuldmedäli ja pargisõidun pronksmedäli.
Eräelo
Timä sõsar Sildaru Kelly om kah vikursuusataja.
Katõgooria:Eesti suusatajaq
Sugulinõ siginemine
Sugulinõ siginemine om sääne katõsuuliidsi eloliisi siginemise viis, kon perrätulõja saamisõs om vaja ütte rakku esätselt elolisõlt ja ütte rakku imätselt elolisõlt. Sugulidsõlt sigineseq osaq eläjäq (muuhulgan inemine), kasvoq, protistiq ja seeneq.
Kaeq viil
Katõgooria:Elotiidüs
Kublitsa järv
Kublitsa järv vai Kublitsõ järv om järv Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Suti Andres
pisi|Andres Sutt (2021) Suti Andres (Andres Sutt, sündünüq 11. märtekuu pääväl 1967 Tarton) om Eesti poliitik, Rehvormieräkunna liigõq. 26. vahtsõaastakuu pääväst 2021 om Sutt Kalda Kaja valitsusõn välläkauplõmisõ- ja IT-ministri. Katõgooria:Kalda Kaja valitsus
1897
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1897
Sooliguq
200px|thumb|Inemise sooliguq
Sooliguq ommaq inemise vai eläjä siitmise riistaq.
Inemise sooliguq ommaq kõtukooban. Nääq saisvaq kõik üten kihin ja näütäseq vällä kui üts mitmõkõrralinõ mütsäk ja mahusõq tuuläbi üte väiko ruumi sisse häste kokko. Kui nimäq ütest ärq saavaq harotõdus, sõs näemiq, et inemisel õnnõgi ütsainus soolik om, nii kui eläjälgi. Tuu om 24 kooni 30 jalga (7-9 miitret) pikk ja kolmõjaolinõ. Edimäne jago, miä maost minemä lätt, om kõgõ pikemb, sille ja peenikene ja nimitedäs tuuperäst peenükesessoolikus; keskmäne jago om jakulinõ ja pall'o lühemb, ent häste paksõmb, minkperäst täl ka jämmesoolik nimes om pant; kolmas jago ehk sooligu alomanõ ots, miä kõtu prügü ihost vällä juhatas, om jälq sille ja peenemb, kõgõ lühemb ja kutsutas peräsoolikus. Et soolik mitte ärq ei vass'uq, tuutarbis ommaq nimäq ohukõsõ naha ehk kelmega köüdedüq.
1898
1898. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10111. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1898
Sooliguq
Kirändüs
Katõgooria:Anatoomia
Rasõhus
"Rasõhus" om sõna, miä tähendäs mitond asja:
Tsooru koloosikeskus
pisi|Tsooru koloosikeskusõ varõmõq Tsooru koloosikeskusõ huunõ projektiire arkitekt Reinu Toomas. Hoonõq saiõ valmis 1977. aastagal Tsuuru, õkva mõisapargi viirde.
Hiir
250px|thumb|Kodohiir (Mus musculus)
Tsooru koloosikeskus
Keskusõ teljä oll' Võro rajooni Sverdlovi Jakovi nimeline koloos. Põrõld lagonuq koloosikeskusõ hoonõq om kannõt riikevaihõlistõ muudsa ehitüskunstimälehtüisi kaitsõ ütisüse DOCOMOMO nimistühe.
Hiir
Hiir (Mus) om näriliisi seltsi (Rodentia) hiirlaisi sugukunda (Muridae) kuuluv eläjide pereh.
Kirekäreleht
thumb|300px|Kirekäreleht häitses
Hiir
Peren ommaq 30 liiki, kõgõ levinümb om kodohiir (Mus musculus).
Katõgooria:Imetäjäq
Kirekäreleht
Kirekäreleht (ka maikell, kärekiil, ladina Convallaria) om mitmõaastatsidõ risuumikasvõ pereq kolmõ liigiga (Liliaceae) sugukunnast, miä luudusligult kasus Õuruupan, Põh'a-Aasian ja Jaapanin valgusrikkin kotussin mõtsan ja kivitside mäenõlvo pääl.
Harilik kirekärelill (Convallaria majalis) om Eestin lajalt kassuv ilokasv.
katõgooria:lilliq
Tsooru koloosikeskus
Ehitüskunstiaoluulasõ akadeemik Kalmu Mardi perrä ommaq koloosikeskusõq, miä põrõld lagonõsõq, näütüses Reinu Toomasõ kavandõt Tsooru koloosikeskus, miiq tävvelik tippehitüskunst. pisi|Tsooru koloosikeskus 2013. aastagal
Naisipäiv
Rahvidõvaihõlist naisipäivä tähüstedäs egä aastaga 8. urbõkuu pääväl.
