cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Mari kiil
Mari kiil (niidumari марий йылме; mäemari мары йӹлмӹ) om soomõ-ugri kiilkunna volga rühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 490 000 inemist põhilidsõlt Marimaal, Tatarimaal, Baskiirimaal ja muial Vinnemaal.
Välislingiq
Katõgooria:Soomõ-ugri keeleq Katõgooria:Marimaa
Vanatarõmägi
Vanatarõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Sika (Võro)
Sika om mitmõ Võromaa külä nimi. Kaeq Sika.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Vuuhjärv
Vuuhjärv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan. Tä kuulus Kisõjärve järvistühe.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Kehv kuuldminõ
Kehv kuuldminõ vai rassõ kuuldminõ om tuu, ku helü kuuldminõ om nõrgas jäänüq vai hoobis ärq kaonuq. Tuu või juhtuq ega elolisõga, kinkal kuuldminõ olõman om.
Katõgooria:Tõvõq
Slušna prizadetost
As'a Aksli
As'a Aksli (Aksel Õieleid Asi, sündünüq 1. vahtsõaastakuu pääväl 1930 Lasva vallan Lauga külän Tara talon, koolnuq 25. süküskuu pääväl 2018) oll' Võromaa tiatrimiis.
Tä oppõ Võro Tüüstüstehnikumin ja Tarto Tüüstüskoolin tisleris, tuu ammõt tõi tä Võrolõ. 1949. aastagal luud Võro kultuurimaja köütse As'a Aksli elo tiatriga. 1962. aastagal lõpõt' Aksli Viländi Kultuurharidustüü Kooli näütejuhtmisõ pääl.
1999. aastagal tunnust' Võro liin Akslit häätekemärgiga. Katõgooria:Võromaa inemiseq Katõgooria:Eesti tiatritegeläseq
Mäng
250px|thumb|[[Cézanne'i Pauli maal Kaardimängjäq (1895).]]
Mäng om tegemine, midä tetäs määntsidegi riiglide perrä hariligult lõbo peräst. Ku tüüd tetäs sakõstõ tulo saamisõ peräst ja kunsti ummi ideie näütämise peräst, sõs mängmisel hariligult säänest tsihti olõ-iq. Nuuq piiriq olõ-iq sõski väega selgeq, selle et mõnda mängo või kaiaq ku tüüd (nt. jalgpall elokutsõlidsõlõ jalgpallurilõ) vai kunsti (nt. mõni kildamäng).
Mängo mano kuulusõq sakõstõ tsihiq, riigliq, hindä proovilõ pandminõ ja tõisiga läbikäümine. Mäng või pandaq proovilõ mängjide kihälidseq ja vaimsõq võimõq ja mängiq või võido pääle. Mõnõq mängoq avitasõq midägi har'otaq vai oppiq.
Keerdoja Karl Robert
Keerdoja Karl Robert (Karl Robert Keerdoja, kooniq 1936. aastaganiq Kerberg) (sündünüq 2. vahtsõaastakuu pääväl 1896, Koiola vallan Võromaal, koolnuq 21. põimukuu pääväl 1968, Stockholmin, Roodsin) oll' Eesti sõeväeläne (kaptõn, 1934), mõtsa- ja umavalitsustegeläne. Katõgooria:Võromaa inemiseq Katõgooria:Eesti sõaväeläseq
Heroni vallõm
Heroni vallõm om üts kolmnuka pindala löüdmise vallõm. Tää valõmi tulõt' edimädsel aastagasaal Vana-Kreeka matõmaatik, insinör ja massinameistre Heron. Heroni valõmit saa pruukiq, ku tiiämiq kõgõ kolmõ küle pikkuisi. Vallõm om kujol
kon \,a, \,b\, ja \,c\, ommaq kolmnuka külgi pikkusõq ni \,p\, om puul kolmnuka külgi pikkuisi summast. Perämädse saa löüdäq valõmiga
Kuldnokk
pisi|Kuldnokk Kuldnokk (Sturnus vulgaris) om tsirk kuldnoklaisi sugukunnast kuldnoka perekunnast.
Rahvast peri nimmi: kuldnokk, rästäs, türgi varblanõ, puurivarblanõ, mustmats, tulilind, nõgikikas, kullalind, ruutsvarblanõ, ruutsvilistäjä, teomiiss.
Elokotuss
Kuldnokk om levinüq haudõtsirk kõõh Õuruupah (vällä arvat Pürenee ni Koola puul'saarõ pääl ja Lõunõ-Itaaliah), Tsiberi mõtsa- ni stepivüüh kuni Irkutskiniq, Väiko-Aasiah, Lähkül-Hummogumaal, Kaukaasiah ja Kesk-Aasiah (v.a kõrbõmaaq). Eestih om lajalt löüdäq üle kõõ riigi, kukki perämätse 20 aas'tagagaq om näid kimmähe veidembäs jäänüq. Viimätse rehkendüse perrä pesiteles Eestih 150 000 – 250 000 paari kuldnokkõ. Talvõl om meil arvamisõ perrä 100–2000 kuldnokka.
Kuldnokk om inemise poolõst viid ka Põh'a-Ameerikahe, Austraaliahe ja Vahtsõlõ Meremaalõ, koh nä ommaq arq häötänüq paigapäälitsit tsirka. Põh'a-Ameerika kuldnokkõ hinnatas olõvat 2 mill'onit, näid om lubat õgal aol tappaq. Õdagu-Austraaliah, kohe kuldnokaq olõ-iq viil joudnuq, om valitsus palganuq suuri vahiparkõ, kes piat maaha laskma kõik kuldnokaq, kiä sinnäq ots'vaq tullaq.
