cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Puhja kihlkund
Aolugu
Keskaol kuulu s'oo ala Tiesenhausenidele, kiä ehitiq Kavilda ja Konguta vasalliliinaq nink Puhja kerko. Ulila kant kuulu Vinne-Liivimaa sõani Kärkna kluustrõlõ. 19. aastagasaa keskpaigan läts' 24,4% kihlkunna inemiisist õigõusku, näile ehitediq Mõisanurme õigõusu Kavilda kerik. Kihlkunna maaq ommaq viläkaq ja kihlkund oll' umal aol Tartomaa rikkambidõ hulgan. 1924 ehitedi Ulila eelektrijaam.
Kiil
Puhja kihlkunnan kõnõldi innembide tarto kiilt ja taa kõnõlõjit om vanõmbidõ inemiisi siän viil parhillaki.
Välislingiq
Katõgooria:Puhja kihlkund Katõgooria:Tartomaa Katõgooria:Tartomaa kihlkunnaq
Latsõjärveq
Latsõjärveq ommaq järveq Karula kihlkunnan Karula vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Mu esämaa, mu õnn ja rõõm
Mu esämaa, mu õnn ja rõõm (eesti keelen Mu isamaa, mu õnn ja rõõm) om Eesti Vabariigi riigihümn.
Prantsusõ lipp
250px|thumb|Prantsusõ lipp
Mu esämaa, mu õnn ja rõõm
Eesti keelen
Mu isamaa, mu õnn ja rõõm, kui kaunis oled sa! Ei leia mina iial teal see suure, laia ilma peal, mis mul nii armas oleks ka, kui sa, mu isamaa! Sa oled mind ju sünnitand ja üles kasvatand; sind tänan mina alati ja jään sull' truuiks surmani, mul kõige armsam oled sa, mu kallis isamaa! Su üle Jumal valvaku, mu armas isamaa! Ta olgu sinu kaitseja ja võtku rohkest õnnista, mis iial ette võtad sa, mu kallis isamaa!
Prantsusõ lipp
Prantsusõ lipp (prantsusõ keelen le drapeau tricolore) om Prantsusmaa riigilipp, miä om pruugin 14. hainakuu pääväst 1790.
Mu esämaa, mu õnn ja rõõm
Võro keelen
"Mu esämaa, mu õnn ja rõõm"
Mu esämaa, mu õnn ja rõõm, ku illos olõt sa! Ei lövväq ma joht ilman tääl taa suurõ, laja ilma pääl, miä mul nii armsa olnuq ka, ku saq, mu esämaa! Su pääl ma olõ sündünüq ja üles kasunuq; ma tennä sinno alasi ja jää sull' truvvis surmani, mul kõgõ armsamb olõt sa, mu kallis esämaa! Su perrä Jummal kaegu, mu armsa esämaa! Tä olku sino kaitsja ja võtku heldele õnnista', miä ilman ette võtat sa, mu kallis esämaa!
Prantsusõ lipp
Katõgooria:Prantsusmaa Katõgooria:Prantsusmaa lipuq Katõgooria:Riigilipuq
Istanbul
Istanbul (innembide viil Byzantion ja Konstantinopolis) om Türgü kõgõ suurõmb liin ja maailma suurusõ poolõst neläs liin.
Katõgooria:Türgü liinaq
Luustoja
Luustoja om uja Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Riigihümniq
Riigihümne nimekiri lugõ üles riigihümniq.
Pardsilump (Muhulaanõ)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Kanariku järv
Kanariku järv vai Kanarigu järv vai Parksepä järv om järv Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
.eh
.eh om internetitunnus, miä om reserveerit Õdagu-Sahara jaos.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
1. süküskuu päiv
1. süküskuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 244. päiv (liigaastagal 245. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Süküskuu
Madsa lump
Madsa lump om lump Karula kihlkunnan Karula vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Üü tulõk
"Üü tulõk" om Kalkuni Mari edimäne albom, kon om 4 võrokeelist, 1 setokeeline ja 6 eestikeelist laulu nink 3 pilliluku. Albom om ilmunuq 2007. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om Õunaviks. Kõigi lukõ muusiga om Mari kirotõt, sõnaq ommaq päämädselt perit võro ja eesti luulõtajilt.
14. radokuu päiv
14. radokuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 45. päiv.
Välislingiq
Katõgooria:Radokuu
Katowice
Katowice (s'aksa keelen Kattowiz) om liin Poola lõunajaon, aoluulidsõn Sileesiä piirkunnan Kłodnica ja Rawa jõõ veeren. Katowice sai liinaõigusõq aastagal 1865. 1954-1956 oll' Katowice nimes Stalinogród. Katowicen eläs päält 303 314 (2014) inemise. Inne 1918. aastakka oll' liin pikkä aigo S'aksa võimu all.
Katõgooria:Poola liinaq
Lõunõeesti kiil
thumb|350px|right|Lõunõeesti (võro, seto, mulgi, tarto) kiil ja keelesaarõq (Ludsi, Leivu ja Kraasna)
Lõunõeesti kiil vai lõunõeesti keeleq om soomõ-ugri kiili õdagumeresoomõ lõunõrühmä kiil vai kiili (ja murdidõ) rühm. Lõunõeesti kiili lähkümbäq sugulasõq ommaq eesti, ingerikar'ala, kar'ala, liivi, vad'a ja vepsä kiil. Lõunõeesti keeleq ommaq võro, mulgi, tarto ja seto kiil. Naid kiili või pitäq Eesti põlitsis piirkundliidsis keelis. Lisas nailõ kuulusõq lõunõeesti kiili hulka ka lõunõeesti keelesaari keeleq.
Traditsioonilidsõ arvamisõ perrä om lõunõeesti kiil eesti keele lõunõeesti murdõrühm vai päämurrõq, mink ala käüväq võro, mulgi ja tarto murrõq ni seto murrõq vai murrak.
Lõunõeesti keele täämbädse päävä variandõst peetäs umaette keeles inämbüisi õnnõ võro kiilt, miä om eesti kiräkeelest kõgõ kavvõmb ja erälde keeles tunnistõt ka ISO Riikevaihõlidsõ Standardiorganisatsiooni puult (keelekuud vro). Seto kiilt peetäs keeletiidüsen inämbüisi võro keele variandis. Tuuperäst om võro ja seto keele jaos mõnikõrd pruugit ka liitnimme võro-seto kiil.
Lõunõeesti keeleala õdagu- ja põh'ajaon kõnõldavit mulgi ja tarto kiilt peetäs täämbätseni pääväni inämbüisi murdis. Nääq ommaq põh'a- ja lõunaeesti keeleala piiri pääl, tuuperäst ommaq saanuq pall'o mõotuisi põh'aeesti poolõ päält ni kujonuq loomuligus üleminekis lõunõeesti süämen kõnõldavalt maksimaalsõlt lõunõeestilidselt võro keelelt eesti keelele.
Lõunõeesti keelesaari keeleq
Leivu, ludsi ja kraasna kiil ommaq kah lõunõeesti keeleq nigu mulgi, tarto, võro ja seto kiilgi. Leivut ja ludsit kõnõldi niiüldäq lõunõeesti Läti keelesaari pääl Hummogu-Lätin. Kraasna keelesaar oll' Vinnemaal, Läti piiri lähküh (kaeq kaarti). Kõik naaq kolm ommaq täämbätses pääväs vällä koolnuq.
Õnnõ ludsi kiilt mõni inemine viil vähäkese mõist. Läti keeletiidläne Balodisõ Uldis om ludsi keelele uma kiräviie tennüq ja aabidsa vällä andnuq ja taad kiilt proovitas kuigivõrd ka latsilõ opadaq ja ello herätäq.
