cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Riia huulidsa raudtiisild
2020. aastagal naati Riia-Vaksali ristmikku ümbre ehitämä, tüüq saiõ valmis 2021. aastagal. Vahtsõnõ ristmik om jalakäüjile ja ralgrattaga sõitijilõ julgõmb, ku sillatammist aeti läbi tunnõliq ja raudtiisilla kõrvalõ tetti vahtsõnõ kergliiklussild.
pisi|296x296px|Riia huulidsa raudtiisild 2013. aastagal
Lätteq
Katõgooria:Tarto sillaq
Krümmeri Heinrichi eräkuul
Vällälinke
"The Poetics of Afanasy Fet", 2002., 422 lk. (inglüse keelen)
Lätteq
Katõgooria:Kooliq Katõgooria:Krümmeri kuul
Vaarkali (Võro)
Vaarkali om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Meräläseq
Meräläseq (vinne keelen меря, merja; merä keelen merä) om häönüt merä kiilt kõnõlnuq soomõ-ugri rahvas.
Arvadaq oll' merä kiil põrõhõlladsõ mari keele sugulaskiil, aq rassõ om midägi kimmämbät üldäq.
Meräläisi (merens) om edimäst kõrda üles tähendänüq 6. aastagasaa kroonik Jordanes teossõn "De origine actibusque Getarum" ("Guutõ periolõk ja tegemiseq").
Merä keele näüdüssit
Läteq: Ткаченко О. Б., Мерянский язык, Kiiev 1985.
Ritsiku
Ritsiku vai Matsi vai Matsi-Ritsiku om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Miss'o valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Sonata Arctica
200px|thumb|Sonata Arctica Galaxy Theaterin Santa Anan Kalifornian 2007. a.
Sonata Arctica om Soomõ rokkansambli, miä tull' kokko 1996. aastagal.
Albomiq
Katõgooria:Soomõ muusiga Katõgooria:Rokkansambliq
Valjala kihlkund
Valjala kihlkund om kihlkund Saarõmaal. Kihlkunna keskus om Valjala.
Karssaarõ uja
Karssaarõ uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Bács-Kiskuni maakund
Maakunna keskus om Kecskeméti liin.
Haiti
Haiti, ammõtlidsõlt Haiti Vabariik, om saarõriik Kariibi meren Ameerikan. Haiti pääliin om Port-au-Prince.
Vana-Nursi
Vana-Nursi vai Visnevski om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Tütrik
200px|thumb|Tütärlatsõq
Tütrikkõ sünnüs veitse veidemb ku poissõ.
Kaeq viil
Katõgooria:Pereq
Kiiora
Kiiora om 2010. aastaga suvõl kokko saanu' nuuri muusikidõ punt, kiä tollõst aost sääntse nime all üteh mängvä'. Tah pillimängupargih mängse' kõgõpäält Luhamaa vele' Leima Laurits ja Leima Matis (Zetodõ kiigamiis) ni Tsätski nulga näio Ämariku Evelin, a 2017. aastagast tõmbas karmoškat Seto Kuningriigi pillimiis Jürisoni Margret, kiä om peri Irboska nulgast. Kiiora mäng seto tandsomuusikat, hindä kirotõt pallo ja ka' hõimurahvidõ muuskat. 2012. aastaga detsembrih saiõ valms näide edimäne tsõõrikplaat "Püdsäjüräjidõ pido".
Kiiorah mängvä':
Välislingi'
Katõgooria:Eesti ansambliq
Põlgastõ
Põlgastõ om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kanepi vald
Kivestüuja
Kivestüuja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Aabra järv
Aabra järv [.Aabra järv] om järv Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Riia huulits (Tarto)
Riia huulits om üts tähtsämbit huulitsit Tarton.
Riia huulits om umbõs 4,4 km pikk, naas pääle Imäjõõst, Võidu silla mant ja läts õkva liina viirde vällä. Innembi oll' tuu osa, miä raudtiisillast edesi läts', Riia maantii, põrõld om ta lõpuni vällä Riia huulits.
Miä huulidsa viirde jääs
pisi|280x280px|Kaitsõväe Akadeemiä jääs õkva Riia huulidsa viirde Võidu silla puult minnen jääs kura kätt Imäjõõ ärikeskus (mink kotsalõ tartlasõq esi ütlevä Pläsku) ja hääd kätt vana Tarto turuhoonõq.
Tarto rahvarohkõmbit kotussit om Riia-Turu tiiristi ümbre, kon om mitu kaubakeskust (Tarto Kaubamaja, Kvartal) ja lääväq bussiq.
Veidükese edesi, Riia-Ülikooli huulitsa ristist hääd kätt jääs Vanõmuisõ tiatrimaja, sama kotussõ pääl kura kätt om Tarto kohtumaja.
Riiamäe pääl om Kaitsõväe Akadeemiä hoonõq. pisi|280x280px|Tarto Paulusõ kerik 2008. aastagal Aadrõssil Riia 27 om juugõndstiilin Tarto Paulusõ kerik. Veidükese maad kura kätt jääs Aparaaditehas, kohe om viimädsel aol pall'o kotussit, kon saat süvvä ja nisama jõlkuq.
Vaksali ni Raudtii huulitsa vaihõlõ jääs Riia huulidsa raudtiisild, kon käü põrõld suur' ehitüstüü, inemiisile tetäs tunnõliq ja vahtsõnõ sild raudtiisilla mano. Sild om õkva Vaksali ja Tammõliina piiri pääl.
Tammõliinast läbi sõita jääs uhkõ tammõrida.
1981
1981. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10194. aastak sirvikallendri perrä.
Riia huulits (Tarto)
Miä huulidsa viirde jääs
Tammõliinan jääs hääd kätt Ludvig Puusepa huulits, kon ommaq Tarto Kliinikumi hoonõq.
1981
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1981
Riia huulits (Tarto)
Miä huulidsa viirde jääs
Lõunakeskusõ man on suur' ringtii, kost õkva sõitõn nakas Aarda huulidsa risti pääl pääle Riia maantii.
Miis
200px|thumb|Miheq mängväq [[jalgpalli]]
Riia huulits (Tarto)
Lätteq
Katõgooria:Tarto huulidsaq
Miis
Miis om täüskasunu esäne inemine. Inne mihes saamist om tä poiss ja nuurmiis.
Kaeq viil
Katõgooria:Pereq
Letipäälne elu
Letipäälne elu (alapäälkiräga niivõrd ku meelen om) om Pulga Jaani 2013. a-gal vällä tulnu jutualbom. Albomin om kats lasõrplaati, üte pääl katstõist juttu, midä autor esi ette lugõ, tõsõ pääl lugõva sammu juttõ Pulga Joel, Riitsaarõ Evar, Paeglise Janek, Contra, Rahmani Jan, Valpri Valdo, Kauksi Ülle ja Saarõ Evar.
Mandarones
link=//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b4/Mandarones.jpg/220px-Mandarones.jpg|alt=Mandarones esinemas rokiklubis Hell 2021. aastal.|pisi|400px|Mandarones üles astman rokiklubin Hell 2021. aastagal. Mandarones om Eesti eksperimentaalnõ rokkbänd, miä om muusikat tennüq 2012. aastagast pääle.
Lätteq
Katõgooria:Eesti ansambliq Katõgooria:Rokkansambliq
Amoral
Albomiq
Katõgooria:Soomõ muusiga Katõgooria:Rokkansambliq
U2
thumb|right|250px|U2 mängmän 2005. aastagal [[New York|New Yorgin. Kuralt puult: The Edge, Mulleni Larry, Bono ja Claytoni Adam.]]
1. järgo valitsõmisütsüs
1. järgo valitsõmisütsüseq ommaq riigi kõgõ suurõmbaq valitsõmisütsüseq. Nääq allusõq õkvalt riigile.