Süümine
Kuldnokk tarvitass nii lihalist (putugaq ni näide vaglaq, hussiq, tioq jt. sälgroodsuldaq) ku ka kasvolist süüki (siimneq, mar`aq, kasvonupiq). Pesitelemisaol om inämbüisi lihalidsõ söögigaq.
Pesitelemine
pisi|Kuldnoka munaq Kuldnokk elotsõs pääas`aligult kultuurmaa pääl, a ka kõkõsagamaitsih mõtsajakkah. Vari paksu mõtsa ja lak'a maad. Pidä parõmbas segämõtsa, mõtsaviiri ja puiega niitä.
Kuldnoka vaimlaisist luudusõh ommaq pistrilidsõq ja kakulidsõq, poigõlõ ommaq kur'aq varõsõq ni oravaq, ka suurõnirgilidsõq. Tuu kassu kah'otekijide putugidõ häötämisega.
Pesiteles paarikaupa, a välähpuul pesitelemisaigo om alati pargiviisi vai suurih parvih. Päävädse elomooduga. Suur' hulk kuldnokkõ pesiteles inemise pant pessih vai puuoosih. Pesä sais maast kuni 15 meetrit korgõh. Kurn om täüs mahlakuu lõpust vai mai algusõst ja taah om 4–7 munna. Munnõ haudvaq imä- ni esätsirk vaeldamiisi, haudminõ om 13–15 päivä. Mõnikõrd võivaq pesiteleq samal suvõl ka tõist vuuri. Pojaq saavaq lindajist kolmõnädälidselt.
Rändämine
pisi|Kuldnokk Eestih Kuldnokk on rändäjä tsirk. Eestihe tulõ joq kündlekuu lõpuh vai paastukuu algusõh. Sügüsene rändämine või alostaq joq hainakuu II poolõl ja püüssüq rehekuu lõpuniq. Talvõl ommaq Lõunõ-Õuruupah, Põh'a-Afrikah ja Lähkül-Hummogumaal. Eesti kuldnokaq ommaq talvõl pääas'aligult Matal'mail ja Belgiäh. Ütsikuq kuldnokaq jääseq ka meile talvõst. Suur' osa kuldnokkõ saa hukka varra keväjä halva ilma peräst vai korgõsingusõliine pääl vai lindamisõ käügih vasta raatõ puttõh. Rändämise aigo korjusõq suuri parvi (ku väega vaia, kuni mill'on tsirku). Lõunõ-Õuruupa kuldnokaq ommaq inämbjago paigatsirguq.
Vangipõlvõh om elänüq 20-aas'tagadsõst.
Tsirgulaul
Üteh Inglussmaa nulghah tett uur'mistüü näutäs, õt inemiisi antidepressantõ (näüt Prozac) võtminõ ja iltsõp liikminõ luuduskeskkunda või mõioq tsirkõ olõmisõ pääle paaritumisõ aigo. British Trust for Ornithology (BTO) uur'minõ näütäs, õt kuldnokkõ arv Suur'britanniah om 1970. aas'tagidõ keskpaigast saaniq lasõhunuq 66 saandikku.
Muu
2021. aas'tagal valitsõdi kuldnokk Eestih aas'taga tsirgust.
Läti kiil
Kiri
Läti tähistü põh'as om ladina tähistü, midä om tävvendet diakriitiliidsi märkega (makron pikki vabahelle tähüstämises - ā, ē, ī, ū, vanastõ ka ō; haak tähti š, č ja ž pääl ni sedii tähti ģ, ķ, ļ ja ņ, vanasti ka ŗ all pehmehüse tähüstämises).
Aolugu
Läti kiil oll' algusõn õnnõ üte hummogubalti hõimo kiil.
Kõgõ vanõmb lätikeeline trükütekst katoligu katõkismus om peri 1585. aastagast.
Läti kiräkiil arõsi vällä 19. aastagasaa tõõsõs poolõs.
Kaeq viil
Katõgooria:Keeleq Katõgooria:Läti
Haridus- ja Tiidüsministeeriüm
Haridus- ja Tiidüsministeeriüm (lühendüs HTM) om Eesti valitsusasotus, miä kõrraldas riigi puult Eesti haridus- ja tiidüstüüd.
Ministeeriüm pidä huult riigi haridus-, tiidüs-, arhiivi-, nuuri- ja keelepoliitiga planiirmise iist ja egäsugutsõ haridusõ, arhiivindusõ, nuursuutüü valdkundõ kõrraldamisõ ja säädüisi ja kavadõ kokkopandmisõ iist.
Haridus- ja Tiidüsministeeriüm om ainukõnõ ministeeriüm, miä ei olõq Tal'nan, a Tarton. Katõgooria:Eesti ministeeriümiq
Stalini Jossif
Stalini Jossif (vinne keelen Иосиф Виссарионович Сталин, sündünüq 18. joulukuu pääväl 1878, koolnuq 5. urbõkuu pääväl 1953) oll' Nõvvokogo Liido Kommunistlidsõ Partei Keskkomitee pääsekretär 1922. aastagast uma elo lõponi 1953. aastagal. Pääle tuud, ku Lenin 1924. a. ärq kuuli, sai täst Nõvvokogo Liido riigipää.
Timä sünnüperäne nimi oll' Džugašvili Ioseb. Nimme Stalin tarvit' tä edimäst kõrda 1913. a.
Katõgooria:Nõvvokogo Liido riigipääq
Varikmägi
Varikmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Hurmi
Hurmi om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kanepi vald
Elolinõ
Elolinõ vai organism om elläv asi, niguq näütüses elläi, kasv, siin vai pisolanõ.
Talvõsõda
thumb|Talvõsõda Talvõsõda (soomõ keelen talvisota, roodsi keelen vinterkriget) oll' sõda Nõvvokogoliido ja Soomõ Vabariigi vaihõl, osa Tõõsõst ilmasõast.