Ludsi kiil om väega võro keele muudu, kraasna oll' pia sama nigu seto kiil. Leivu oll' kah võro keele (innekõgõ Mõnistõ kandi keele) muudu, a naist kolmõst keelesaari keelest kõgõ esiqerälidsemb ja kõgõ rassõmb arvo saiaq. Soomõ keeletiidläne Kallio Petri om leivu keele liigitänüq tävveste umaette ja muist lõunõeesti keelist eräldesaisvas keeles, esiqerälidsembäs ku kõik tõõsõq lõunõeesti keeleq.
Keele nimetämisest
Terminit lõunõeesti kiil pruugitas innekõgõ keele- ja kirändustiidüsen, kultuuriluun ni ammõtligun kontekstin (nt keele riikliidsin arõndusprogrammõn) lõunõeesti kiili ütitses nimetüses vai lõunõeesti kiräkeelist kõnõldõn. Traditsioonilidsõn murdõtiidüsen kõnõldas lõunõeesti murdist. Keele kõnõlõjaq esiq pruukvaq inämbüisi ummi keelenimetüisi: võro, seto, tarto ja mulgi kiil. Samasugune pruukminõ om harilik ka eesti üldkeelen (nt meediän).
Lõunõeesti kiilt om (päämidselt 1990. aastidõ algusõn) nimetet ka uandi (ugandi), ugala vai võro-seto keeles. Nimetüs uandi om peri Ugandi muistidsõ maakunna nimest ja tuuga om tähüstet innekõgõ tuu muistidsõ maakunna maiõ pääl olõvit tarto ja võro kiilt vai naidõ kiräkiili. Nimetüs ugala om saad muistitsidõ maakundõ Ugandi ja Sakala nimetüisi kokko pandõn, et ka mulgi kiilt üten haardaq. Liitnimetüsega võro-seto om näüdät võro ja seto keelelist kokkokuulumist. Ei muistitsidõ maakundõ nimist peri keelenimeq ega ka liitnimi võro-seto olõ-i laembat pruukmist löüdnüq.
Aolugu
Kooniq 19. aastagasaani olliq pruugin kats pia võrdsõt kiräkiilt - põh'aeesti (talliina) kiil ni lõunõeesti (tarto) kiil. Lõunõeesti kiräkeelen ilmu 1686. aastal, inne põh'aeesti kiilt, Wastne Testament (Vahtsõnõ Testament), a terveq piibli ilmu perän tervehnä siski põh'aeesti keelen. Ütitses eesti kiräkeeles sai peräkõrd põh'aeesti kiil, minkperäst lõunõeesti kiil ja timä kiräkiil jäiq taadõplaanilõ.
Täämbäne päiv
thumb|500px|left|Täämbädse päävä lõunõeesti keelekaart
.su
.su oll' Nõvvokogo Liido internetitunnus.
Lõunõeesti kiil
Täämbäne päiv
Seo ilma aigo om lõunõeesti keele kõgõ jovvulidsõmb ja inämb edendet osa võro kiil, mil om uma kiräkiil, kirändüs ja meediä ni midä opatas ka võro keeleala koolõn ja Tarto Ülikoolin. Võro keele kaitsõs, edendämises ja uurmises om luud eräle riigiammõt Võro Instituut. Veidemb om tegeld seto ja mulgi keele arõndamisõga. Ainugõnõ lõunõeesti kiil, mink edendämises olõ-i tegünüq ütiskundlist liikmist, om tarto kiil.
.su
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Lõunõeesti kiil
Täämbäne päiv
Aastagast 2000 om lõunõeesti keele kaitsõ ja arõndamisõ töid tugõnuq kultuuriministeeriumi ala luud riiklinõ programm "Lõunõeesti kiil ja kultuur". Ildampa ommaq mulgi, võro ja seto keele ja kultuuri jaos luuduq ütidse lõunõeesti programmi asõmalõ eräle programmiq.
.su
Toppdomän
Mallustõ oja
Mallustõ oja om uja Harglõ kihlkunnan.
Lõunõeesti kiil
Täämbäne päiv
2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä vastas' pia 102 000 inemist, et nä mõistvaq määnestki lõunõeesti kiilt, kas sis võro, seto, mulgi, tarto vai sis lihtsähe lõunõeesti kiilt (viimätsit oll' kõgõst tuhandõ ümbre).
Mallustõ oja
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
20. mahlakuu päiv
20. mahlakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 110. päiv (liigaastagal 111. päiv).
Isten, áldd meg a magyart
Isten, áldd meg a magyart om Ungari riigihümn'.
A magyar nép zivataros századaiból
Isten, áldd meg a magyart
Jó kedvvel, bőséggel,
Ha küzd ellenséggel;
Bal sors akit régen tép,
Hozz rá víg esztendőt,
Megbűnhődte már e nép
A múltat s jövendőt!
Kárpát szent bércére,
Általad nyert szép hazát
S merre zúgnak habjai
Tiszának, Dunának,
Árpád hős magzatjai
Értünk Kunság mezein
Ért kalászt lengettél,
Tokaj szőlővesszein
Nektárt csepegtettél.
Zászlónk gyakran plántálád
Vad török sáncára,
S nyögte Mátyás bús hadát
Loosu järv
Loosu järv om järv Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Isten, áldd meg a magyart
Bécsnek büszke vára.
Loosu järv
Järvest nakkas pääle Albri oja.
Isten, áldd meg a magyart
Hajh, de bűneink miatt
Gyúlt harag kebledben,
S elsújtád villámidat
Dörgő fellegedben,
Most rabló mongol nyilát
Zúgattad felettünk,
Vállainkra vettünk.
Hányszor zengett ajkain
Ozman vad népének
Vert hadunk csonthalmain
Győzedelmi ének!
Szép hazám, kebledre,
S lettél magzatod miatt
Bújt az üldözött, s felé
Kard nyúlt barlangjában,
Szerte nézett s nem lelé
Honját e hazában,
Bércre hág és völgybe száll,
Bú s kétség mellette,
Vérözön lábainál,
S lángtenger fölette.
Vár állott, most kőhalom,
Kedv s öröm röpkedtek,
Halálhörgés, siralom
Zajlik már helyettek.
S ah, szabadság nem virul
A holtnak véréből,
Kínzó rabság könnye hull
Szánd meg Isten a magyart
Nyújts feléje védő kart
Tengerén kínjának.
Katõgooria:Ungari Katõgooria:Riigihümniq
Harglõ kihlkunna jõõq
Harglõ kihlkunna jõki nimekiri lugõ üles Harglõ kihlkunna jõõq ja ujaq.
Välisligiq
Katõgooria:Nimekiräq
.tp
.tp om Hummogu-Timori internetitunnus.
Leedu
Leedu Vabariik (leedu keelen Lietuvos Respublika) om Õuruupa riik. Meilt kaiaq om tä lõunan.
.tp
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Leedu
Välislingiq
Katõgooria:Õuruupa riigiq
Perätsjärv
Perätsjärv om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Mustjärv (Savi)
Mustjärv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Täämba õdagu praadimi kunna
"Täämba õdagu praadimi kunna" om ansambli Winny Puhh albom, kon om 4 võrokeelist ja 11 eestikeelist luku. Albom om ilmunuq 2006. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om Legendaarne Records.
Mehla oja
Mehla oja om uja Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Końskowola
pisi|Końskowola keskus Końskowola om külä Lõunahummogu-Poolan, Puławy ja Lublini vaihõl, Kurówka jõõ veeren. Końskowolan elli 2004. aastagal 2188 inemist.