U2
U2 om maailmakuulsa Iirimaa rokkansambli, miä luudi 1976. aastagal Dublinin. Alostusõst pääle mängväq-laulvaq ansmablin Bono (Hewsoni Paul David), The Edge (Evansi David Howell), Claytoni Adam ja Mulleni Larry.
1. järgo valitsõmisütsüs
1. järgo valitsõmisütsüs või jagonõdaq 2. järgo valitsõmisütsüisis.
Eestin ommaq 1. järgo valitsõmisütsüisis maakunnaq.
katõgooria:Riik
Jūrmala
pisi|Dzintari kontsõrdisaal pisi|Dubulti rand
Jūrmala sai liinaõigusõq 1959. aastagul (Sloka, s'oo ilma aigu Jūrmala liina osa - 1878. aastagul). Liina suurus om 101,2 km².
Jūrmala liinaosaq ommaq Ķemeri, Jaunķemeri, Kūdra, Brankciems, Bražciems, Bāžciems, Kaugurciems, Sloka, Kauguri, Krastciems, Valteri, Druvciems, Vaivari, Asari, Melluži, Pumpuri, Jaundubulti, Dubulti, Majori, Dzintari, Bulduri, Stirnurags, Lielupe, Buļļuciems, Vārnukrogs ja Priedaine.
Liinast lätt läbi Ventspils–Riia raudtii ja suurtii.
Rahvastik
2022. aastagal elli Jūrmalan 50 561 elänikku, 26 583 (52,6%) lätläisi, 16 474 (32,6%) vindläisi, 1793 (3,5%) valgõvindläisi ja 1233 (2,4%) ukrainlaisi.
Lätteq
Katõgooria:Läti liinaq
Inglisild
Põrõldsõ kujo sai sild 1836. aastagal Tarto Ülikooli ehitüskunsti profesri Moritz Hermann von Jacobi projekti perrä.
Silla nimi oll' edimält Inglüse sild, aq rahvasuuh om tuust saanuq Inglisild, mink perrä om kaq naatu tõist silda Kuradisillas kutsma.
2012. aastaga mahlakuu üüse pand' kiäki silla palama, kõrdategemine läts' masma 11 600 õurot. Silla liinapuulsõ külle pääle om kirotõt "Otium reficit vires", miä tähendäs ladina keelen 'puhkus virgutas joudu'.
Rusa
Rus'a om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga eesti ümavalitsuisi ümbretegemist käve külä Haani valda.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Ritsike
Ritsike om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kanepi vald
Maamme
Maamme (roodsi keelen Vårt land, 'Miiq maa') om Soomõ hümn. Maamme viie om kirotanuq Paciusõ Fredrik ja roodsikeelitseq sõnaq Runebergi Johan Ludvig. Soomõ kiilde tõlkjas peetäs Cajanderi Paavot (1889), edimädse ja perämädse salmi tõlgõq põhinõsõq Krohni Juliusõ tõlkõl (1867). Laul kannõti edimäst kõrda ette 13. lehekuu pääväl 1848 Helsingin.
Eesti hümnil om Maammega sama viis.
Sõnaq
Katõgooria:Soomõ Katõgooria:Riigihümniq
Hiiobi Otto
Hiiobi Otto (Ott(o) Hiiop; 29 (17).12.1865 – 12.02.1950) oll’ Urvastõ kihlkunna viiulimängjä.
Elokäük
Hiiobi Otto sündünüq 29. (vana kallendri perrä 17.) detsembrikuu pääväl 1865 Helme kihlkunna Patkülä valla Talva talon, a elli eloaig Urvastõn. Tõsõq kutsiq tedä mitmõ nime perrä: lihtsähe Otto, Talva Otto, kutsuti kah „mulgis“. Käve säidse talvõ Vaabina vallakoolin. Pidi päämädselt põllomehe ammõtit, a umma põldu oll' vähä: ynnõ katõssa hektäri (25 vakamaad). Olnuq ka tulõkassa president, kümnik, ja vallavolimiis.
Hiiobi Otto veli mänge kah viiulit, ni ka lellä- ja tsõdsõpujaq olnuq viiuldajaq. Kar’atsuran sõs kui oll 11-aastanõ, meisterd' edimädse viiuli karmaniväidsegä haavapuust. Sai määntsegi viiuli muudu mässätüse valmis ni õkvalt nakas' mängo opma. 16-aastadsõlt mänge tä joq ostõdu viiuli pääl ja oll' tundsa saajopillimiis.
Ildampa, kuq Hiiobi Otto Tartun käve, opsõ tan tõist viiulit mängmä ja opas' tuud umalõ paarilisõlõ, Joakiti Kristjanilõ, kinkaq mängseväq ütenkuun inne edimäst ilmatapõlust. Viil juhtõ tä umasäetüt kuuri, kon oll' kuun kuus miist, kiä mängseväq lyytspilli ja viiuliid. Esiq mänge tä kokko kandlõ, duurkandlõ ja klavõriga.
Tampere Herbert tähend’ 1936. aastal timält üles 100 luguhust. Pulsti August võtsõ timält üles 5.-6. lehekuu pääväl 1937. aastal pääliinan 14 luguhust: 1. Labajala valts 2. Rida Juku – eritants 3. Savikoja venelane – eritants 4. Üits taht immä 5. Nummerpolka 6. Eesti kassatsk 7. Kolmepaari tants – eritants 8. Ma lõõri niiku lõoke – polka 9. Tütärlatsõ linnukesõ – polka 10. Mäe otsas Tuule talos – eritants 11. Oles mul üits naisenäru 12. Oh, sina vigur viinakene 13. Pill-pomm, pill-pomm Pikku Vassa – polka 14. Sikusarve lugu
Välislingiq
Katõgooria:Võromaa inemiseq Katõgooria:Eesti küläpillimeheq
Linna Väinö
Linna Väinö Valtteri (Väinö Valtteri Linna, sündünüq 20. joulukuu pääväl 1920 Urjalan – koolnuq 21. mahlakuu pääväl 1992 Kangasalan) oll' soomõ kiränik ja akadeemik.
Tä om häste tunnõt ummi raamatidegaq Soomõ aoluust, "Tiidmäldäq sõamiis" ("Tuntematon sotilas") ja "Tan Põh'atähe all" ("Täällä Pohjantähden alla") ommaq piä egä soomõ raamaduriiuli pääl egaq olõ võõraq ka Eestin.
Linna kasvi üles maal, 18-aastagasõlt läts' liina tüühü. Tä võtsõ ossa Jakusõast Süväril ja läts' tagasi vabrikulõ. Aastagal 1954 ilmunuq "Tiidmäldäq sõamiis" ("Tuntematon sotilas") sai väega popis, tast sai üts' suumlaisi tähtsämbit raamatit. Taa rahha iist lõpõt' Linna tüü vabrikun, osti talo ma naksi umma "Põh'atähe"-kolmiktüüd kirotama.
Latsõigä
Mõlõbaq Linna vanõmbaq oll'e popsiq ja lihtsäq tüüinemiseq. Linna esä, Linna Vihtori kuuli, kuq Väinö oll' 7-aastaganõ ni jätt' hindäst hulga võlgu maha.
8 aastagasõlt läts' Linna kuuli, aq selle et sa mõist' jo 5-aastagasõlt lukõq, panti tä õkvalt 2. klassi.
Romaaniq
Katõgooria:Kiräniguq Katõgooria:Soomõ kiräniguq
Baskimaa
pisi|Baskimaa lipp pisi|Baskimaa kotus kaardi pääl
Baskimaa om piirkund Pürenee mäki õdagujaon, miä küünüs Biskaia laheni katõl puul Pürenee mäki õdagujako Prantsusmaal ja Hispaanian. Baskimaa sais kuun säitsmest piirkunnast, nn aoluulidsõst alast. Neli piirkunda lõunan, Hispaania territooriumil ommaq kokko Hegoalde ehk Lõunõ-Baskimaa ni kolm piirkunda põh'ahummogun, Prantsusmaa territooriumil ommaq kokko Iparraide ehk Põh'a-Baskimaa.