Elolinõ
Katõgooria:Elotiidüs
Talvõsõda
Sõda naas' pääle, ku Nõvvokogoliit rünnäs' 30. märtekuu pääväl 1939 kell 8.30 sõta kuulutamalda Soomõ Vabariiki. Talvõsõda kest' 105 päivä ja lõppi 13. urbõkuu pääväl 1940 Moskva rahulepinguga. Rahu kest' kooniq 25. piimäkuu pääväni 1941, ku Soomõ naas' Tõõsõ ilmasõa aigo jälki Nõvvokogoliido vasta sõdima.
Talvõsõta om tunnõt väega külmä talvõ (1939–1940 aastaga talv oll' aastagasaa kõgõ külmembit) poolõst, Verevä väe suurõst lüvväsaamisõst, suumlaisi "motti" taktigast ja soomõ sisust. Talvõsõaga pidi Soomõ Nõvvokogoliidolõ ärq andma 8% umast maast ja rahva hulga poolõst nelländä liina Viiburi.
Suurõqriigiq S'aksamaa ni Nõvvokogoliit
Edimäne ilmasõda tähend' S'aksamaalõ ja Nõvvokogoliidolõ suurõriigi vai impeeriümi saisusõst ilmajäämist. Mõlõmbat maad haardnuq käsüvalitsusõq tahtsõq umma inneskist vägevüst ni käest lastuid maid tagasi. Õuruupa demokraatilidsõq suurõqriigiq Prantsusmaa ni Ütiskuningriik olliq Nõvvokololiido ja S'aksamaa vasta poliitilidsõlt küländ nõrgaq.
Päält Soomõ ja Eesti hindäperi saamist Vinna tsaaririigist oll' Vinnemaa ilma jäänüq Viro mere rannakaitsõst päält Kruunliina ja tuu tekk' Leningradi kaitsõvõimaluisi nõrgõmbas. Lisas juusk' Soomõ ja Nõvvokogoliido piir õnnõ 32 kilomiitret Leningradist edesi. Soomõ hindä kätte saaminõ parandanuq Nõvvokogoliido geopoliitilist kotust: nää saanuq valitsaq Õdagumerd ni saanuq Soomõst tüüjoudu ja tsigunit.
Õkva päält võimulõ saamist S'aksaama kantslõr Hitleri Adolf taht' lõpõtaq Versailles' rahulepingu. 1935. aastagal tä ütel' valla lepingu sõaliisi jõudõ piirdvist punktõst.
23. põimukuu pääväl 1939 sõlmeq Nõvvokogoliit ja S'aksamaa Molotovi-Ribbentropi pakti, minkaq jagiq nääq Hummogu-Õuruupa katõ pääle ärq. Soomõ ja Baltimaaq pidiq saama Nõvvokogoliidolõ. Katõgooria:Sõaq Katõgooria:Soomõ
Tarto Ülikooli botaanigaaid
pisi|Tarto Ülikooli botaanigaaid pisi|Tarto Ülikooli botaanigaaid pisi|Tarto Ülikooli botaanigaaid Tarto Ülikooli botaanigaaid om botaanigaaid Tarto liinan Imäjõõ kaldal, Laian uulitsan. Lisas om Oa uulitsan katsmisõaid.
Tartu Ülikooli botaanigaaid on Baltimaiõ kõgõ vanõmb järgepiten toimõndanuq ja kõgõ väikumb botaanigaaid Baltimain. Taa om kah kõgõ liigitihhemb aid Eestin.
Kotus
Botaanigaaid sais inneskidse Tarto liinamüürü nukan ja tä om tett Ulrika Eleonora nimelidsõ bastioni pääle ja ümbre, botaanigaaia lump om kujonuq inneskidsest vallkraavist. Niisamatõ om botaanigaaid üts kotus, kon oma püsünü Tarto liinamüür.
Aolugu
Botaanigaaid om luud 1803. aastaga. Taa luuja ja edimäne direktri oll' Gottfried August Germann. Kõgõpäält oll' botaanigaaid Tiigi uulitsan (kon parhilla om Vanõmuisõ park), aga joba 1806. aastagal minti parhilladsõ kotussõ pääle ja 1811. aastagas oll' aid joudnuq uma parhilladsõ suurusõ mano.
Kasvoq
Botaanigaaian kasvi Eesti kõgõ jämmemb harilik vaher, miä raoti 2014. aastagal maaha oholisusõ peräst.
Botaanigaaia kõgõ vanõmb kasv om olga lehtkuus, miä om vanõmb kui botaanigaaid esiq.
Posti
Posti om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Tarto Ülikooli botaanigaaid
Kujoq
Lisas kasvõlõ om botaanigaaian mitmit kujjõ, näütüses direktride Gottfried August Germanni ja Teodor Lippmaa mälehtüsmärgiq.
Posti
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda.
Tarto Ülikooli botaanigaaid
Välislingiq
katõgooria:Tarto Katõgooria:Tarto Ülikuul
Posti
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Arctic Monkeys
pisi|475x475px|Arctic Monkeys Roskilde Festivalin aastagal 2014 Arctic Monkeys om inglüse rokkansambli, miä tull' kokko 2002. aastagal Sheffieldin. Sinnäq kuulusõq Turneri Alex (laul, kitra), Heldersi Matt (trummiq, laul), Cooki Jamie (kitra) ni O’Malley'i Nick (basskitra, põh'alaulminõ).
Ansambli om vällä andnuq säidse albummi: Whatever People Say I Am, That’s What I’m Not (2006), Favourite Worst Nightmare (2007), Humbug (2009), Suck It and See (2011), AM (2013), Tranquility Base Hotel & Casino (2018), The Car (2022).