Naisipäiv om ÜRO tähtpäivi nimistün ja taa om tunnõt mitmõl puul üle ilma. Taal pääväl kõrraldõdas vägivallavastatsit üritüisi ja kõnõldas naisi murrist ja hätist.
Tsooru koloosikeskus
Lätteq
Katõgooria:Tsooru kant
Naisipäiv
Päävä tähüstämise algust om köüdet 1848. aastaga ümbrekõrralduisiga Ameeriga Ütisriigen, ku naasõq saiq mitmit õiguisi ja vabahuisi.
Naisipäiv olľ väega tähtsä pühä Nõvvokogoliidon. Taad tähüstedi sääl ku riiklist tähtpäivä.
Eestin ja palľodõn muin main jäi päält Nõvvokogo võõrvõimo lõppu naisipääväle mano Nõvvokogo pühä mekk. Naisipäivä es tahedaq inämb nii tähtsäs pitäq ja taa asõmal naati inämb tähüstämä immipäivä.
Eestin olľ naisipäiv viimäte riigipühä 1990. aastagal.
Riigikogo tougaś 23. rehekuu pääväl 2001 napi helleinämbüsega tagasi opositsiooniparteie ettepanõgi kuulutaq 8. urbõkuu päiv jälq riigipühäs.
Võrovara
Võrovara om võrokeeline raamatidõsari. Sääl ommaq ilmunuq Kangro Bernardi näütemäng "Susi" (võro kiilde pandnuq Kauksi Ülle), Bulgakovi Mihhaili jutt "Saadanajant" (võro kiilde pandnuq Jüvä Sullõv) ja Häniläse luulõkogo "Ma pühäpääväpõllõ mõsi".
Naisipäiv
Ku 1990. aastil suhtuti naisipäivä sakõstõ naaru ja halvaspandmisõga, sis jo kümnendi lõpun muutu päiv jälq tähtsämbäs. Jälq naati sõbrolõ ja tüüseldsiliisile naisipääväs lille viimä sakõstõ ka üten midägi pidoligumbat ette võtma. Katõgooria:Feminism Katõgooria:Tähtpääväq
Ma pühäpääväpõllõ mõsi
"Ma pühäpääväpõllõ mõsi" om Häniläse kirotõt võrokeeline luulõtuisiraamat. Sääl om luulõtuisi aastagist 1989, 2005-2009. Raamat om ilmunuq 2010. aastagal ja timä om vällä andnuq Võro Instituut Võrovara raamatidõ rian.
Raamadu lõpon om Allasõ Tiia märgotus Häniläse luulõtuisi kotsilõ ja lühko ülekaehus Häniläse elokäügist.
Imäne
150px|thumb|Rooma jumalanna Venusõ käsipiigli ja suga tähüstäseq imätside suku
Ma pühäpääväpõllõ mõsi
Teedüs
Katõgooria:Võrokeelidseq raamaduq Katõgooria:Häniläse raamaduq Katõgooria:2010 raamaduq Katõgooria:Luulõtuisi kogoq
Imäne
Imäne om üts katõst eloliisi suust (tõõnõ om esäne).
Katõgooria:Elotiidüs
Võrovara
katõgooria:Võro kirändüs Katõgooria:Raamatidõ riaq
1896
1896. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10109. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1896
Mäestjärv (Kasaritsa)
Mäestjärv om järv Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Ökoloogia
thumb|200px| Ökoloogia vai keskkunnaoppus vai keskkunnatiidüs om tiidüs, miä uur tuud, kuis elolisõq ja näide elokeskkund ütsütte mõotasõq. Ökoloogia uur ka ökosüstemme.
Katõgooria:Ökoloogia
Lõvaski järv
Lõvaski järv om järv Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Kunnaland (Mäestjärve)
Kunnaland om järv Rõugõ ja Vahtsõliina kihlkunna piiri pääl Võro vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
1895
1895. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10108. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1895
Esäne
150px|thumb|Rooma jumala Marsi kilp ja oda tähüstäseq esätside suku
Esäne om üts katõst eloliisi suust (tõõnõ om imäne).
200px|thumb|right|Esäne [[lõvi savannin]]
1893
1893. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10106. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1893
Pappjärv
Pappjärv om järv Rõugõ kihlkunnan Võro vallan Kosõl.