Katõgooria:Poola küläq
Eurominority
Eurominority (EuroM) om Õuruupa vähämbüisi ütisasotus miä jaga uma laja kiräsaatjidõ võrgo abigaq saadut teedüst Õuruupa vähämbüisi kotsilõ. Eurominority võrgoleht (www.eurominority.org) om Õuruupa rahvus-, regionaal-, kultuuri- ja keelevähämbüisi, Õuruupa põlisrahvidõ, rahvakilstukõisi ni esiqmuudu kõva hindätiidmisegaq ja liidomaa tüüpi kotussidõ võrgoleht. Taa om alostõt 1999, toimõndas Mikael Bodlore-Penlaez.
.yu
.yu om Jugoslaavia internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Pisa
Pisa om liin Toskaanan, Kesk-Itaalian, Arno jõõ ja Liguuria mere veeren. Tä om Pisa provintsi pääliin. Liin om üle maailma kuulsa uma vildaku kellätorni poolõst.
Kuulsambaq inemiseq
Pisast oll' perit ja sääl tüüt' keskao üts kuulsamp Õuruupa matõmaatik Fibonacci.
1000px|Pisa
Katõgooria:Itaalia liinaq
Jeruusalemm
thumb|250px|left|Jeruusalemmä vapp.
Jeruusalemm om Iisraeli pääliin.
Katõgooria:Iisraeli liinaq Katõgooria:Aasia riike pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
.cs
.cs oll' Tsehhoslovakkia internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Kärnämäe
Kärnämäe om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Lätteq
Katõgooria:Võro valla küläq
Võromaa vallaq
Võromaa valdo nimekiri lugõ üles vallaq, miä ommaq tävveniste vai suurõmpalt jaolt Võromaal.
Võromaa vanaq vallaq
Kunagi Võromaal olnuq vallaq, mink nimeliidsi s'oo ilma aigu inämb olõ-iq.
Katõgooria:Nimekiräq Katõgooria:Võromaa
Etnograafia
Etnograafia om humanitaartiidüisi hulka kuuluv tiidüsharo, miä uur rahvidõ materiaalsõt kultuuri, kombit jms. Mõnikõrd pruugitas etnograafia kotsilõ mõistõt "kultuuriantropoloogia", kohe ala käü ka vaimlinõ kultuur (rahvaluulõq, mütoloogia jne).
Eesti ja tõisi soomõ-ugri rahvidõ entograafilidsõ matõrjaali korjamisõ ja uurmisõga tegeles Eesti Rahva Muuseum.
Katõgooria:Etnograafia
2. süküskuu päiv
2. süküskuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 245. päiv (liigaastagal 246. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Süküskuu
Mustjärv (Võromõisa)
Mustjärv vai Poti järv om järv Põlva kihlkunnan Võro vallan Võromõisan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
29. joulukuu päiv
29. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 363. päiv (liigaastagal 364. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Joulukuu
Gruusia
Gruusia vai Georgia vai Sakharthvelo (gruusia keelen საქართველო, Sakartvhelo) om riik Kaukaasian Õuruupa ja Aasia piiri pääl. Gruusiast põh'a puul om Vinnemaa, lõunõ puul Türgü, Armeeniä ni Asõrbaidžaan. Gruusiast õdagu puul om Must meri. Gruusia pääliin om Thbilisi. Gruusian eläs Abhaasia ni Lõunõ-Osseetiäldä umbõs 3,7 mill'onit inemist ja näid jääs kõrrast veidembäs. Kõgõ rohkõmb om sääl gruusialaisi, kogo rahvast 83,4% ommaq õigõuskliguq.
Aolugu
Kõgõ vanõmbaq arkeoloogilidsõq löüdmiseq ommaq jo päät 7000 aastaga vanaq. Uur'jaq ommaq ütel meelel, et põrõldsidõ gruusialaisi edevanõmbaq elliq tuu maa pääl jo neoliitikumi aol.
Välislingiq
Katõgooria:Gruusia Katõgooria:Õuruupa maaq Katõgooria:Õuruupa riigiq Katõgooria:Aasia maaq Katõgooria:Aasia riigiq
15. radokuu päiv
15. radokuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 46. päiv.
Välislingiq
Katõgooria:Radokuu
Mustjärveq
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Madrid
Madriid om Hispaania pääliin ja kõgõ suurõmb liin.
Katõgooria:Pääliinaq Katõgooria:Hispaania liinaq
Rõngu kihlkund
Rõngu kihlkund om kihlkund Lõuna-Tartomaal. S'oo ilma igu kuulus kilhkunda suurõmb jago Rõngu vallast, osa Palupera ja Puka vallast nink Elva liina lõunõjago. Kihlkunna keskus om Rõngu.
.zr
.zr oll' Zairi internetitunnus.
Rõngu kihlkund
250px|thumb|Rõngu kihlkunna Vabahussõa mälehtüssammas Rõngun
.zr
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Rõngu kihlkund
Aolugu
Rõngu kihlkund kuulu muistidsõl aol Ugandi maakunda. Sääl oll' mito kantsi, muuhulgan Vooremäe pääl ja Kivivare liinamäe pääl. 1224-1558 oll' kihlkund Tarto piiskopkunna osa. Põh'asõa aigu sai Rõngu kihlkund kõvva kannahtaq. 1856. aastagal naati kihlkunnan talla perises ostma. 1890-ndil naas' Elva raudtiijaama mano tekkümä Elva alõvik, miä 1923. aastagal nimitedi alõvis ja 1938 liinas.
Kiil
Rõngu kihlkunnan kõnõldi innembide tarto kiilt ja taa kõnõlõjit om vanõmbidõ inemiisi siän viil parhillaki.
Välislingiq
Katõgooria:Rõngu kihlkund Katõgooria:Tartomaa Katõgooria:Tartomaa kihlkunnaq
Piigandi järv
Piigandi järvest lätt kraav lõunõõdagu puul olõvahe Vähkjärve. Viivaihtus om väega väikene (0,3 kõrda aastagan).
Viieläjäq ja -kasvoq
Päämädseq kalaq ommaq särg, latik, ahhun ja haug.
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Mi Esä
thumb|right|[[James Tissot|James Tissot' maal "Mi Esä"]]
Etnoloogia
Etnoloogia om humanitaartiidüisi hulka kuuluv tiidüsharo.
Mi Esä
Vahtsõ Testamendi perrä and' taa palvõ Jeesus Kristus vastussõs ummi jüngride küsümisele, kuis tulõ pallõldaq.
Etnoloogia
Katõgooria:Etnoloogia
Mi Esä
Võrokeeline tekst
(Säet vana lõunaeesti kiräkeele teksti perrä.)
Mi Esä taivan,
pühendedüs saaguq sino nimi. Sino riik tulguq.
Mi päävälikku leibä annaq meile täämbä.
Nink annaq meile andis mi süüq,
nii ku ka mi andis anna umilõ süüdläisile.
selle et sino perält om riik
ja vägi ni avvustus igävedses aos.
Aamõn.
Setokeeline tekst
Säet setokeelidse evangeelumi perrä
("Miiq issändä Jeesusõ Kristusõ pühä evangeelium. Matteusõ, Markusõ, Luukasõ ja Johannõsõ kirotõt.
''Seto kiilde ümbre pannu' Ernst Puusepp. Keele poolõst õiõnduisi tennüq P. Voolaine.''
Tartoh, Akedeemilise Emakeele Seltsi toimetused XIV, 1926.)
Miiq Esä, kiä sa olõt taivah,
pühendedüs saaguq suq nimi. Suq riik tulguq,
suq tahtminõ sündüguq kui taivah nii kah maa pääl.
Võnnu kihlkund
Võnnu kihlkund om kihlkund Lõunõ-Tartomaal vasta Võromaa põh'apiiri.
Mi Esä
Setokeeline tekst
Miiq egapääväst leibä annaq meile täämbätsel pääväl.