Arctic Monkeys oll' üts edimäisi ansambliid, miä sai inemiisile tutvas internetilde ja näid om peet näüdüses, kuis vahtsit ansambliid võinuq reklaamiq. Näide edimäne album Whatever People Say I Am, That’s What I’m Not (2006) oll' Ütiskuningriigin pikält kõgõ kipõmbalõ möönüq album ja taast om kõnõld ku ütest kõgõ parõmbast ansambliidõ edimädsest albumist. Aastagal 2013 muusigaaokiri Rolling Stone nimmas seo kõgõ ao 30. edimädses albumis.
Lätteq
Katõgooria:Inglüse muusiga Katõgooria:Rokkansambliq
Toodsi oja
Toodsi oja om uja Urvastõ kihlkunnan. Tä juusk kur'a käe puult Mustajõkkõ paigan, kost Mustajõõ suuni om 71,6 km.
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq
Teppo lõõts
pisi|[[Teppo August|Teppo Augusti tett lõõts aastagast 1912.]] Teppo Lõõts (kaq Võro lõõts vai Eesti Lõõts) om lõõtspilli tüüp, mink lõi Võromaa pillimeistre Teppo August 19. aastagasaa lõpun.
Tuu om kolmõ- vai nellärialinõ katõ- vai kolmõkoorilinõ (ütte nuppu vaotõn heläsi tähendäs kats vai kolm kiilt) bisonoornõ (lõõtsa vallalõ tõmmatõn ni kokko tougatõn and üts nupp tähendäs tõistmuudu noodi) diatoonilinõ lõõtspill. Hariligult om Teppo lõõts külh nelläriälinõ ni kolmõkoorilinõ.
Teppo August lõi uma edimädse pilli 1892. aastagal toonahavva levinüide vabrigulõõtspille perrä, aq pilli ommaq ildampa ka tõõsõq meistriq tävvendänüq. Teppo lõõtsa tundas tuu kärisevä helüvärmi, esiqerälidse uhkõhe ehitedü vällänägemise ja keerolidsõ kirä perrä. Teppo Lõõtsa mängeq edeotsan päämidselt meheq. Lõõtsa tunnõti ku hääd tsimmanipilli uma kõva helü läbi, tuuperäst passõ tä häste õkva välän küläpitõl mängmises. Seo and’ pillile edimält külh „lihtsä“ küläpilli kuulsusõ, miä muutu õkva inne Tõist Ilmsasõta, kuq pilli mänge raadion kuulsas lõõdsamängomeistri Karl Kikas.
Vasilamägi
Vasilamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
BTS
BTS om Korea muusigakamp. BTSi alostusplaať om "2 Cool 4 Skool", miä tähendä "Iiba apaŕ ku̬u̬liks". BTSin om 7 liigõqt: RM, Jin, Suga, J-Hope, Jimin, V ja Jungkook.
Katõgooria:Ansambliq
Kahlo Frida
Frida Kahlo de Rivera (1907-1954) oll' Mehhigo kunstnik.
Kahlo Kahlo
1995
1995. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10208. aastak sirvikallendri perrä.
Tarvastu kihlkund
Tarvastu kihlkund om üts viiest Mulgimaa kihlkunnast. Tarvastu kihlkund om Viländimaal, Võrtsjärve õdaguveeren. Kihlkunna keskus om täämbädsel pääväl Mustla alõvik. Tarvastu külä ja kerik ommaq õkva Mustla küle all.
1995
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1995
Pisolanõ
Pisolanõ vai mikroorganism vai mikruub om väega väikene elolinõ; nii väikene, et inemine tedä palja silmäga ei näeq. Pisolaisi või kaiaq lähküsilmäga (mikroskoobiga).
Tarvastu kihlkund
Luudus
Tarvastu kihlkund om Võrtsjärve õdaguveeren. Järve veeren om mitmit soid: Mikumärdi suu, Arupera suu, Nälgu suu ja Arumetsa suu.
Pisolanõ
Katõgooria:Elotiidüs
Tarvastu kihlkund
Luudus
Kihlkunnan juuskvaq lõunõ puult põh'a poolõ Tarvastu jõgi ja Õhne jõgi, miä mõlõmbaq lääväq Võrtsjärve. Ärma jõgi om Mõnnaste kandin Tarvastu ja Viljandi kihlkunna piiris.
Välislingiq
Katõgooria:Mulgimaa Katõgooria:Tarvastu kihlkund Katõgooria:Viländimaa kihlkunnaq
Väikene Suujärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Rogosi-Mikita
Rogosi-Mikita om külä Võromaal Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Kooniq 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemiseniq oll' külä Haani vallan ja kand' nimme Mikita.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Gautama Buddha
Siddhārtha Gautama sündü Põh'a-Indian, täämbädse päävä lõunõ-Nepalin, šaakja hõimun, valitsõja perren. Timä esä nimi oll' Šuddhodana ja imä nimi Mājā.
Šākjamuni oll' aoluust teedäq inemine, a timä täpsät eloaigo olõ-õi teedäq. Theravaada traditsiooni perrä ommaq timä eloaastagaq 624-544 i.m.a. a, inämbüse täämbädse päävä tiidläisi meelest 563–483 i.m.a. Om ka arvamiisi, et tä võidsõ elläq hoobis saa-aastak ildampa, 5–4. aastagasaal i.m.a.
Elokäük
Šākajmuni elolugu om kõvva mütologiseerit. Legendi perrä sündü tä Lumbinī mõtsasaarõkõsõn ja timä imä kuuli pia päält timä sünnütämist ärq. Esä kasvat' tedä muust ilmast eräle, et tä es nännüq maailma viletsüst. Ettekuulutusõ perrä pidi saama Siddhārthast suurmiis, kas valitsõja vai oppaja. Siddhārtha võtt' naasõ (Jašodharā) ja näil sündü poig Rāhula. A Siddhārthal läts' siski kõrda nätäq ka ilma halva puult – haigust, vanahust ja surma – ni tä otsust' rikkast elost vallalõ üteldäq ja naas' 29-aastagadsõlt askeedis. Ku tä näkk' hindäpiinamisõ mõttõtust, jätt' tä tuu maaha. Päält tuud joudsõ tä 35-aastagadsõlt Gayā liina lähkün bodhipuu all istun virgumisõni (sanskriti k. bodhi).