Lõunõ-Baskimaa piirkunnaq: Araba (hispaania Álava), Gipuzkoa (hispaania Guipúzcoa), Navarra ehk Ülem-Navarra (baski Nafarroa) ja Biskaia (baski Bizkaia, hispaania Vizcaya).
Põh'a-Baskimaa piirkunnaq: Alamb-Navarra (baski Nafarroa Beherea), Labourd (baski Lapurdi) ja Soule (baski Zuberoa).
Tõõnõkõrd rehkendedäseq Navarra ja Alamb-Navarra ütes piirkunnas.
Aolugu
Baskimaal ommaq inemiseq elänüq kõik aig illatsõst paleoliitikumist pääle.
3. aastagasaal sai Baskimaa hindäperi riigis ja pidi vasta hummoguguutõ rünnäkile. Baskimaal tegünüq hertsogkund oll' vaihõpääl frangõst ja Akvitaaniast vasallsõltuvusõn. Araablaisi vallutusõ aol vallut' hertsogkunna Karl Martell. Tuust aost om peri "Rolandi laul". Rolandi väesalga häödiki periselt ärq baskiq.
Tekkü Navarra kuningkund, miä liit' baskõ maid mõlõmbal puul Püreneid umbõs aastagil 805–1200. Suurõmba võimsuse sai taa Sancho III Suurõ aol 985–1035. Tuul aol olliq Aragón ja Kastiilia Navarra maakunnaq ni Sancho sai protektoraadi ka Leóni üle. Peräst Sancho surma jaeti riik timä poigõ vaihõl, kiä pästiq vallalõ veletaposõa. 1157. aastagal kuuli Navarra kuningadünastia vällä.
1512 võtt' Aragóni kuning Fernando II ärq Baskimaa lõunõjao. 1520 võtt' Prantsusmaa põh’ajao. Põh’ajago jäi Prantsusmaaga personaaluniuuni kooniq 1589. aastagani, ku Navarra kuning Henri IV perisi Prantsusmaa trooni.
katõgooria:Baskimaa katõgooria:Hispaania katõgooria:Prantsusmaa
Haljala kihlkund
Haljala kihlkund om kihlkund Viromaal Soomõ lahõ veeren. Kihlkunna keskus om Haljala.
Välislink
Katõgooria:Haljala kihlkund Katõgooria:Viromaa kihlkunnaq Katõgooria:Viromaa
Räppo Jaan
Räppo Jaan (Jaan Räppo, ka Rjappo; 1880–1958) oll’ Eesti pedagoog ja kultuuritegeläne. Räppo Jaan om tunnõt ka ku laulusõnno autor.
Vana-Saalussõ
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Dalí Salvador
Dalí Salvador (Salvador Domingo Felipe Jacinto Dalí i Domènech, Marquis of Dalí de Púbol, 1904-1989) oll' hispaania maalikunstnik, tsehkendäjä ja kujoragoja.
Vana-Saalussõ
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
2014
2014.  aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10227. aastak sirvikallendri perrä.
Räppo Jaan
1974. aastal panti Haani koolilõ Räppo Jaani nimi. Haani kuul oll’ edimäne tunnõdu inimese nimme kandnu kuul tuu ao Võro rajoonin.
2014
Egäsugust
Katõgooria:21. aastagasada 2014
Pillimiis
200px|thumb|Pillimiheq Viljandi Folgil. 2006. a.
Räppo Jaan
Räppo Jaan om võro kirändüse laulumeistrede siän klassik ummi “Haani mehe” ni “Katõ ilma veere pääl” laulõga. Noist tõõnõ om tunnõt ku seto hümn.
Elokäük
Räppo Jaan sündü 11. mahlakuul 1880 Võromaal Kasaritsa valla vaesõ talomehe pojas. Oppõ Sammuka vallakoolin ja Võro liinakoolin.
Pillimiis
Pillimiis om inemine, kiä mäng mõnda pilli. Mõnõlõ pillimihele om pillimängmine tüü, mõni mäng niisama. Pillimängmist saa oppi muusigakoolin, mõnõ tõsõ pillimihe käest vai umal käel.
Räppo Jaan
Elokäük
1898 läts' Peterburki ja lõpõt' gümnaasiumi ku ekstern.
1904–09 oppõ Peterburi ülikooli aoluu-keeletiidüskunnan ja lõpõt' tuu hummogumaa kiili ja hiina filosoofia ala pääl. Ku Räppo läts' 1898 Peterburki, sys tüüt' tä sääl piduritehassõn.
Pillimiis
Pillimiheq Võromaal
Vanast olliq pillimiheq Võromaal väega suurõ avvo sisen, ja ommaq seeniaani. Ku pidol tõnõkõrd tapõlusõs läts', võisõt pillimihe kõrval kolmandat miist lüvväq.
Katõgooria:Muusiga
Räppo Jaan
Elokäük
1908 pässi tä tsaarivalitsusõ Hiina missiooni tõlgis ja tä läts' reismä (Konstantinoopol – Tseilon – Singapur – Nagasaki – Peking).
5. aastagasada
5. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 401 ja lõpõs 31. joulukuu pääväga 500.
Katõgooria:5. aastagasada
Räppo Jaan
Elokäük
1910 pidi tä revolutsiooni tegemise peräst pagõma Puula.
Poolan läts' tä paari Lõuna-Ukrainast peri oppaja Anfissa Hromõhhiga. 1914 läts' naasõga Lõuna-Ukrainalõ Nikolajevi liina.
1915 mobiliseeriti Räppo tsaariarmeehte, 1917 valiti Nikolajevi paigapäälidse liinanõvvokogo edemehes.
1917–20 verevide juht ja syaväe kõrraldaja
1920 Odessa kubermangu syakomissar
1921–28 Ukraina NSV haridusõ rahvakomissari asõtäütjä
1922–27 toimõt' pedagoogilist aokirja
Oll' ka oppaja Harkovi korgõnkoolin
1943 läts' Ufaast Moskvalõ Ukraina kooliraamatit vällä andma
1944–48 oll' Kiievin Ukraina NSV Haridusministeeriumi metoodigakabineti direktri.
Räppo Jaan kuuli mahlakuu 14. pääväl 1958 Kiievin. Havva pääle om mälehtüsmärk pant, niisama Võromaal sünnükotussõn Räpo külän (1970).
Kirändüs
Võro ja seto kirändüse jaos om Räppo tähtsä tuuperäst, et om loonuq võrokiilsit rahvalikkõ laulõ.
Sikajala
Sikajala om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
1980
1980. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10193. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1980
Kersna Liina
Kersna Liina (tütrigunimi Liina Lepik; sündünüq 3. mahlakuu pääväl 1980 Tal'nan) om eesti aokiränik ni poliitik, 26. vahtsõaastakuu pääväst 2021 pääle haridus- ja tiidüsministri Kalda Kaja valitsusõn.
Eräelo
Tä om abielon Kersna Vahuriga, näil om poig. Katõgooria:Kalda Kaja valitsus Katõgooria:Eesti poliitiguq
Kiviuja (Vahtsõliina)
Kiviuja om uja Vahtsõliina kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Piusa jõkkõ.
Sikajala
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kanepi vald
Kiviuja (Vahtsõliina)
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2021. aastaga pääle
"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2021. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" kolmõskümnes tõõnõ aastagakäük. Raamatuga om üten sainakallendri.
2021. aastaga raamadu pääteema om "Maa, ilm ja maq aastagal 2030".
Ku varramb om kallendri olnuq edeotsan ja jutukõsõq päält kallendrit, sis Pandi Annika pand' kallendri raamadu taadõ ja nuuri kirotõt jutuq edeotsa.