Latsikiil
Latsikiil vai hoitjakiil om hariligust kõnõlõmis- ja kiräkeelest tõistõ keelemuud, midä kõnõlõsõq väikuq latsõq vai midä kõnõlõsõq näidega täüskasunuq inemiseq.
Pappjärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Latsikiil
Võro latsikeele sõnno
katõgooria:keeletiidüs
Paat
200px|thumb|
"Paat" om Kauksi Ülle 1998. a. ilmunu romaan. Tuu om ülepää üts edimäidsi võrokeelitsit romaanõ.
Teedüs
Katõgooria:Võrokeelidseq raamaduq Katõgooria:Kauksi Ülle raamaduq Katõgooria:1998 raamaduq Katõgooria:Romaaniq
Rasõhus (inemine)
150px|thumb|26. nädälit rassõ naanõ
Imetäjil kutsutas poigõ kandmist tiinüses.
Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse aastaraamat IX-X
200px|thumb|
Sugu
Sugu om sääntse elolisõ üts tunnus, kinkal perrätulõjidõ saamisõs om vaja tõist elolist. Sääntside eloliisi (eläjide, kasvõ vai tõisi) lihiq jagonõsõq katõs: üteq elolisõq loovaq üttesorti sugurakkõ ("munarakkõ"), tõõsõq tõistsorti sugurakkõ ("siimnerakkõ"). Edimäidsi kutsutas imätsis ja tõisi esätsis. Et perrätulõjit saiaq, piät kats esiqsorti rakku kokko saama. Säänest sigimise viisi kutsutas sugulidsõs sigimises.
Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse aastaraamat IX-X
"Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse aastaraamat IX-X" om lõunõeesti keskusõ aastagaraamadu ütsäs välläannõq, miä käü 2009. ja 2010. aastaga kotsilõ. Tä om vällä annõt 2011. aastagal Tarton. Toimõndajaq ommaq Jüvä Triin ja Jüvä Sullõv. Umbõs poolõq jutuq ommaq lõunõeesti keelen ja poolõq eesti keelen.
Sugu
Esätsil ja imätsil eloliisil saa hariligult ka vällänägemise perrä vaiht tetäq.
Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse aastaraamat IX-X
Aastagaraamadu kaejatsiq üten lõunõeesti keskusõ 10 tegotsõmisaastaga täüssaamisõgaq olliq 18. radokuu pääväl 2011 lõunõeesti keskusõn Tarton.
Sugu
Imäst inemist kutsutas naasõs vai tütrigus ja esäst inemist mihes vai poisis.
Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse aastaraamat IX-X
Aastagaraamadu algusõh või löüdäq ülekaehtuisi lõunõeesti uurmiisist viimädse 10 aastaga seeh mitmõ ala päält. Säält edesi om kimbukõnõ keskusõ seminääre ettekandidõ perrä tettüisi kirätöid ja 2009.-2010. aastagal jututarõh kõnõldut. Lõpon om juttu tuust, miä 10 aastaga joosul keskusõn tett om.
Sugu
Pall'odõl eläjälihel ommaq kah imätside ja esätside jaos umaq nimeq. Näütüses imäne hopõn om märä ja esäne hopõn täkk.
Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse aastaraamat IX-X
Kirotajis ommaq: Hao Paul, Valgu Heiki, Johansoni Kristiina, Tvauri Andres, Pajusalu Karl, Allasõ Tiia, Riitsaarõ Evar, Läänelaiu Alar, Niinemetsa Eve, Pärsiku Liisi, Hõrna Aare, Sarvõ Õiõ, Kalla Urmas, Liivago Imre, Rangøy Øyvind, Halliku-Konnula Airi, Laande Alli, Tammiste Riin, Raudoja Ahto ja Jüvä Triin.
Sugu
Katõgooria:Elotiidüs
Põimaja kuu all
Teedüs
Katõgooria:Võrokeelidseq raamaduq Katõgooria:Holdsi Leila raamaduq Katõgooria:2005 raamaduq Katõgooria:Luulõtuisi kogoq
Gauguini Paul
Gauguini Eugène Henri Paul (Eugène Henri Paul Gauguin) (1848-1903) oll' Prantsusmaa kunstnik.
1894
1894. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10107. aastak sirvikallendri perrä.
Määräjärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Gauguini Paul
Pilte
Friant Friant
Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse aastaraamat IX-X
Teedüs
Katõgooria:Võrokeelidseq raamaduq Katõgooria:2011 raamaduq
1894
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1894