Uma edimädse jutusõ pidi Šākjamuni Sārnāthi hirvepargin (Vārānasī lähkün) umalõ viiele inneskidsele seldsilisele. Šākjamuni edimäst jutust kutsutas Säädmüsetsõõri käümäpandmisõs. Päält tuud rännäs' tä nelikümmend aastakka, uma elo lõpuni Gangese orgo piten, põhilidsõlt täämbädse päävä Bihari osariigin ja opas' inemiisi.
Šākjamuni kuuli (jäi parinirvaanahtõ) Kušinagarin 80-aastagadsõlt. Perrätulijat tä hindäle es valiq, a soovit' kävvüq uma oppusõ (säädmüse, sanskriti k. dharma) perrä.
Šākjamuni peränkäüjist kujosi vällä kogohus (sanskriti k. sangha), mink liikmõq kanniq edesi tä oppusõ.
Välislingiq
Katõgooria:Budism
Telehvon
200px|thumb|1896 tett telehvon [[Rootsist]]
Telehvon vai telefon om riist, mink abiga saavaq kats inemist pikä maa takast tõõnõtõõsõga kõnõldaq. Telehvon muut helülainõq eelektrisignaalõs ja saat nuuq vällä nink muut sissetulõvaq eelektrisignaaliq tagasi helüs, midä inemine kuuldaq saa.
Katõgooria:Tekniga
Sõbrapäiv
pisi|Vana inglüse valentinipääväkaart pisi| pisi| Sõbrapäivä, midä kutsutas ka valentinipääväs, peetäs 14. radokuu pääväl. Taa päiv om Eestihte tulnuq 1980. aastidõ lõpun Soomõ iinkujo perrä. Taal pääväl näüdätäs vällä umma armastust, peetäs meelen kalliid inemiisi ja tetäs näile kingitüisi.
Aolugu
Valentinipäävä tähüstämine om peri jo Vana-Rooma aost, kon taa oll' pühendet viläkusõlõ. Kuna ka pühä Valentin oll' kar'akaitsja pühäk, võidsõq kats kultust umavaihõl kokko minnäq.
Eestihte om päävä tähüstämine tulnuq põhilidsõlt angloameeriga massikultuuri mõol.
Päeva tähüstämine
Sõbrapäävä sisus om meil kõiki lähkeidsi inemiisi meelen pitäq, kuigi algusõn om päiv olnuq pühendet armastusõlõ ja kallimbalõ, kelle andas umist tundist märko vai tetäs kingitüisi. Euruupan ja Ameerikan reklaamitaski taad ku armastusavalduisi, kihlumisõ ja pulma päivä.
Eestin kingitäs sõbrapääväl sagõhõhe kaardikõisi, lille vai tetäs muid väikeisi kingitüisi.
Ku algusõn peiq meil sõbrapäivä põhilidsõlt noorõq ja latsõq, sis pikäpääle ommaq taad rohkõmb tähele pandma ja pidämä naanuq ka keskiälidseq ja vanõmbaq inemiseq.
Välislingiq
Katõgooria:Kallendri
Rakvere kants
Rakvere kants om olnuq nii Taani kuningidõ, Liivi ordo kuq Roodsi ja Poola riigi uma.
Vanõmbaq jäleq liina kostilõ ommaq peri 5.-6. aastagasaast. 1220. aastaga ümbre läts' kants taanlaisi kätte, kiä naksiq ehitämä edimäidsi kivvimajjo. Edimäst kõrda nimmatas elokotust aastagul 1226 Läti Henrigu aigraamatun. Taanlaisi vahtsõt tugikotust nimmati Wesenberghis. Aastagil 1600-1629 peeti Poola-Roodsi sõta, ku poolakõsõq 1605. aastagul kandsi õhku lasiq ni tuust aost sais kants varõmin. 1635. aastagal kistudiq ruutslasõq Rakvere tsirgu kindluisi nimekiräst. Täämbädses om Rakvere kants küläliisile vallalõ ku keskaignõ teemapark.
katõgooria:Rakvere katõgooria:Kandsiq
Hüüdre
Hüüdre om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kanepi vald
Mateeriä
Mateeriä all mõtõldas egapäävätsen keelen kõkkõ, minkal om olõman mass ja maht. Tiidüsen loetas mateeriäs tuud, minkast ommaq tettüq aadomiq ja molõkuliq (hariligult proodonit, neutronit ja elektronnõ).
Katõgooria:Füüsiga
Soe (Võro)
Soe om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Orava valda.
Külä lähkün om Soe suu.
Küläst lätt läbi Karisilla–Petseri suurtii, mink man oll' Soe kõrts.
Komimaa
Luudus
Mõtsaq võtvaq 72,5% vabariigi maast hindä alaq.
Soe (Võro)
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Komimaa
Rahva näütäjäq
^1. vahtsõaastagakuu saisoga. (läteq: http://komi.gks.ru/)
Rahva kuunsais
2002. aastaga inemiisi kokkolugõmisõ andmidõ perrä elli vabariigin 1 018 674 inemist, kinkast 607 021 (59,6%) olliq vindläseq, 256 464 (25,2%) komilasõq ja 62 115 (6,1%) ukrainlasõq. 2010. aastaga inemiisi kokkolugõmisõ andmidõ perrä elli vabariigin 901 189 inemist, kinkast 555 963 (65,1%) olliq vindläseq, 202 348 (23,7%) komilasõq ja 36 082 (4,2%) ukrainlasõq. 46 886 (5,2%) inemise rahvus jäi tiidmäldäq.