Mõtsalump
Mõtsalump om lump Karula kihlkunnan Karula vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Võnnu kihlkund
Aolugu
Muistitsõl aol kuulu Võnnu kihlkunna ala Ugandi maakunda, aastagil 1224-1558 Tarto piiskopkunda. Om arvat, et kerkokihlkund (s'aksakeelidse nimega Wendau) om perit 13. aastagasaast. Edimäst kõrda om tedä kirän nimmat 1361. a. Arvada, et 13.-14. aastagasaal ehitediq Vana-Kastre kants. Velistekogoduisi liikmisõn (1740. aastagil) oll' Kriimani palvõmaja Lõunõ-Eesti päämäidsi keskuisi. 1846-1848 läts' väikene osa rahvast (alla 3%) õigõusku, noilõ ehitediq Ahja lähkohe Kärsa kerik. Talla perisesostminõ naas' pääle 1835 ja oll' huugsa 1860.-70. aastagil.
Mi Esä
Setokeeline tekst
Ja annaq andis meile miiq võlaq,
Võnnu kihlkund
Kiil
Võnnu kihlkunnan kõnõldi innembide tarto kiilt ja taa kõnõlõjit om vanõmbidõ inemiisi siän viil parhillaki.
Mi Esä
Setokeeline tekst
niguq miikiq andis annamiq umilõ võlglaisilõ.
Võnnu kihlkund
Välislingiq
Katõgooria:Võnnu kihlkund Katõgooria:Tartomaa Katõgooria:Tartomaa kihlkunnaq
Mi Esä
Setokeeline tekst
Ja ärq saatkuq meid kiusatustõ,
aq pästäq meid ärq kur'ast!
Sest suq perält om riik
Aamen.
Mi Esä palvõq ku keelenäüdeq
Kombõs om olnuq pruukiq Mi Esä palvõt keelenäütes ilma kiili võrdõlõmisõ man. Põhjusõs om muuhulgan tuu, et pall'oq kristlasõq tiidväq taad pääst ni taa om pant pall'odõhe ilma kiilihe.
Muusiga
Mitmõq helüluujaq ommaq Mi Esä palvõlõ viise tennüq, naidõ siän:
Armeeniä
Armeeniä, ammõtlidsõlt Armeeniä Vabariik, om riik Õuruupa ja Aasia piiri pääl Taga-Kaukaasian. Armeeniä pääliin om Jerevan.
21. mahlakuu päiv
21. mahlakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 111. päiv (liigaastagal 112. päiv).
Armeeniä
Välislingiq
Katõgooria:Armeeniä Katõgooria:Õuruupa maaq Katõgooria:Õuruupa riigiq Katõgooria:Aasia maaq Katõgooria:Aasia riigiq
21. mahlakuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Mahlakuu
Kultuuriantropoloogia
Kultuuriantropoloogia om humanitaartiidüisi hulka kuuluv tiidüsharo, miä uur inemist ku kultuuriluujat. Kultuuriantropoloogia loetas hariligult antropoloogia, inemist uurva tiidüse haros.
Katõgooria:Kultuuriantropoloogia
Taarka
Taarka om:
Catalão
Catalão om liin Brasiilian. 2007. aastagal elli Catalãon 75 623 inemist. Liina pindala om 3 777,65 km².
Välislingiq
katõgooria:brasiilia
Vahtsõ-Roosa mõisa
Vahtsõ-Roosa mõisa om mõisa Hargla kihlkunnan Võromaal, Läti piiri veeren Vahtsõ-Roosa külän.
Vahtsõ-Roosa mõisat nimetedi varrampa ka Väiku-Laitsnas (s'aksa keelen Klein-Laitzen) ja Mõnistõ mõisa all 1821. aastani Catherinenhof. Tõisi teedüsside perrä oll' Vahtsõ-Roosa joba 1817 Rosenidõ perre umandusõn umaette mõisa.
Välislingiq
Katõgooria:Mõisaq
16. radokuu päiv
16. radokuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 47. päiv.
Välislingiq
Katõgooria:Radokuu
22. mahlakuu päiv
22. mahlakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 112. päiv (liigaastagal 113. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Mahlakuu
Obõsõujutus
Obõsõujutus vai Obõstõtsukõlus om lump Karula kihlkunnan Karula vallan.
Fibonacci
Pisa Leonardo (u. 1170 – u. 1250), kedä tunnõtas viil nimmiga Leonardo Pisano, Leonardo Bonacci, Leonardo Fibonacci vai inämbüisi lihtält Fibonacci oll' itaalia matõmaatik, kedä mõnõq ommaq pidänüq keskao "kõgõ inämbä anniga matõmaatikus". S'oo ilma aigu tunnõtas Fibonaccit päämädselt katõ as'a perrä.
Obõsõujutus
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Maailma maaq
Maailma maiõ nimekiri
Fibonacci
Elokäük
Leonardo sündü Pisa liinan Itaalian. Timä essä Guglielmot kutsuti Bonaccios ("hää loomuga" vai "lihtsä"). Leonardo imä Alessandra kuuli ku poiss oll' ütsäaastaganõ. Peräst kuulmist naati Leonardot kutsma Fibonaccis (tuu nimi tulõ sõnnost filius Bonacci - Bonacci poig).
Maailma maaq
A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Z Sõltuvaq ja eräle staatusõga maaq - Aoluulidsõq riigiq
Fibonacci
Elokäük
Guglielmo juhat' ärri Bugian, sadaman Alžiirist hummogu puul Almohadi dünastia sultanaadin Põh'a-Aafrigan (s'oo ilma aigu Bejaian, Alžeerian). Ku Leonardo oll' poiskõnõ, käve tä sääl esäga üten, et tedä avitaq. Sääl oppõ tä tundma india-araabia arvosüstemmi.
Maailma maaq
A
Afganistan - Albaania - Alžeeriä - Ameeriga Ütisriigiq - Andorra - Angola - Antigua ja Barbuda - Araabia Ütisemiraadiq - Argentina - Armeeniä - Asõrbaidžaan - Austraalia - Austria
Fibonacci
Elokäük
Saiõn arvo, et india-araabia süstemin rehkendämine om lihtsämp ja joudsamp ku Rooma arvõga rehkendämine, rännäs Fibonavvi Vaihõmeremaiõn, et oppi tuu ao juhtvidõ araabia matõmaatikidõ man. Leonardo joud' rändämäst tagasi 1200. a. paiku. Aastagal 1202, ku tä oll' 32 aastakka vana, ilmu timä raamat "Liber Abaci" ("Abakusõ raamat" vai "Rehkendämise raamat"), kohe tä oll' kirja pandnu, midä oll' opnu. Tuuga tutvust' tä india-araabia arvõ õuruuplaisilõ.
Maailma maaq
B
Bahama - Bahrein - Bangladesh - Barbados - Belau - Belgiä - Belize - Benin - Bhutan - Boliivia - Bosnia ja Hertsegoviina - Botswana - Brasiilia - Brunei - Bulgaaria - Burkina Faso - Burundi
C
Cabo Verde - Colombia - Costa Rica - Elevandiluurand
Fibonacci
"Liber Abaci"
200px|thumb|"Liber Abaci" üts lehekülg
Raamadun anti muuhulgan lahõndus hüpoteetilidsõ jänesside populats'ooni ideaaltingimüisin kasumisõ probleemile. Esiq põlvkundõ jänesside arvoq moodustasõq arvõ rongi, midä ildampa om kutsut Fibonacci arvõs.
Maailma maaq
E
Ecuador - Eesti - Egüptüs - Ekvatoriaal-Ginea - El Salvador - Eritrea - Etioopia
Fibonacci
Fibonacci arvoq
Fibonacci arvorongin om ega arv pääle edimäst kattõ katõ timä iin saisja arvo summa: 1, 1, 2, 3, 5, 8, 13, 21, 34, 55, 89, 144, 233 jne. Tuu arvorong oll' India matõmaatikilõ teedäq joba 6. aastagasaal. Fibonacci "Liber Abaci" kaudu jousõ tuu Õuruupahe.