Räppo Jaan
Kirändüs
1897 “Haani miis vidi lubjakivve…” om avaldõt lendlehe pääl ja perän rahvasuun lühenemist saanuq rahvaligus laulus
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2021. aastaga pääle
Teedüs
Katõgooria:2020 raamaduq
Räppo Jaan
Kirändüs
1909 “Katõ ilma veere pääl” ilmu Petseri Postimehen, perän Seto lugõmigun, ildamb sai rahvasuun seto hümnis.
Räppo tõlksõ Lermontovi, Puškinit ja tõisi.
Räppo Jaan alost' üten naasõga 1936 “Kalevipoja” tõlkmist ukraina kiilde. Tõlkmisõ lõpõt' Anfissa Räppo 1967. aastal. “Kalõvipoig” ilmu 1981. aastal.
Räppo kirot' as'aarmastajidõ jaoss neli näütemängo.
Reisikiräq ilmuvaq Tarto aolehin ja noidõ lisson “Elu” 1908 III kvartal, Postimees 1908 süküskuu-rehekuu, 1910 vahtsõaastakuu, lehekuu ja 1911 vahtsõaastakuu-radokuu.
Timä kotsilõ saa lukõq kah
Edasi 11.01.1976 (Elmo Ploom, Rudolf Põldmäe)
Sirp ja Vasar 11.04.1980 (Elmo Ploom)
Rahva Hääl 11.04.1980 (R.Oras)
Kalmõq
pisi|Mäla varahanõ tahrakalmõ Muhun Kalmõq om tett kivest, mullast, liivast vai määntsestki tõsõst matõrjaalist ehitüs. Mõni kõrd om koolnuq matõt maa pääle, sõs om kokko kogodut kuhi mulda vai liiva. Mõni kõrd om koolnuq matõt maa allaq. Kalmõn ollõv koolnuq või-ollaq matõt koolnuna(laibana) vai palotatõlt, tuhapuhtõlt.
Räppo Jaan
Timä kotsilõ saa lukõq kah
Edasi 22.04.1980 (V. Pütsep)
Keel ja Kirjandus 1980-4 (Elmo Ploom)
Kalmõq
Kalmidõ liike
pisi|364x364px|Alexandropoli kurgaan inne kaivamisiq 1825. aastaga. Tuu om sküütidõq (skyytidõq(?)) kuninga kurgaan 394-366 eKr.
Räppo Jaan
Timä kotsilõ saa lukõq kah
Ukrainskaja sov. entsikl. 9 (Kiiev 1983)
Kalmõq
Kaeq viil
Katõgooria:Arkeoloogia Katõgooria:Kalmõq
Naanõ
pisi|upright|Naanõ pisi|upright|Nuur naanõ võtt päivä pisi|upright|Naanõ pisi|left|80px|Naissuu märk
Räppo Jaan
Timä kotsilõ saa lukõq kah
Kullõq: Haani miis Ummamuudu esitusen
Naanõ
Naanõ om täüskasunu imäne inemine. Inne naasõs saamist om tä tütärlats ja näio.
Räppo Jaan
Timä kotsilõ saa lukõq kah
katõgooria:Võro luulõtajaq katõgooria:Eesti kultuuritegeläseq
Naanõ
Naist eräldäseq mehest tõistsugudsõq suuriistaq ja suutunnusõq, näütüses tõistsugunõ karvakasuminõ ni kihäkujo.
Kaeq viil
Katõgooria:Pereq
Baranya maakund
Baranya maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin.
Maakunna keskus om Pécsi liin.
Katõgooria:Ungari maakunnaq
Scorpions
300px|thumb|Scorpions 2007. a.
Scorpions om s'aksa rokkansambli, miä tull' kokko 1965. aastagal.
1845
1845. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10058. aastak sirvikallendri perrä.
Scorpions
Albomiq
Katõgooria:Rokkansambliq
1845
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1845
Anarkism
150px|thumb|Anarkia täht
Anarkism om poliitilinõ filosoofia vai mõttõviis, mink perrä riike olõmanolõk olõ-iq tarvilinõ, olõ-iq soovitav vai om eski kah'olik. Tuu asõmõl puuldõdas riigeldä ütiskunda (anarkiat).
Kaeq viil
Katõgooria:Poliitiga
Iisaku kihlkund
Iisaku kihlkund om kihlkund Viromaal. Kihlkunna keskus om Iisaku.
Välislink
Katõgooria:Iisaku kihlkund Katõgooria:Viromaa kihlkunnaq Katõgooria:Viromaa
Lähküsilm
thumb|Politsei uur stereolähküsilmäga, kas pass om õigõ
Lähküsilm ehk mikroskuup om optigariist, miä lupa nätäq väikeisist as'ost, midä inämbüisi silmäga nätäq olõ-õi, suurendõdut kujotust.
Aolugu
Edimäne lähküsilm panti kokko 1596. aastagal Middelburgin Hollandin.
Nimitüse "mikroskuup" käve edimäst kõrda vällä 17. aastagasaa edimädsel poolõl Faberi Giovanni.
Välislingiq
Katõgooria:Valgusõoppus
2. järgo valitsõmisütsüs
2. järgo valitsõmisütsüseq ommaq keskmädseq ja väikoq valitsõmisütsüseq riigin. Nääq allusõq 1. järgo valitsõmisütsüsele.
Eestin ommaq 2. järgo valitsõmisütsüseq vallaq.
Katõgooria:riik
Ruusmäe
Ruusmäe vai Rogosi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Haani valda.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Soodoma
Soodoma om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kanepi vald
Békési maakund
Békési maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin.
Maakunna keskus om Békéscsaba liin.
Katõgooria:Ungari maakunnaq
Grenada
Grenada om saarõriik Kariibi meren Ameerikan. Grenada pääliin om Saint George’s.
Välislingiq
Katõgooria:Põh'a-Ameeriga riigiq Katõgooria:Põh'a-Ameeriga maaq
Antsla vald (1999–2017)
Vallan oll' üts liin (Antsla), kats alõvikku (Kobõla ja Vana-Antsla) ja 24 küllä.
Keelepuu
thumb|300px|right|Õdagumeresoomõ keelepuu. Puu haroq ommaq päämädseq vanaq hõimukeeleq: lõunõeesti, põh'aeesti, õdagusoomõ ja hummogusoomõ. Leheq ommaq 12 täämbädse päävä õdagumeresoomõ kiilt: (1) eesti, (2) vad'a, (3) soomõ, (4) meä, (5) kveeni, (6) ingerikar'ala (isuri), (7) kar'ala, (8) aunusõkar'ala, (9) lüüdi, (10) vepsä, (11) liivi ja (12) võro üten seto ni üleminegimurdidõ tarto ja mulgiga. Lehti suurus peegeldäs ligilähkühe kiili kõnõlõjidõ arvo.
Keelepuu om hariligult puu vai puhma kujolinõ näüdüsjoonistus vai -mutõl', midä pruugitas aoluulidsõn ja võrdõlõjan keeletiidüsen, et näüdädäq, ku lähküq sugulasõq määntsegi kiilkunna vai keelerühmä keeleq ütstõõsõlõ ommaq.
Keelepuu nakkas hariligult pääle ütest tüvest, miä tähüstäs tuu kiilkunna vai keelerühmä algkiilt. Tuu tüvi kasus ülespoolõ ja argnõs lakja tüveharõs ja ossõs. Tüveharoq tähendäseq sis hariligult kiilkunna sisetsit keelerühmi vai hõimokiili ja naist arõnuq ossaq vai ossõ otsan olõvaq leheq ütsikit kiili.
katõgooria:keeletiidüs
Iheri Rihhard
Iheri Rihhard (Rihhard Iher) oll' Võromaalt Osolast peri kirämiis ja koolioppaja. thumb|left|300px|Iheri Rihhard perrega 1944. aastagal.