Elokotusõq
Suurõmbaq liinaq ommaq Sõktõvkar, Uhta, Vorkuta, Petšora, Ussinsk, Inta ja Sosnogorsk.
Valitsõmisjaotus
Vabariigi kuuhnsaison ommaq tulõvaq liinarajooniq (15) ja liinapiiŕkunnaq (5):
Rajooniq:
Liinapiirkunnaq:
katõgooria:Komimaa katõgooria:Vinnemaa
Šiprage
Šiprage om Bosnia ja Hertsegoviina liin.
Katõgooria:Bosnia ja Hertsegoviina
Araabia kiil
thumb|300px|left|Araabia keele ku ainugõsõ riigikeele (rohilinõ) ja ku tõisi hulgan üte riigikeele (sinine) levigukaart
Araabia kiil om afroaasia kiili semiidi rühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 280 mill'onat inemist põhilidsõlt Lähkül-Hummogumaal ja Põh'a-Afrikan.
Katõgooria:Keeleq
BLACKPINK
pisi|BLACKPINK (2017) BLACKPINK om Korea muusigakamp. BLACKPINKi alostusplaať om "Square Up", miä tähendä "Kruut Üles". BLACKPINKin om 4 liigõqt: Jennie, Jisoo, Rosé ja Lisa. BLACKPINKi alostus olõ 8. põimukuu 2016.
Verrev Keskpaik
thumb|300px|Austraalia sisemaa liiva- ja soolatasandiguq, takanpuul Mount Conneri mägi
BLACKPINK
Välislingiq
Katõgooria:Ansambliq
Verrev Keskpaik
Verevä Keskpaiga nimi om annõt häste verevä ravvarikka liiva perrä, midä puul´kõrbõn pall´o näge. Ala om üle miljoni ruutkilomiitre suur. Kõgõ hariligumb maastik om kamara alaq kasunuq liivaluitõq, a om ka mäki ja uhkit monoliitõ, nigu Uluru.
Verevän Keskpaigan om kats liina: Alice Springs, miä om Austraalia süä ja Yulara liin, kost saat egäsugumaidsi teenüssit inne, ku läät Uluru-Kata Tjuta riigiparki.
Päält inglüse keele kõnõldas sääl ka satu aborigeenikiili. Suurõmba osa maast and´ valitsus 1985. aastagal põlisrahvalõ tagasi.
Välislink
katõgooria:Austraalia
Ameeriga Ütisriigiq
Ameeriga Ütisriigiq (USA, sagõhõhe kutsutas lühkühe ka ku lihtsähe Ameeriga) om riik, miä kuustus 50 osariigist, ütest föderaalringkunnast, ja viiest päämädsest puul-autonoomilidsõst piirkunnast ja mitmist vähämbist valitsusalotsist piirkunnõst. 3,8 mill'oni ruutmiiliga om seo suurusõ poolõst kolmas riik maailman. Suurõmb osa riigist om Põh’a Ameerikan, Kanada ja Mehhigo vaihõl. Riigi rahvaarv om üle 328 mill'oni. Pääliin on Washigton DC, ja kõgõ suurõmb rahvaarvoga liin New York City (NYC).
USA om edüstüsdemokraatiaga liitvabariik ja ÜRO, Maailmapanga, Riikevaihõlidsõ Valuutafondi, Ameeriga Riike Ütisüse, NATO ja tõisi riikevaihõliidsi ütisüisi liigõq. Ameeriga om ÜRO alalinõ liigõq.
Jõõhopõn
pisi Jõõhopõn om puulveelise eloviisiga kasvosüüja nisalinõ.
Ameeriga Ütisriigiq
Aolugu
Indiaanlaseq elliq Ameeriga Ütisriigen tuhandit aastagit. Ingläseq lätsiq sinnäq 1607. aastagal. Nä joudsõq kõgõ edimält tuu kotusõ pääle, kon parhillaq om Jamestowni liin Virginian. 1775. aastagal alõś sõda 13 koloonia ja Suuŕbritannia vaihõl massõ peräst. 4. hainakuu pääväl 1776 tetti esiqsaismiskuulutus. Kolonistiq võidiq sõa ja lõiq vahtsõ riigi.
Jõõhopõn
Om kats jõõhobõsõ sorti. Üts om harilik jõõhopõn ja tõnõ kääbätsjõõhopõn.
Jõõhobõsõ om kihäehituselt sarnasõ suurõ tsiaga aga molõkulaarsõlt valaskalaga.
Kirjeldus
Jõõhopõn om neli miitret pikk ja kaald umbõn puultõist tonni. Jõõhobõsõ perädu hambad, miä om harvaq ja kihva, minkaq ta end hoit vainlasõ iist.
Ameeriga Ütisriigiq
Valitsõmisjaotus
Ameeriga Ütisriigiq jagonõsõq 50 osariigis, ütes föderaalringkunnas (Columbia ringkund), viies päämädses puul-autonoomilidsõs piirkunnas ja mitmist vähämbist valitsusalotsist piirkunnõs.
Jõõhopõn
Eloviis
Jõõhobõsõ eläva Afrigas ja 2-1000 pääliste karadena. Kara valitsõs esäne elläi. pisi Päiv müüda jõõvees lamaskõlõs vai magades. Jõõhopõn või minnaq vee alla end käkmä. Üüse tulõ ta pervele ja süü värskit kasvi.
Ameeriga Ütisriigiq
Valitsõmisjaotus
Ameeriga Ütisriigel om viis suurõmbat ülemereterritooriummi: Puerto Rico, USA Neitsüsaarõq, Ameeriga Samoa, Guam ja Põh'a-Mariaaniq.