Teossõq
Fibonacci om kirotanuq sääntseq raamaduq.
Maailma maaq
F
Fidži - Filipiiniq
Fibonacci
Teossõq
Katõgooria:Itaalia inemiseq Katõgooria:Itaalia matõmaatiguq
Maailma maaq
H
Haiti - Hiina Rahvavabariik - Hispaania - Holland - Honduras - Horvaatia - Hummogu-Timor
I
Iirimaa - Iisrael - India - Indoneesiä - Iraak - Iraan - Island - Itaalia
Mäejärv
Mäejärv om järv Põlva kihlkunnan Võro vallan Väimälän õkvalt Võro-Põlva tii veeren (õdagu puul). Tõsõl puul tiid om Alajärv.
Maailma maaq
J
Jaapan - Jamaica - Jeemen - Jordaania
Mäejärv
Järve vesi vaihtus ärq 8 kõrda aastagan.
Maailma maaq
K
Kambodža - Kamõrun - Kanada - Kasastan - Katar - Kenya - Kesk-Afriga Vabariik - Kiribati - Komooriq - Kongo DV - Kongo Vabariik - Kreeka - Kuuba - Kuveit - Kõrgõstan - Küprüs
3. süküskuu päiv
3. süküskuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 246. päiv (liigaastagal 247. päiv).
Maailma maaq
L
Laos - Leedu - Lesotho - Libeeriä - Liechtenstein - Liibanon - Liibüä - Luksõmburk - Lõunõ-Afriga Vabariik - Lõunõ-Korea - Läti
3. süküskuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Süküskuu
Maailma maaq
N
Namiibia - Nauru - Nepal - Nicaragua - Nigeeriä - Niger - Norra
P
Paapua Vahtsõnõ Ginea - Pakistan - Panama - Paraguay - Peruu - Poola - Portugal - Prantsusmaa - Põh'a-Korea - Põh'a Makõdoonia
R
Romaania - Roodsi - Rwanda
S
Saalomoni saarõq - Saint Kitts ja Nevis - Saint Lucia - Saint Vincent ja Grenadiiniq - S'aksamaa - Sambia - Samoa - San Marino - São Tomé ja Príncipe - Saudi Araabia - Seišelliq - Senegal - Serbiä - Sierra Leone - Singapur - Slovakkia - Sloveeniä - Somaalia - Soomõ - Sri Lanka - Sudaan - Suriname - Suurbritannia (Ütiskuningriik) - Svaasimaa - Sveits - Süüria
T
Taani - Tadsikistan - Tai - Taiwan - Tansaania - Togo - Tonga - Trinidad ja Tobago - Tsehhi - Tsiili - Tšaad - Tuneesiä - Tuvalu - Türgü - Türkmenistan
U
Uganda - Ukraina - Ungari - Uruguay - Usbekistan
V
Vahtsõnõ Meremaa - Valgõvinne - Vanuatu - Vatikan - Venezuela - Vietnam - Vinnemaa
Aoluulidsõq riigiq
Inneskiidsi riike nimekirjä kaeq eräle artiklist.
Katõgooria:Maailma maaq Katõgooria:Nimekiräq Katõgooria:Maailma maaq
Manila
Manila om Filipiine pääliin.
Katõgooria:Filipiine liinaq Katõgooria:Aasia riike pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Laanõ (Kähri)
Laanõ om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Pikkjärv (Koorastõ)
Pikkjärv vai Koorastõ Pikkjärv om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan. Tä om Koorastõst 3 km õdagu puul, Koorastõ-Vidrike tii lähkon. Pikkjärv om üts Koorastõ järvist.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Nakri oja
Nakri oja om uja Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Winny Puhh
Winny Puhh om eesti metalansambli, miä om tennüq ka mitu võrokeelist luku. Ansamblitegemist alostõdiq 1994. a. Põlvan. Ildampa ommaq pillimeheq ärq Talliina kolinuq. Lajembalt tuntus sai ansambli 2006. aastagal ku näide võrokeeline laul "Nuudlid ja hapupiim" võit' Raadio 2 aasta demo avvohinna.
Raadio 2 2009. aastaga Aastahiti Top 40 edetabõlin sai laul "Peegelpõrand" 456 helüga 6. kotussõ.
Ansambli võtt' 2013. aastagal ossa konkursist Eesti Laul (kon valiti laul, miä Eestist läts' Eurovisioonilõ) lauluga "Meiecundimees üks Korsakov läks eile Lätti". Tuu lauluga saiq nääq kolmanda kotussõ.
Välislink
Katõgooria:Eesti ansambliq Katõgooria:Võrokeelitsit laulõ laulnuq artistiq
Ploomi lump
Ploomi lump om lump Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan.
Hilana Taarka
Timä elost om Kauksi Ülle kirotanuq näütemängo "Taarka", midä mängiti 2005. ja 2006. aastaga suvõl Obinitsah. 2007. a. tetti edimäne setokeeline mängofilm "Taarka", midä edimäst kõrda näüdäti 5. põimukuu pääväl Meremäel.
Ploomi lump
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Hilana Taarka
Timä perrä om nime saanuq Obinitsa Taarka Perimüstiatri.
Välislink
Katõgooria:Setomaa inemiseq
Sangastõ kihlkund
Sangastõ kihlkund vai Sangaste kihlkund om Tartomaa kõgõ lõunõpoolitsõmb kihlkund. Kihlkunna keskus om Sangastõ.
Kiil
Sangastõ kihlkunnan kõnõldi innembide tarto kiilt ja taa kõnõlõjit om vanõmbidõ inemiisi siän viil parhillaki.
Välislingiq
Katõgooria:Sangastõ kihlkund Katõgooria:Tartomaa Katõgooria:Tartomaa kihlkunnaq
Kanepi kihlkunna jõõq
Kanepi kihlkunna jõki nimekiri lugõ üles Kanepi kihlkunna jõõq ja ujaq.
H I J K L M P R S T V Ä
Välisligiq
Katõgooria:Nimekiräq
Kääpä
Kääpä om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Lasva valda.
Külän ommaq Kääpä Sotsiaalkeskus ja Kääpä Põhikuul.
Kääpä küläst juusk läbi Võhandu jõgi.
Lätteq
Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Ojajärv
Ojajärv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Antropoloogia
Antropoloogia om inemist ja kultuurõ uurvidõ ütiskunna- ja humanitaartiidüisi ütisnimitüs. Nii olõ-i taa esiq periselt umaette tiidüs taa sõna hariligun mõttõn. Sõna antropoloogia tulõ kreeka keele sõnost anthropos (inemine) ja logos (mudsu, tiidmine, uurminõ).
Katõgooria:Antropoloogia Katõgooria:Humanitaartiidüseq Katõgooria:Ütiskunnatiidüseq
Parnigu oja
Parnigu oja om uja Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Pütäljärv (Loosu)
Pütäljärv om järv Põlva kihlkunna Võro vallan. Taa om väikene, a küländ süvä ja puhas järvekene nurmi vaihõl. Järve perveq ummaq inämbüisi küländ kõvaq, mõnõ kotusõ pääl ka kividseq, a põhi um siski inämbüisi muanõ. Järvel olõ-i liivaviiri, a ujoma saa perve päält minnäq külh.
Viieläjäq ja -kasvoq
Kalost om Pütäljärven kõgõ rohkõmb hõpõkokri, a om ka särgi, ahunit, haugi jm. kallo. Om ka vähki. Järve viiri man viin kasus mõnõ kotusõ pääl pilliruugu, muial ubalehte jm. viihaino.