Elokäük
Koolioppajas oppõ Iheri Rihhard Talliina Pedagoogiumin 1937. aastagal, tüüt' Võromaal algusõn Piitre ja 1939. aastaga sügüsest pääle Osola koolin kooniq 1944. aastaga radokuuni, ku naas' toimõndajas aolehe „Võrumaa Teataja” man.
Nõvvokogo okupatsiooni aol tüüt' 1944. aastaga sügüsest Harjomaal edimält massina-traktorijaaman, sis paar aastakümmend põllumajandusõn kooniq 1967. aastagani, ku jäi süämerikkõ peräst pensionilõ.
Iheri Rihhard kuuli 31. põimukuu pääväl 1980 ja om matõt Osola matusaida.
Looming
Loomingukatsõtusõq naksiq pääle gümnaasiumiaastil. Suurõmbat huvvi löüdse timä romaanivõistlusõ avvohinnatüü „Kaheksa kellalööki” Nõvvokogo edimädsest okupatsioonist. Tuu ilmu aolehen „Eesti Sõna” 1943. aastaga lõpukuil. Edimädsest kiudutamisõst kirotõdu romaani „Tagasi ellu” ilmut' aoleht „Võrumaa Teataja” joulukuust 1943 kooniq radokuuni 1944.
Romaaniq ja aokirängutüü olliki põhjus, mille Iheri Rihhard tõõsõ Nõvvokogo okupatsiooni aol jäi tüüle põllumajandustõ, a samal aol kirot' edesi n-ü suhvlihe (luulõtusõq, latsijutuq, peränpoolõ poliitilis-aoluulidsõq kirotusõq ettelugõmisõs koolinoorilõ, käsikirän kogotult päälkirjo ala „Jassi juurviljaaed” ja „Mu isamaa”).
Invaliidsuspensionärin sai süvembält keskendüdäq kirändüsloomingulõ. Tuul aol kirot' tä põhilidsõlt luulõtuisi. Noidõ hulgan om pia poolõs võrokeelitsit ja eestikeelitsit. Küländ hulga om ka vaimolikku ainõt. Viil autori eloaol, 1980. aastagal trüküti ärq Iheri Rihhardi võrokeeline luulõkogo „Kassimärss”. Päält surma om ilmunuq viil võrokeelist luulõt valikkogon „Havvakivi. Ikupilli ja loriluku" (1998) ja jutustus „Kaheksa kellalööki" autori 90. sünnüpääväs Osola kooli iistvõtmisõl.
katõgooria:Võro kiräniguq katõgooria:Eesti kiräniguq
Ütiskund
Ütiskund om inemiisi ütenkuun elämise ja ütsüte avitamisõ viis üten inemiisi umavaihõl ja võimoga läbisaamisõ viisega. Laemban mõttõn või ütiskund tähendäq määntsegi piirkunna vai maa vai kasvai kõgõ ilma inemiisi.
Viimätsil aastasatol om olnuq mitmit ütiskunnaseletüisi.
Kaeq viil
Katõgooria:Ütiskund
Alajärv (Viitinä)
Alajärv vai Viitinä Alajärv om järv Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Korgõsilla uja
Korgõsilla uja om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä nakkas pääle Kakõnujärvest nink juusk hää käe puult Luutsniku ujja.
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Kiilkund
Kiilikund om kõgõ laemb rühm kiili, miä ommaq hindä vaihõl keelesugulusõn, tuu tähendäs, ommaq peri samast algkeelest. Kitsambat sugulaskiili rühmä kkutsutas keelerühmäs.
Ceres
Ceres (sümbol: ) om kääbätshod'otäht ni kõgõ suurõmb Marsi ja Jupitõri vaihõl olõvan astõroidõ vüün ollõv taivatäht. Pia 945 km läbimõõt tege Ceressest kõgõ suurõmba Neptuuni lindamistii seenpuul olõva kääbätshod'otähe. Tegemist om suurusõlt 33. teedäqolõva objektiga mi pääväsüsteemin ja seo om ainukõnõ kääbätshod'otäht' Neptuuni lindamistii seen.
Kiilkund
Kiili, miä käü-üi ütegi kiilkunna ala, (näütüses korea kiil), kutsutas isolaatkeelis. Tõisildõ üteldäq om isolaatkiil uma kiilkunna ainugõnõ kiil.
Ceres
Ceres sais kuun kivist ja iäst ni kaald umbõs kolmasjago terve astõroidivüü massist. Ceres om ainukõnõ objekt terven astõroidivüün, miä om hindä rasõhusõst tsõõrikus muutunuq. Cerese tähesuurus Maalt kaiõn om umbõs 6,7 kooniq 9,3 ni Cerest olõ-õi tuuperäst pall’a silmägaq nätäq.
Kiilkund
Kaeq viil
Katõgooria:Keeletiidüs
Ceres
Ceres tunnus olõvat jagonu eräldesaisvas kivist jüväs ja iäst vaihõvüüs, mink all või ollaq vetel maa-alonõ jätüs ilmamerest. Päälüs om arvadaq sego vii iäst ja tõisist mineraalõst nigu karbonaadõst ni savimineraalõst. 2014. aastaga vahtsõaastakuun mõõdõti viitossu purdsahuisi mitmõst Cerese piirkunnast. Tuu oll' innenägemäldäq, selle et hariligult ajavaq viitossu vällä õnnõ komeediq, mitte suurõq astõroidivüü objektiq.
katõgooria:Pääväsüstem
Kiil (keeletiidüs)
Kiil om märgisüstem; läbikäümise või arotusõ nõvv, miä pruuk märke ja naidõ kombiniirmise säädüisi. Keeleq pruukvaq seste, helle, sõnno ja sümboliid mõttidõ ja tähendüisi edesiandmisõs.
Inemiisi keele tegünemine ja arõng
Olõ-i teedäq, kunas inemine naas' kiilt pruukma; arvatas, et paarist mill'onast neläkümne tuhandõ aastagani tagasi. Inämbüisi arvatas, et ku inemine u 100 000 aastakka tagasi Afrikast üle ilma lakk'a minemä naas', kõnõl' tä jo tävveste arõnu sõnavara ja keeleoppusõga kiilt.
Kiili jagonõminõ
Inemiisi keeleq jagonõsõq tunnusjuuni perrä kiilkunnõs. Tiidläseq olõ-õi ütel meelel, kas seo ilma aigo kõnõldavaq keeleq ommaq kõik arõnuq ütitsest algkeelest ni haronuq "keelepuu" ossõs vai harõs, vai om kiil tegünüq mitmõl aol ja mitmõn paigan ni kiilkunnaq ommaq kujonuq hoobis ligistikku kõnõlduisi kiili lähkümbäsminegiga. Edimädse arvamisõ puult om inämbüs keeletiidläisi, tõõsõ poolõhoitjit om veidemb.
Keeleq ja murdõq
Keelepiiriq võivaq ka seo ilma aigo ollaq segädseq. Või ollaq murdidõ (dialekte) jakkuminõ, kon lähkeidsi maiõ pääl kõnõlduq murdõq ommaq ütstõõsõga väega üttemuudu ja umavaihõl arvosaaminõ vähänes tassakõistõ, ku kavvus lätt suurõmbas. Selget eräldüst keele ja murdõ vaihõl olõ-õi, päält keeletiidüse rehkendedäs kiili ja murdidõ eräldämise man ka maatiidüse ja poliitigaga.
Päält kotusõmurdidõ või keele seen ollaq ütiskunnarühmi, klassõ vai subkultuurõ kõnelduid alambkiili vai sotsiolekte (ka släng). Üte inemise keelepruuki nimitedäs idiolektis.
1979
1979. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10192. aastak sirvikallendri perrä.
FC Santos Tartu
FC Santos Tartu om Eesti jalgpalliklubi, miä um luud Tarton 2002. aastagal. Klubi tege latsilõ jalgpallitreeningit ja mäng põhilidsõlt Eesti latsiliigadõn. Tarto Anneliina kunstmuroplats om klubi kodoplats.