Preeksa
Preeksa om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Jõõhopõn
Eloviis
Katõgooria:Imetäjäq
Preeksa
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda.
Ameeriga Ütisriigiq
Välislingiq
Katõgooria:Põh'a-Ameeriga riigiq Katõgooria:Põh'a-Ameeriga maaq
Vastlapäiv
thumb|300px|Vastlakukliq
Vastlapäiv (vai ka Lihahiideq vai Livvupühiq) om võro ja eesti rahvakallendrin liikva varrakeväjäne pühä. Taad peetäs päiv inne tuhapäivä, minkast edesi nakkas nädäline paastuaig kooniq munnõpühhini. Vastlapäävä nimi om peri alambs'aksakeelitsest sõna vastelavent 'vastla- ehk paastuõdak' algusosast vastel.
Preeksa
Külän om Uuri järv.
Viländi kihlkund
Viländi kihlkund om kihlkund Viländimaal. Kihlkunna keskus om Viländi.
Anomamõsumassin
pisi|Anomit täüs pant anomamõsumassin pisi|Köögimüüblihe sisseehitet anomamõsumassin (kesken). Anomamõsumassin om kodomassin söögianomidõ ja söögiriisto mõskmisõs. Tuujaos lastasõq anomilõ pääle kimmä programmi perrä viijuaq. Päält mõskmisõ ja loputamisõ massin kuivas anomaq ärq kah.
Preeksa
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Anomamõsumassin
Edimädse automaatsõ viijukõga anomamõsumassina patõntiire ärq Cochrane'i Josephine USAn 1900. aastagal ja tuu võeti pruukmistõ söögikotussin.
Vastlapäiv
Vastlapääväl lastas liugu, et suvõl kasusiq ilosaq pikäq linaq. Vastlapäävä söögiq ommaq tsiajalaq ja herne- vai uasupp. Niisama süvväs vastlapääväl vatukoorõga vastlakukliid.
Välislingiq
Katõgooria:Võro rahvakallendri Katõgooria:Eesti rahvakallendri
Saarlasõq
pisi|Aastagal 1241 sõlmit lepüng [[Liivi ordu, Saarõ-Lääne piiskopkunna ja saarlaisi vaihõl]] Saarlasõq ommaq Õdagumere saarõ Saarõmaa põlisasukaq.
Nääq olliq jo muinasaol tunnõduq julgõq meremeheq.
13. aastagasaa lõpon kirotõt Liivimaa vanõmb riimkroonika kujotas Liivimaa ristisõa edimäidsi saarlaisi perrä: "Saarlasõq ommaq hõelaq paganaq, nääq ommaq kuralasõq naabriq. Näidõ maa ümbre om meri, mitte kunagi ei pelgäq nä suurt sõaväke; suvõl, tuu om meile teedä, laastavaq nä ümbretsõõri maid, kohe nä merd piten tullaq saavaq. Nä ommaq pall'o sõasaaki võtnuq kristlaisi ja paganidõ käest. Noidõ kõgõ suurõmb jõud ommaq laivaq."
Rebäse Hain ni Tarveli Enn ommaq arvanuq, et saarlasõq olliq nuuq, kiä 1187. aastagal Roodsin Sigtuna maaha palotiq.
Saarõmaal kõnõlõsõ vanõmbaq inemiseq eesti keele Saari murrõt, noorõmbil om alalõ viil saarõ aktsent, mink päätunnussõs om eesti keelest kõikvamb intonatsiuun ja ö- taolinõ helü, midä nä ütleseq "õ" asõmal. Naidõ tunnussidõ perrä om saarlast kerge ärq tundaq.
Ollus
Ollus om mateeriä, mink molõkuliq ommaq ütesugutsist pudinist ja üttemuudu üles ehitedüq. Ollusõq ommaq näütüses hapasnik, vesi, raud ja tõsõq.
Katõgooria:Keemiä
Nõnasarvik
Nõnasarvik om mõtsaelläi, kiä eläs Afrika.
Marjumägi
250px|thumb|Essemägi 2008. a. joulukuun
Essemäe Marjumägi om Hargla kihlkunna kõgõ korgõmp mägi. Timä korgus merepinnast om 127 miitret.
Soena
Külä jääs Valga–Petseri raudtii ja Piusa jõõ vaihõlõ.
Marjumägi
Marjumägi om mõtsa sisen, sääl pääl kasusõq pedäjäq.
Kirändüs
Katõgooria:Hargla kihlkunna mäeq
Soena
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Belize
Belize om Kesk-Ameeriga riik. Belize pääliin om Belmopan.
Välislingiq
Katõgooria:Põh'a-Ameeriga riigiq Katõgooria:Põh'a-Ameeriga maaq
Keemiline element
Keemiline element om aadomidõ sort; noil sordõl tetäs vaiht tuu perrä, mito proodonit aadomituuman om. Keemilidseq elemendiq ommaq näütüses hapasnik, raud, väävli ja tõsõq.
Katõgooria:Keemiä
Puutri
Välislingiq
Katõgooria:Puutrivärk
1847
1847. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10060. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1847
Suukülä (Võro)
Seo artikli kõnõlõs Võro valla Suuküläst. Ka Põlva vallan om Suukülä, kaeq Suukülä (Põlva).
Suukülä om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Timur
Timur vai Tamerlan (1336-1405) oll' mongoli peritollo Turkestani väejuht, kiä 14. aastagasaal vallut' ärq suurõ jao Õdagu- ja Kesk-Aasiast nink pand' alossõ umanimelidsele valitsõjasuulõ.
Katõgooria:Turkmeeniä inemiseq
Get Heavy
"Get Heavy" om ansambi Lordi edimäne albom, ilmunuq 2002.