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Labassaarõ
Labassaarõ om külä Põlva kihlkunnan Moostõ vallan.
Filosoofia
Filosoofia (kreeka φιλοσοφία) om vanan Kreekan sündünüq mõtlõmisviis ja tiidüs, miä uur sääntsit filosoofiliidsi küsümüisi, nigu tõõ, hüä ja ilo loomus, arvosaamisõ võimalikkus vai välisilma olõmanolõminõ. Sõna 'filosoofia' om peri kreeka keele sõnost φιλία ja σοφία, minkast edimäne tähendäs armastamist vai sõbralikkust ja tõõnõ tarkust.
Katõgooria:Filosoofia
Mustjõgi
Mustjõgi (Harglõ kihlkunnan üteldäs ka Must egi) om jõgi Võromaal Karula, Urvastõ, Rõugõ ja Harglõ kihlkunnan. Tä nakkas pääle Karula korgustigu hummogujaost Saarjärvest ja juusk Taheva mõisa man hää poolõ päält Koiva jõkkõ. Tä om Koiva jõõ kõgõ suurõmb harojõgi Eestin.
Mustaljõõl om pikkust 84 km. Jõgikunna suuurus om 1820 km³, minkast Eestin om 994 km³. Tä juusk lajan ürgoron, mink veeren om puisniitõ nink liivakivimüüre.
300px|thumb|Mustjõgi 2008. a. mahlakuun
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq
Asõrbaidžaan
Asõrbaidžaan vai Asõrbaidžaani Vabariik om riik Õuruupa ja Aasia piiri pääl Taga-Kaukaasian. Asõrbaidžaani pääliin om Bakuu.
Välislingiq
Katõgooria:Asõrbaidžaan Katõgooria:Aasia maaq Katõgooria:Aasia riigiq
Melbourne
Melbourne om Austraalia suurusõ poolõst tõnõ liin.
Katõgooria:Austraalia liinaq
Roti järv
Roti järv vai Roti veskijärv om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan.
4. süküskuu päiv
4. süküskuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 247. päiv (liigaastagal 248. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Süküskuu
Meka
Meka om liin Saudi Araabian. Meka om muslimidõ jaos pühä liin.
Katõgooria:Saudi Araabia liinaq Katõgooria:Muhamediusk
Rahvaluulõtiidüs
Rahvaluulõtiidüs vai folkloristiga om tiidüs rahvaluulõst vai folkloorist. Rahvaluulõtiidüse ala käü rahvaluulõ korjaminõ, hoitminõ, kõrraldaminõ, uurminõ ja välläandminõ.
Rahvaluulõga tegelejä tiidläne om rahvaluulõtiidläne vai folklorist.
Tinapuu järv
Tinapuu järv om järv Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Lammassaarõ
Lammasaarõ om külä Põlva kihlkunnan Laheda vallan.
Tšuangiq
300px|right|Guangxi tšuangiq Tšuangiq om rahvas, kiä elässeq päämädselt Guangxi Tšuangi autonuumnsõn piirkunnan Lõunõ-Hiinan. Viil eläs näid Yunnani, Guangdongi, Guizhou ja Hunani provintsõn. Nääq ommaq üts 56 rahvast, midä Hiina Rahvavabariik ammõtlidsõlt tunnistas. Kokko om tšuangõ 18 mill'onat, minga nääq ommaq suurusõlt tõnõ rahvusrühm Hiinan pääle han hiinlaisi nink kõgõ suurõmb vähämbüsrahvas.
Polo Marco
Polo Marco (Marco Polo, 1254-1324 vai 1325) oll' Veneetsia kaupmiis ja maiõuurja, kiä sai kuulsas ummi maailmareisega ja noidõ põh'al kirotõt raamaduga "Il Milione" ("Miljon"). Marco üten uma esä Niccolò ja lellä Maffeoga oll' üts edimäidsi õuruuplaisi, kiä siiditiid pite rännäs' Hiina ja käve Mongoli impeeriumin külän Hubilai-khaanil (Tšingis-khaani pujapujal).
Katõgooria:Itaalia inemiseq Katõgooria:Itaalia maiõuurjaq
Õuruupa
Õuruupa vai Õuropa (vai ka Euruupa vai Europa) om üts kuvvõst ilmajaost.
Õuruupast põhja jääs Põh'a-Iämeri, õdagu poolõ Atlandi suurmeri, lõunahe Vaihõmeri ja hummogu poolõ Aasia. Õuruupa ja Aasia piir om küländki tinglik, inämbüisi loetas, et tuu lätt Uurali mäki, Uurali jõkõ ja Kaspia merd pite.
Papijärv
Papijärv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan Lüllemäe küläst hummogu puul.
Õuruupa
Õuruupa suurus om, tuu katt umbõs 2% Maa pinnast. Ilmajakõst om suurusõ poolõst Õuruupast vähämb õnnõ Austraalia ja Okõaania.
Papijärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Õuruupa
Katõgooria:Ilmajaoq
Rahvaluulõtiidläne
Rahvaluulõtiidläne vai folklorist om rahvaluulõtiidüsega tegelejä tiidläne.
Gaussi Carl Friedrich
Gaussi Carl Friedrich (Johann Carl Friedrich Gauß, 1777–1855) oll' s'aksa matõmaatik ja tiidläne, kiä tüüt väega mitmõn vallan, muuhulgan arvoteoorian, statistikan, matõmaatilidsõn analüüsin, diferentsiaalgeomeetriän, geodeesiän, elektrostaatikan, tähetiidüsen ja optikan. Tedä peetäs ütes kõgõ kõvõmbas matõmaatikus, kiä om elänü.
Joba latsõn paistu tä silmä uma anniga. Edimädseq tähtsäq tulõmusõq tõõst' tä joba sõs, ku es olõq viil katõkümnenegiq. Uma pääteossõ "Disquisitiones Arithmeticae" sai tä valmis 1798. a., ku oll' 21 aastakka vana. Raamat ilmu 1801. aastagal. Tuu raamaduga pand' tä alossõ s'ooilmaaigsõlõ arvoteoorialõ.
Katõgooria:S'aksamaa inemiseq Katõgooria:S'aksamaa matõmaatiguq
Pedäjäoja
Pedäjäoja om uja Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Pautsjärv
Pautsjärv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Itaalia
Itaalia Vabariik (itaalia keelen Repubblica Italiana) om Õuruupa riik.
Välislingiq
Katõgooria:Õuruupa riigiq Katõgooria:Õuruupa maaq
Hiuss
thumb|Hariligumbaq hiusõvärmiq kurast ülemädsest nukast peripäivä lukõq: must, pruun, helle, valgõ ja verrev.
Hiuss om inemise ihokarv, miä kasus pää pääl. Hiusõq võivaq ollaq pikembäq vai lühembäq, helehembäq vai tumõhõmbaq. Miiq maa inemiisil ommaq nääq inämbüisi helehembäq.
Hiusõq kasusõq jälq, kui näid lühkeses lõigatas. Mehel või hiuss, ku kassuq lastas, katõ ja poolõ jala pikkudsõs minnäq, pikembäs mitte. A ku kõik maahalõigaduq hiusõjaoq kokko kor'adaq ja ütte säiäq, sõs om kuvvõkümneaastagadsõ vanamehe hiuss 21 jalga pikk.
Katõgooria:Anatoomia
17. radokuu päiv
17. radokuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 48. päiv.
Välislingiq
Katõgooria:Radokuu
Karv
pisi|Karv Karv om midägi, miä kasus vällä imetäjide nahast.
Viländimaa
Viländimaa kihlkunnaq
Viländimaal om 9 kihlkunda.