1979
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1979
Kapitalism
Kapitalism om majanduslinõ ja ütiskundlinõ kõrd, kon kapital ja tuutmisvahendiq ommaq eräumaq; tüüjou, kaupo ja kapitaliga kaubõldas turul (turumajandus) ja saad kasu jaetas umanikkõ vaihõl vai investeeritäs teknoloogiahe vai tuutmisõhe.
Katõgooria:Majandus
Isolaatkiil
Isolaatkeelis kutsutas kiili, miä käü-üi ütegi kiilkunna ala (näütüses korea vai baski kiil). Tõisildõ üteldäq om isolaatkiil uma kiilkunna ainugõnõ kiil.
Kaarsild (Tartu)
pisi|Kaarsild Imäjõõ kalda päält pisi|Kaarsild õdagu, 2018 Kaarsild (ka Jalakäüjide sild, Betoonsild) om jalakäüjide kaarsild Tarton keskliina ja Ülejõõ liinaosa vaihõl Raatusõ platsi vastan üle Imäjõõ.
Isolaatkiil
katõgooria:keeletiidüs
Kaarsild (Tartu)
Kaeq viil
Katõgooria:Tarto sillaq
Vahtsõliinamõisa
Vahtsõliinamõisa vai Vahtsõliina asundus om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Vahtsõliinamõisan ommaq Vahtsõliina piiskobikants ja Piiri kõrdsihoonõq.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Antigua ja Barbuda
Antigua ja Barbuda (hispaania keelen tähendäs tuu "vana" ja "habõnidõga") om saarõriik Kariibi meren Ameerikan. Antigua ja Barbuda pääliin om Saint John's.
Välislingiq
Katõgooria:Põh'a-Ameeriga riigiq Katõgooria:Põh'a-Ameeriga maaq
ABBA
thumb|300px|Andsambli ABBA liikmõq
ABBA om Roodsi poppansambli, miä tull' kokko 1972. aastagal.
Albomiq
katõgooria:Popansambliq
Mustuja maastigukaitsõala
pisi|Mustuja 2015. aastaga keväjä. Mustuja maastigukaitsõala om maastigukaitsõala Setomaal Verska lähkün. Kaitsõala pindala om 3488,2 ha.
Uppsala
Uppsala (loeq: uppsaala) om liin Roodsi keskosan Uppsala läänin Stockholmist 70 km põh'a puul. Tä om Roodsin suurusõ poolõst neläs liin ja sääl eläs umbõs 150 000 inemist.
Mustuja maastigukaitsõala
Poogandi järve veeren kaitsõala hummogujaon om RMK laagriplats.
Uppsala
Uppsala om ülikooliliin. 1477. aastagal luud Uppsala Ülikuul om kõgõ vanõmb ülikuul Skandinaavian. 1164. aastagast pääle om Uppsala ka roodsi keriklik keskus, tan om Roodsi kerigu pääpiiskop.
Aolugu
Vanast oll' liin täämpädsest Uppsalast mõni kilomiitre põh'a puul. S'oo ilma aigo kutsutas tuud paika Vanas-Uppsalas (Gamla Uppsala). S'ooilmaaigsõt liina kotust kutsuti toona Östra Arosõs. Keskaigsõ kiränigu Bremeni Adama perrä oll' Uppsala toona Roodsi kõgõ tähtsämb paganauso keskus ja timä templin olliq uhkõq aasõ (jumalidõ) kujoq.
Ku Roodsin võeti vasta ristiusk sai Uppsalast tähtsä ristiuso keskus. 1164. aastagal pühitsediq Alvastra kluustrõst tulnuq munk Stefan Uppsala edimädses pääpiiskopis.
250px|thumb|left|Uppsala 18. aastagasaal Östra Arost peeti tuudaigo Vana-Uppsala sadamaliinas. 1274 sai Östra Arosõst piirkunna keskus. Ku Vana-Uppsala kerik palli maaha, sõs kolõ pääpiiskop Östra Arosõhe, kohe panti pistü uhkõ tuumkerik, miä pühitsediq sisse 1435. aastagal. Kerik ehitediq gooti stiilin ja tä om Põh'a-Õuruupa üts suurõmbit.
Uppsalan om Skandinaavia kõgõ vanõmb ülikuul. Tuu luudi 1477. aastagal. Carl von Linné, Uppsala Ülikooli üts kõgõ kuulsamb tiidläne, elli Uppsalan pall'o aastit ja timä maia ja aida või ka s'oo ilma aigo nätäq. 16. aastagasaast om perit Uppsala loss. 1702. aastagal oll' liinan suur palang. 1960.-ndil ja 1970.-ndil aastagil lammutõdiq mitmõq kultuuri- ja aoluulidsõ väärtüsega huunõq, a sõski ommaq viil pall'oq vanaq huunõq alalõ.
Lõviga vapp om perit 1737. aastagast. Tuust aost om tedä mito kõrda muudõt, perämäne muutminõ oll' 1986. aastagal. Olõ-iq peris kimmähe teedäq, midä tuu lõvi tähendäs, a arvada või, et tä om köüdet kuninglidsõ lõviga, kedä või nätäq ka Roodsi vapi pääl.
Geograafia
Liin om ehitet viläka maaga Uppsala tasandikulõ Fyrise jõõ viirde. Jõõga rööbilde ommaq umbõs 30 miitre korgutsõq mäeq, kohe om ehitet Uppsala kants ja kost om nätäq suur jago liinast. Liina keskpark Stadsskogen (sõna-sõnalt "liinamõts") küünüs jõõ veeren lõunõ puult pia keskliina ja sääl käüväq pall'oq liina elänikuq puhkaman.
Et Uppsalast om Stockholmi õnnõ 70 km (40 minotit rongiga sõita), sõs käüväq pall'oq Uppsalast pääliina tüüle. Stockholm-Arlanda linnujaama om rongiga 17 minotit, nii et linnukiga om Uppsalahe lihtne sõita.
Suurkülä (Erästvere)
Suurkülä vai Erästvere-Suurkülä om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Uppsala
Geograafia
Uppsala ärikeskus om küländki kompaktnõ. Aoluulidsõlt ommaq ülikoolihuunõq, pääkerik ja vana kuningaloss jõõst õdagu puul, muust liinast veitse erälde. Nuuq huunõq ommaq pia muutmalda kujol alalõ püsünüq täämbädse pääväni. Liina pääplats ja ärikeskus ommaq jõõst hummogu puul; nuuq piirkunnaq ommaq esieränis 1960-ndidõ majanduskasvo aigo kõvva muutunuq. Perämäidsil aastakümnil om liina viirde ehitet suuri kaubanduskeskuisi ja liina lähkohe om kah inemiisi elämä lännüq.
Suurkülä (Erästvere)
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kanepi vald
Uppsala
Majandus
Uppsala om tunnõt ku tukõv meditsiiniuuringidõ keskus ja sääl om mitmit bioteknoloogiaettevõttit.
Ülikooliq
Üliopilaisil om 13 seltsi (nation), kohe kuulutas harilikult tuu perrä, määntsest Roodsi piirkunnast perit oldas.
Midä kaiaq tasos
Fyrise jõgi jaga liina katõs: aoluulinõ jago õdagu puul ja muudsamb jago hummogu puul. Inämbüs põnõvist as'ost (tuumkerik, vanaq tänäväq, pargiq) ommaq õdagu puul jõkõ. Hummogu puul ommaq elomajaq, administratiivhuunõq ja äriq.
Kõgõ välläpaistvamb hoonõq Uppsalan om tuumkerik. Tuu om kõgõ suurõmb kerik Skandinaavian (118,70 miitret korgõ) ja tedä om nätäq pia egalt puult liinast.