Karv
Inemise ihokarvaq
Inemise nahk om päält katõt väikeisi karvoga. Nuuq kasusõq esiqsugutsõst juurõst vällä, miä uma välimädse näo peräst karvasibulas kutsutas ja kesknaha alomadsõn jaon kinniq om. Karva juur sais üten pikligun torosarnatsõn kotikõsõn naha sisen ja saa timä läbi umma toito, esiqeräligult karva ido läbi, miä kotikõsõ põh'an ehk perän löüdäs ja karvasibula sisse küünüs. Toit tulõ, nii ku kõigilõ liikmilõ, ka tan verest. Mõnõn paigan iho pääl ommaq karvaq lühükeseq, harvaq ja peenükeseq, näütüses kässi ja jalgo pääl, a mõnõn paigan pikäq, paksoq ja jämehembäq, nii nimelt pää pääl. Pää pääl kutsutas iho karvo hiussis. Miihi näo alomadsõ jao karvo kutsutas habõnis. Peopesän ja jalatalla all ei kasuq karvo sukugi. Hiusõq, habõnaq ja muuq ihokarvaq kasusõq, nii ku kõik sarvluu sarnadsõq kasvoq inemiisi ja eläjide man, jälq, kui näid lühkeses lõigatas.
Vana-Koiola
Vana-Koiola om külä Põlva kihlkunnan Laheda vallan Võro-Põlva tii veeren (Põlvahe 10 km, Võrolõ 15 km). Külän om paarkümmend elämist. Vana-Koiolast põh'a poolõ jääväq Vardja ja Ortuskülä, hummogu poolõ Vana-Koiola mõts, lõuna poolõ Joosu ni õdagu poolõ Lüüsi ja Viuperä küläq. Külä om tekkünüq Vana-Koiola järve viirde. Vana-Koiolan tüütäs algkuul ja kultuurimaja. Külän ommaq Vana-Koiola, Luiga ja Kommõri bussipiätüseq.
Aolugu
Vana-Koiola järve veeren ommaq inemiseq elänüq 5000 aastakka. Külän oll' umal aol Vana-Koiola mõisa süä.
2006. aastaga põimukuun peeti Vana-Koiolan Kaika suvõülikuuli.
Midä kaiaq tasos
Vana-Koiola järv.
Võro lipp
thumb|300px|right|Võrokõisi lipp - valgõ katsakiräga rohilinõ lipp, miä valiti pall'odõ kavandidõ hulgast vällä 2013. aastagal peetül lipukonkursil. thumb|150px|right|Võrokõisi lipu kavand', miä jäi 2013. aastaga lipuvalimisõl tõõsõs.
Mumbai
Mumbai (innembide Bombay) om India osariigi Maharashtra pääliin ja India rahanduspääliin. Uma 13-mill'onalidsõ elänike arvoga om tä India kõgõ suurõmb liin ja maailma suurusõ poolõst tõnõ liin.
Katõgooria:India liinaq
Pihkura oja
Pihkura oja om uja Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Võro lipp
Võro lipp vai ka võrokõisi lipp om lipp, miä om mõtõld sümbolis võro keelele, tuu kõnõlõjilõ ja näide maalõ - vanalõ Võromaalõ, miä om võro keele- ja kultuuriala. Valgõ katsakiräga rohilinõ lipp valiti lipukonkursi pall'odõ kavandidõ hulgast võrokõisi lipus 2013. aastagal.
Võro lipp olõ-i sama, miä parhilladsõ Võro vai Põlva maakunna lipp. Naaq ommaq külh maakunnaq, kon kõgõ inämb võro kiilt kõnõldas, a naidõ lipuq ei sünnüq võro keele ja tuu kõnõlõjidõ sümbolis, selle et naaq ommaq samasugudsõq ku Eesti kõiki tõisi maakundõ ammõtlidsõq lipuq (valgõ ja rohilinõ, ainugõnõ vaih, miä maakundõ lippõ ütstõõsõst eräldäs, om lipu keskehe pant maakunna vapp). Võro lipp olõq ka-ai sama, miä Võro liina lipp.
Vällänägemine ja tähendüs
Võrokõisi lipu pääl om kujotõt valgõ katsakiri tummõrohilidsõ tausta pääl. Taad märki om nätäq rahvarõividõ pääl, kindakirjo ja vüükirjo seen ja muial. Usutas, et märk kaits halva iist ja tuu õnnõ.
Katsakirä katõsa nukka tähendäseq vana Võromaa katsat kihlkunda (Urvastõ, Kanepi, Põlva,  Räpinä, Vahtsõliina, Rõugõ, Harglõ, Karula).
Rohilinõ värm tähendäs vana Võromaa rohilist mõtsa ja võrokõisi luudusõga ütenkuun elämist. Valgõ värm tähendäs võrokõsõ puhast ja ausat henge. Valgõ om ka rahvarõiva hammõ värm.
Aolugu
Tarvidus võrokõisi uma lipu perrä tegüsi üteh võro keele ja kultuuri liikmisõga, miä naas' suurõmba huuga pääle 1980ndide aastidõ lõpun. Suurõmb nõudminõ võro lipu perrä tegüsi võro keele tähüstämises Interneti keelevalikin ja võrokeelitside suurõmbidõ ettevõtmiisi man, nigu Kaika suvõülikuul ja Uma Pido.
Niikavva, ku ammõtlist võro lippu viil olõman olõ-õs, pakuti vällä kavandiid, minkast ütte edimäst naati ka jo mitmidõ võrgolehti pääl mitteammõtligult pruukma. Tuu võro lipu kavand - kõlla-sinine tsõõr sini-rohilidsõ tausta pääl -, miä om luud 2004. aastagal (luujaq: Fastrõ Mariko, Jüvä Sullõv ja Oro Laivi) om näüdüsses tuud ka seon artiklin ja ärq trüküt Õuruupa vähämbüisi võrgolehe Eurominority plakatidõ pääl.
Lipukonkurss
2012. aastaga kuulutõdi vällä võrokõisi lipu konkurss. Sinnäq saadõti 53 võistlustüüd 32 autori käest. Lipuvalimiskomisjon (Kama Kaido, Kaplinski Jaan, Padari Ivari, Navitroll'a, Sibula Priit, Harju Ülle, Plakso Ülo, Kõivupuu Marju ja Määri Andres)) valõ naist vällä kats võidutüüd - valgõ katsaharoga rohilidsõ ja tummõpunadsõ kaitsõtsõõriga valgõ. Lipuvalimiskomisjoni liikmõq kõnõliq mõlõmba lipukavandi autoridõga läbi, kuis lipukavandiid parõmbas saiaq ja näide nõunolõkiga muudõti kuigivõrd kumbagi lipukavandit.
Plakat katõ võidutüüga panti 2013. aastaga vahtsõaastakuu alostusõn aolehe Uma Leht vaihõlõ ja naidõ katõ kavandi siäst saiq võrokõsõq hindäle kuu ao joosul lipu vällä valliq. Hellü sai andaq Internetin, telefoniga, kirätiil vai paiga pääl Uma Lehe toimõndusõn.
Lipuvalijit oll' kokko 955 inemist. Võrokõsõq valõq umas lipus rohilidsõ-valgõ lipu. Taa lipu puult and’ uma helü 504 inemist, tõõnõ lipukavand (valgõ-verrev) miildü 451 inemisele. Võrokõisi lipus validu lipu autoriq olliq Saarõ Evar ja Sepmani Margus. Saarõ ja Sepmani lipukavandiq olliq tõõnõtõõsõlõ küländ lähküq ja autoridõ nõunolõkiga pand' lipuvalimiskomisjon naaq kats kavandit ütes lipus kokko, nii et Saarõ Evari kavandist sai katsakirä kujo ja Sepmani Margusõ umast saiq lipu värmiq. Rahvahääletüsel tõõsõs jäänü punadsõ kaitsõtsõõriga lipukavandi välläpakja oll' Kirsfeldti Kristjan.