Tuumkerigu kõrval õdagu puul om Gustavianum – ülikooli vana päähoonõq, miä ehitediq 1625 ja miä oll' päähuunõs pia 19. aastagasaa lõponi. Põrõhõlla om sääl huunõn Museum Gustavianum – muusõum, kon või nätäq ülikooli aoluuga köüdet asjo, Augsburgist saad kunstikabinetti ja Vanast-Egüptüsest perit asjo. Sääl om ka ilma muutmalda püsünü anatoomilinõ tiatri, kon tohtrõs opjit opati.
250px|left|thumb|Uppsala loss Gustavianumist üle tii om ülikoooli vahtsõnõ päähoonõq, miä ehitediq aastagil 1879–86 Itaalia renessansi stiilin. Tollõn huunõn om muuhulgan ka Uppsala ülikooli mündikabinet, kohe om kokko kor'at pia 40 000 münti ja medälit.
Kommunism
Kommunism om ütiskundlinõ ja majanduslinõ kõrd, kon olõ-iq klassõ ja erävarra. Niisamatõ või kommunism tähendäq ideoloogiat, miä kuts üles säänest ütiskunda luuma.
1844
1844. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10057. aastak sirvikallendri perrä.
Łobez
Łobez om Õdagu-Poola liin, kon elli 2015. aastagal 10 409 inemist.
Elänikke
Diagramm näütäs, kuis om Łobezi elänike arv ao joosul muutunuq.
Internet
Katõgooria:Poola liinaq
Kommunism
Kaeq viil
Katõgooria:Majandus Katõgooria:Poliitiga
Uppsala
Midä kaiaq tasos
Ülikooli päähuunõst mitte kavvõn om Uppsala Ülikooli Raamadukogo (Carolina Rediviva). Tuu om kõgõ suurõmb raamadukogo Roodsin, kon om üle 5 mill'ona köüte ja umbõs 60 000 käsikirjä. Raamadukogo hoonõq ehitediq 1820–1841.
Vadsa (Võro)
Vadsa om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Corbin Bleu
pisi|Corbin Bleu (2012) Corbin Bleu (Corbin Bleu Reivers, 1989) oll' Ameeriga Ütisriike laulja.
Katõgooria:Ameeriga Ütisriike lauljaq‎
Vadsa (Võro)
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Külän om Viitka Ristimägi.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Uppsala
Midä kaiaq tasos
Ülikooli raamadukogost lõunõõdagu puul 35 miitre korgutsõ mäe pääl om Uppsala Loss (Uppsala Slott). Tuud naas' 1549 ehitämä kuning Gustav Vasa, kinkast naas' pääle Vasa kuningasugu. S'oo ilma aigu om lossin mitu muusõummi ja maavanõmba (landshövding) residents.
Uppsalast 5 km põh'a puul om Gamla Uppsala ("Vana-Uppsala"). Sääl oll' liin inne ristiuso vastavõtmist. Sääl ommaq pagana-aigsidõ valitsõjidõ kalmukingoq ja vana 1164. aastagal ehitet kerik, miä om ehitet vana pagana-aigsõ templi kotussõ pääle. 1240. aastagal kerik palli ja pääle tuud ommaq timäst õnnõ mõnõq osaq kõrda tettüq.
Kuulsambaq inemiseq
Naist Arrhenius, Bergman, Blix, Carlsson, Celsius, Dymott, mõlõmbaq Erikssoniq, Hallman, Klum, Laurell, Liljefors, Parkman, Rosling, Stolt, Lepard, Thörnqvist and Törnqvist ommaq sündünüq Uppsalan.
Välislingiq
Katõgooria:Roodsi liinaq
Sõrõstõ
Sõrõstõ vai Sõristõ om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kanepi vald
Ogre
Ogre ala suurus om 16,2 km². Kõgõ vanõmbaq jäleq inemisest Ogren ommaq umbõs 5000 aastat vanaq. Ogre edimäne nimmaminõ om peri aastagast 1874. Ogre sai liinaõigusõq 1928. aastagul.
Liinast lätt läbi Moskva–Riia raudtii ja Riia–Daugavpils suurtii. Ogre om väiku kuurort.
Sõbraliinaq
Ogre om põrõld 12 sõbraliina:
Lätteq
Katõgooria:Läti liinaq
Sotsialism
Kaeq viil
Katõgooria:Poliitiga Katõgooria:Majandus
1978
1978. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10191. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1978
Demokraatia
400px|thumb|Demokraatia indeks 2019. a. Midä hellemb maa, tuud demokraatlidsõmb.
Demokraatia vai rahvavõim om poliitilinõ kõrd, kon valitõminõ käü rahva puult valituisi saadikidõ abil.
Demokraatia alostusõs Õdagu-Õuruupan peetäs Ateena säädüseandja Soloni vahtsõnduisi vanan Kreekan 7. aastagasaal inne mi aigu.
Katõgooria:Poliitiga
Fibonacci arv
Matõmaatikan Fibonacci arvoq Fn ommaq arvoq
Kuura jõgi
Kuura jõgi om jõgi Võromaal. Tä juusk Vahtsõliina ja Rõugõ kihlkunna piiri pite.
Fibonacci arv
kon
Jõhvi kihlkund
Jõhvi kihlkund om kihlkund Viromaal Soomõ lahõ veeren. Kihlkunna keskus om Jõhvi.
Kuura jõgi
Kuura jõgi juusk Murati järve.
Jõhvi kihlkund
Välislink
Katõgooria:Jõhvi kihlkund Katõgooria:Viromaa kihlkunnaq Katõgooria:Viromaa
Kuura jõgi
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Fibonacci arv
Edimädseq Fibonacci arvoq ommaq
Kaeq viil
Katõgooria:Arvoteooria
Jugu järv
Jugu järv om järv Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Saagri (Rõugõ)
Saagri om ka külä Setomaal. Kaeq Saagri (Setomaa).
Saagri om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Lasõr
250px|thumb|Lasõr Lasõr (inglüse keelen Light Amplification by Stimulated Emission of Radiation, valgusõ võimõndaminõ stimuleerit kiirgusõga) om säädeq, minga saa kirädäq kitsit, koherentsit ja monokromaatiliidsi valguskimpõ.
Sturm und Drang
Sturm und Drang om Soomõ rokkansambli, miä tull' kokko 2004 ja mänge ütte 2014.
Magnus
pisi|Magnus Magnus vai hertsok’ Magnus (26. põimukuu 1540 Kopõnhaagõni loss – 18./28. urbõkuu 1583 Piltene) oll’ Taani kuninga Christian III poig, Saarõ-Lääne ja Kuramaa piiskop’ ni Liivimaa kuning 1570–1577.
Oldenburgõ valitsõjasuust peri Magnus oll’ Taani ja Norra kuninga Christian III tõõnõ poig. Selle et Taanin es olõq ütensündünüq monarhia, otsust’ Christian III, et suguseldsi maid tä ei nakkaq lakja ajama, ja püüd’ Magnussõlõ löüdäq elätüsmaad välänpuul riiki. Pääle esä kuulmist kuningas saanuq Magnusõ veli Frederik II ost’ki ärq Saarõ-Lääne ja Kuramaa piiskop’kunnaq Vanal-Liivimaal ni and’ nuuq Magnussõlõ. 1560. aastagal Saarõmaalõ jõudnuq Magnus sai piiskobis väega keerolidsõl aol – mõni aastak varrampa oll’ nakanuq Liivi sõda.