Vana-Koiola
Midä kaiaq tasos
thumb|250px|right|Vana-Koiola
Aasia
thumb|275px|right|Aasia ilmaruumist kaiõn
Aasia om üts kuvvõst ilmajaost.
Aasia suurus om ja tuuga om tä ilmajakõ hulgan kõgõ suurõmb. Aasia võtt hindä ala 8,6% Maa pinnast.
Katõgooria:Ilmajaoq
Habõnaq
200px|thumb|Habõnidõga miis
Habõnaq ommaq karvaq, miä kasusõq miihi näo alomadsõn jaon. Kui näid ärq lõigadaq, kasusõq nääq jälq. Habõnit pöetäs habõnaväidse, sileti vai habõnaajamismassinaga.
Rängä järv
Rängä järv [.Rängä järv] om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan.
Habõnaq
Katõgooria:Anatoomia
Rängä järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Karula kihlkunna jõõq
Karula kihlkunna jõki nimekiri lugõ üles Karula kihlkunna jõõq ja ujaq.
A E H K L M N P R S T U V Ä Ü
Välisligiq
Katõgooria:Nimekiräq
31. joulukuu päiv
31. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga perämäne, 365. päiv (liigaastagal 366. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Joulukuu
Küüds
200px|thumb|Päkäküüds
Sulõndu järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Küüds
Küüds om kõva, sarvõ muudu lastukõnõ inemise vai mõndsi eläjide sõrmõ vai varba otsa pääl. Küüdseq saisvaq kõvvo juuriga sõrmi ja varbidõ otsan kinniq ja ommaq noilõ iholiikmilõ toes. Sõrmi avitasõq nimäq, kui midägi võetas, haardas, kinniq peetäs ja kobitas, varbit toetasõq nimäq saismisõ ja käümise man. Küüdseq kasusõq toda joudsambast, midä inämb näid lõigutas. Kui näid sukugi ärq ei lõigadaq, sõs võivaq nimäq katõ tolli pikkudsõs saiaq.
Katõgooria:Anatoomia
Lauga
Lauga om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Lätteq
Katõgooria:Võro valla küläq
Vagola järv
Vagola järv vai Vagula järv vai Vagula om järv Võro vallan Rõugõ, Põlva ja Urvastõ kihlkunna piiri pääl.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
5. süküskuu päiv
5. süküskuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 248. päiv (liigaastagal 249. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Süküskuu
Lepä (Põlva)
Lepä vai Lepämõisa om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Piirioja (Harglõ)
Piirioja om uja Harglõ kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Tõrvasõ ojja.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Tartomaa
Tartomaa om aoluulinõ maakund Lõuna-Eestin.
Tartomaa jääs Peipsi ja Võrtsjärve vaihhõlõ ni katõlõ poolõ Suurt Imäjõkõ. Maakunnast lõuna puul om Võromaa, õdagu puul Viljandimaa, põh'aõdagu puul Järvämaa ja põh'a puul Viromaa. Tartomaa keskus om Tarto liin.
Tartomaa kihlkunnaq
Tartomaal om 16 kihlkunda.
México
México om Mehhigo pääliin.
Katõgooria:Mehhigo liinaq Katõgooria:Põh'a-Ameeriga riike pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Psükoloogia
Psükoloogia om tiidüsharo, miä uur psüühiga olõmust, avaldumisvormõ, säädüsperäsüisi ja taa ossa ütiskunnan.
Katõgooria:Psükoloogia
Peruu
Peruu Vabariik (hispaania keelen República del Perú, ketšua keelen Piruw Republika) om Lõunõ-Ameeriga riik. Pääliin om Lima.
Luudus
Peruu ja Boliivia piiri pääl om Titicaca järv.
thumb|300px|right|Machu Picchu thumb|right|[[Urarina samaan, 1988]]
Katõgooria:Peruu Katõgooria:Lõunõ-Ameeriga riigiq
Tamula järv
Tamula järv vai Tammul' om järv Võro valla ja Võro liina nink Põlva ja Rõugõ kihlkunna piiri pääl.
Antarktiga
thumb|300px|right|Antarktiga ilmaruumist kaiõn
Tamula järv
Järve vesi vaihtus ärq 0,4 kõrda aastagan.
Antarktiga
Antarktiga vai Antarktik om üts kuvvõst ilmajaost. Tä võtt hindä ala Antarktisõ maisõmaa ja saarõq, miä tuu ümbre ommaq.
Tamula järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Antarktiga
Antarktiga om kõgõ külmemb ilmajago.
Katõgooria:Ilmajaoq
Harjomaa
Harjomaa (e.k. Harjumaa) om aoluulinõ maakund Põh'a-Eestin Soomõ lahõ veeren.
Harjomaast hummogu poolõ jääväq Viromaa ja Järvämaa, lõuna poolõ jääs Pärnomaa ni õdagu poolõ Läänemaa.
Harjomaa kihlkunnaq
Harjomaal om 12 kihlkunda.
Afriga
thumb|270px|right|Afriga ilmaruumist kaiõn
Afriga vai Afrik om üts kuvvõst ilmajaost. Timä ala kuulussõq Afriga maisõmaa ja saarõq, miä tuu ümbre ommaq.
Afriga suurus om, Õuruupast om tä umbõs kolm kõrda suurõmb.
Afriga om kõgõ lämmämb ilmajago.
Katõgooria:Ilmajaoq
Tarto
Tarto om rahva hulga poolõst tõnõ liin Eestin, pääliina Taliina perän. 2021. aastagal elli Tarton 95 090 inemist. Liin om Lõunõ-Eestin Imäjõõ veeren, miä juusk Eesti katõ kõgõ suurõmba järve – Võrtsjärve ja Peipsi järve – vaihõl. Tarton ommaq bussi-, rongi ja linnujaam.
Tartot peetäs Eesti kultuuripääliinas, ku sääl om kogo maa kõgõ vanõmb ja uhkõmb Tarto Ülikuul, miä om ka riikõvaihõlidsõlt tunnustõt. Tarto esiq om Eesti ja tõisi Baltimaiõ kõgõ vanõmb liin. Tarton ommaq ka Riigikohus, Haridus- ja Tiidüsministeeriüm, Eesti Rahva Muusõum ja kõgõ vanõmb eestikiilne tiatri Vanõmuinõ. Tarton sündü Eesti Laulupitõ kommõq – 1869. aastagal oll' Tarton edimäne Üldlaulupido.
1920. aastagal teiq Tarton rahu Eesti Vabariik ni Nõvvokogo Vinnemaa ja Soomõ ni Nõvvokogo Vinnemaa.
Tartost saa 2024. aastagal Õuruupa kultuuripääliin.
Nimeq
1918. aastagast pääle om eesti keelen ja aolehti seen pruugit nimme Tartu, aoluulidsõlt ommaq tõsõq rahvaq taad liina mitund muudu kutsnuq. Inämbjaolt ommaq naaq tulnuq kõik vanast (lõuna)eesti nimest Tarbatu. Läti keelen om liina nimi olnuq Tērbata, täämbädsel pääväl ütleseq nimäq kah Tartu. S'aksa, roodsi ni poola keelen om liina nimes olnuq Dorpat. Vindläseq ommaq liina kutsnuq Юрьев (Jurjev) vai Дерпт (alams'aksa keelen Dorpat). Soomõ keelen kutstas liina nimega Tartto, õkva nigu võro keelen, õnnõ soomõ kiräviie perrä katõ t-ga.
Kiviaig
Kõgõ vanõmbaq jäleq inemisest Tarton ommaq umbõs 10 000 aastat vanaq. Tuust aost om lövvet Kunda kultuuri Uus-Ihaste elokotus.