Selle et Taani vaihõkõrd Moskva suuŕvürstiriigiga oll’ hää ja mitu tähtsät inemist Liivimaal olliq Taani-miil’seq, pidiq liivimaalasõq Magnusõ tulõkit hääs ni usõq, et timä peräle joudmisõga või üten kävvüq rahu Moskvaga. Magnus päädü pia vastansaiso nii Liivi ordo ku Moskva suuŕvürstiriigiga, selle et timä veli, Taani kuning Frederik II määräś Magnusõ maid valitsõma kuninglidsõq tallitajaq ni pand’ paika muidki Magnusõ esiqsaismist piirdvit nõudmiisi.
katõgooria:Liivimaa valitsõjaq katõgooria:piiskobiq
Viitka
Viitka om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Nunarput utoqqarsuanngoravit
Nunarput utoqqarsuanngoravit om Gröönimaa riigihümn'.
Viitka
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Alõvik
Alõvik om elokotus, miä hariligult om suurõmb ku külä ja vähämb ku allõv, nink miä om määntsegi paiga majandus-, haldus- vai muu keskus.
Alõviguq ommaq tekkünüq hariligult kerko, raudtiijaama vai mõnõ vabriku ümbre.
Kaeq ka
Eesti alõviguq
Katõgooria:Ütiskund Katõgooria:Maatiidüs
Käsovalitsus
Käsovalitsus vai diktatuur om autokraatlinõ valitsõmisvorm, kon juhil (käsovalitsõjal) vai väikol juhtõ rühmäl om piiramalda võim otsussidõ tegemisel: nii kuis tä käsk, nii tetäski. Käsovalitsusõq saavaq võimolõ ja püsüsseq sääl hariligult teno (sõalidsõlõ) jovvulõ.
Katõgooria:Poliitiga
Kõrvõ uja
Kõrvõ uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Csongrádi maakund
Maakunna keskus om Szegedi liin.
Jaan Kaplinski Selts
Jaan Kaplinski Selts om selts Tarton Eesti Kirändüsmuusõumin, miä köüt ütte inemiisi ja asotuisi, kink jaos Kaplinski Jaani kiräsõna om tähtsä ja kiä tahtvaq, et tuust saanuq ossa võimaligult pall’o nii täämbä ku tulõvigun.
Tebäne
Tebäne vai Tebäse om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Jaan Kaplinski Selts
Selts luvvas 6. lehekuu pääväl 2022 Tarton.
Csongrádi maakund
Katõgooria:Ungari maakunnaq
Jaan Kaplinski Selts
Välälingiq
Katõgooria:Seldsiq
Tebäne
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kanepi vald
Kõrvõ uja
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Mina lätsi Siidile
"Mina lätsi Siidile" om albom, kon om pääl vanõmbit ja vahtsõmbit võrokeelitsit laulõ, latsi ütlemiisi ja lugõmiisi, unõlaulõ ja unõjutt. Laulvaq, lugõvaq ja pilli mängväq Võromaalt perit latsõq ja muusiguq. Albom om ilmunuq 2009. aastagal lasõrtsõõri pääl. Kokkosäädjä om Giannakaina Laube Kadri ja välläandja Võro Instituut.
Plaadivihun ommaq Laube Kadri ja Kõivupuu Marju edesõnaq, laulõ tekstiq ja lõpon jutt tuust mille ja kuis piässi latsiga võro kiilt kõnõlõma.
Teedüs
Katõgooria:Võrokeelidseq albomiq Katõgooria:2009 albomiq
Saagrimäe
Saagrimäe om külä Võro maakunnan Setomaal Rõugõ vallan.
Houstoni Whitney
pisi|Whitney Houston (2009) Houstoni Whitney Elizabeth (9. põimukuu päiv 1963 – 11. radokuu päiv 2012) oll' ameeriga rütmi ja bluusi ni poplaulja, filminäütlejä ja modell.
Saagrimäe
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Miss'o valda.
Lätteq
Katõgooria:Setomaa küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Houstoni Whitney
Välislingiq
katõgooria:Ameeriga Ütisriike lauljaq
Protopenko Denõss
Protopenko Denõss ( ukraina keelen Дени́с Генна́дійович Прокопе́нко; sündünüq 20. piimäkuu pääväl 1990) om alambpolkovnigu avvukraadin Ukraina sõaväeläne.
Azovi polgu komandör Vinne–Ukraina sõan 2022.
Kar'ala juuriga.
Tä om Kiievi Ülikoolist saanuq inglise keele oppaja ammõdi.
20.mail 2022 andsõ Mariupoli Ukraina ülemujatusõ käsu perrä mahajätmiseaigu hinnäst vangi.
21.septembril 2022 sai vahetusõ kõrran vangist priis, läts viie tõsõ ukraina syapäälikuga sya lõpuni Türki.
Sõaväe avvukraadiq:
noorõmbleitnant 2015.
leitnänt
vanõmbleitnänt
kaptõn 2019.
majjor 2022.
alambpolkovnik 2022.
Borsod-Abaúj-Zempléni maakund
Borsod-Abaúj-Zempléni maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Põh'a-Ungarin, vasta Slovakkia piiri.
Maakunna keskus om Miskolci liin. Tõsõq suurõmbaq liinaq ommaq Ózd ja Kazincbarcika.
Maaritsa
Maaritsa om külä Põlvamaal Kanepi vallan. Tää sais Tarto-Võro suurtii veeren. Säält jääs Tartohe 25 kilomiitret ja Võrolõ 40 kilomiitret.
Borsod-Abaúj-Zempléni maakund
Maakunna nimi
Maakund om uma nime saanuq kolmõ vana Ungari Kuningriigi maakunna (Borsod, Abaúj ja Zemplén) nimest. Noist maakundõst kuulussõq täämpädse päävä Borsod-Abaúj-Zempléni maakunda näide lõunõjaoq. Põh'aosaq jääväq Slovakkia piirehe. Borsod, Abaúj ja Zemplén umakõrda saiq nimeq kantse perrä, miä näiden olliq.
Maaritsa
Maaritsan ommaq küläplats ja kultuurimaja, kon sünnüseq suurõq ja väikuq ettevõtmisõq. Näütüses saa kävvüq kihäväändmise (jooga) trennin. Suvõl ommaq malõvalatsõq kultuurimajan üüd. Maaritsan ommaq viil raamadukogo, matusaid ja õigõuso kerik. Kerik om külh kehvän kõrran ja jumalateenistüst ei olõq sääl ammuq peet. Maaritsan om olnuq viil põhikuul, latsiaid, haigõmaja, postitarõ, kar'alaut, meier ja kolm puuti. 2020. aastagast pääle om WRC Eesti ralli üts kibõhuspruum olnuq ka Maaritsa ruusateie pääl. Luudus om Maaritsan illos. Sääl om pall'o kinkõ ja lumpõ, kon tsukõldasõq majajaq. Maaritsan eläs ja tüütäs kunstnik Nerva Koit.
Borsod-Abaúj-Zempléni maakund
Kultuur
Maakunnan om Mezőkövesdi liin, miä om Ungarin väega kuulsa uma käsitüü poolõst.
Maaritsa
Lätteq
pisi|Midä om kaiaq Maaritsan. Katõgooria:Kanepi vald
Borsod-Abaúj-Zempléni maakund
Kultuur
Katõgooria:Ungari maakunnaq
Sõmmõrpalo
pisi|Sõmmõrpalo mõisa päähoonõq
Sõmmõrpalo vai Sõmmõrpalo mõisa om alõvik Urvastõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Aolugu
Alevikun oll' kunagi Sõmmõrpalo vasallikants. Noq om taa kants tävveligult häönüq, alalõ om õnnõ väiku kink Sõmmõrpalo mõisa pargin.
Sõmmõrpalo lähkün Mustassaarõn om Sõmmõrpalo raudtiijaam, kohe Valga–Veski sõidurong käve 2001. aastaganiq.
Midä kaiaq tasos
Sõmmõrpalon ommaq Sõmmõrpalo mõisa huunõq.
Ütlemiisi
Üle Võromaa om tunnõt ütlemine: "Iist, jalost, ma tulõ Sõmmõrpalost!".
Lätteq
Katõgooria:Urvastõ kihlkund
Katõgooria:Võro valla alõviguq