Inemiseq
Katõgooria:Lordi albomiq Katõgooria:2002 albomiq
Treisi oja
Treisi oja vai Maru oja om uja Urvastõ kihlkunnan. Tä nakkas pääle Maru järvest, juusk läbi Ora järve, Keema järve ja Väiku-Keema järve nink lätt kur'a käe puult Mustajõkkõ paigan, kost Mustajõõ suuni om 64,4 km.
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq
Trotski Lev
Trotski oll' üts tähtsämpi Vinne Oktoobripüürde juhtõ. Nõvvokogo Vinnemaa ja Nõvvokogo Liido edimädsil aastagil oll' tä tähtsä poliitik: välisasjo rahvakomissar (välisministri), sõaasjo rahvakomissar (sõjaministri), Verevä väe luuja ja ülembjuhataja. Peräst Lenini surma (1924) alanun võimovõitlusõn jäi tä Stalinilõ alla. Trotski saadõti 1929. aastagal Nõukogude Liidost vällä nink ildampa tapõti Nõvvokogo julgõolekiorganidõ agendi puult Mehhikon.
1994
1994. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10207. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1994
Jelgava
Jelgava om liin Lätin. Liin om Lielupe jõõ veeren.
Kõgõ vanõmbaq jäleq inemisest Jelgavan ommaq umbõs 4000 aastat vanaq. Jelgava edimäne nimmaminõ om peri aastagast 1265. Jelgava sai liinaõigusõq 1573. aastagul. Aastagil 1578–1795 oll' Jelgava Zemgale Hertsogiriigi, ildampa Kurzeme ja Zemgale Hertsogiriigi pääliin.
Jelgava ala suurus om 60,6 km².
Liinast lätt läbi Šiauliai–Riia raudtii ja suurtii, Liepāja–Riia ja Tukums–Krustpils raudtii, ja Liepāja–Jelgava suurtii.
Rahvastik
2022. aastagal elli Jelgavan 54 694 elänikku, 33 954 (62,1%) lätläisi, 13 589 (24,8%) vindläisi, 2633 (4,8%) valgõvindläisi, 1242 (2,3%) ukrainlaisi ja 906 (1,7%) poolakõisi. pisi|Põllumajandusülikuul pisi|Aoluu ja kunsti muusõum
Sõbraliinaq
Jelgava om põrõld 13 sõbraliina:
Lätteq
Katõgooria:Läti liinaq
Pressi
Pressi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Kaagna
Kaagna om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kanepi vald
Pressi
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Kunn'mägi (Praali)
250px|thumb|Kunn'mägi 2008. a. joulukuun
Praali Kunn'mägi om Räpinä kihlkunna kõgõ korgõmp mägi. Timä korgus merepinnast om 107 miitret. Mägi om mõtsa sisen, sääl pääl kasusõq päämädselt pedäjäq.
Aadom
Aadom om mateeriä põhiosakõnõ, mink kesken om tihhe säsü (tuum) nink tuu ümbre om negatiivsõlt laet elektronnõ pilv. Aadomisäsün ommaq positiivsõlt laeduq proodoniq ja eelektrilidsõlt neutraalsõq neutroniq.
Kunn'mägi (Praali)
Kirändüs
Katõgooria:Räpinä kihlkunna mäeq
Aadom
Kaeq viil
Katõgooria:Füüsiga
Sännä
Sännä om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Päävanõsõngu puult lätt küläst läbi Võro-Mõnistõ-Valga suurtii. Põh'aõdagunulgan om külä piiris Mustjõgi.
Sännän om 1937. aastagal pistü pant Sännä lahengu mälehtüssammas (lahuti ärq 1945 ja luudi vahtsõst 1989).
Sännän om sündünüq kirämiis Jaigi Juhan, kink avvos om sinnäq pistü pant ka mälehtüskivi.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Ahhun
thumb|Ahhun
Indiaanlasõq
Rahvatiidüse perrä ei olõq säänest asja, miä võtnuq kõik indiaanirahvaq kokko: Indiaani rahvidõ keelis, kultuurõ ja uskõ seen oll' suuri vaihõ. Ameeriga mandril oll' inne õuruuplaisi nii suur'riikõ kui jahimiihi-söögikorjajid.
Aurora (laulja)
Aurora, tävve nimega Aksnese Aurora, (sündünüq 15. piimäkuu pääväl 1996) om Norra laulja-laulukirotaja ja muusigaprodutsent.
Indiaanlasõq
Inämbält indiaani hõimuq elli õuruuplaisi tullõn miiq mõistõn kiviaon.
Aurora (laulja)
Timä edimäne EP "Running with the Wolves" ilmu 4. lehekuu pääväl 2015. Samal aastagal ilmu ka tä kavvõr inglüse rokkansambli Oasis laulust "Half the World Away", midä pruugiti John Lewise kaubamajjoketi joulureklaamin.
Indiaanlasõq
Õuruuplaisi tulõk Ameerikalõ hävit' suurõ osa indiaanlaisi. Edimält oll' läbisaaminõ hää, müüdi kaupa, aq suhtõ lätsiq vainolidsõs ni õuruuplasõq hiidiq indiaanlasõ sõagaq hindä alaq. Suur' hädä oll' ka õuruuplaisigaq üten tulnuq tõvõq, mille vasta indiaanlaisil es olõq tõvõkimmüst.
Ahhun
Ahhun ehk harilik ahhun (ka ahun, ahnik, ahunik ladina keelen Perca fluviatilis) on ahhunlaisi sugukunna ahuna perekunda kuuluv rüüvkala.
Indiaanlasõq
Katõgooria:Rahvaq ja hõimuq Katõgooria:Indiaanlasõq
Ahhun
Ahhun om levinüq terven Euruupan (vällä arvat Pürenee puulsaar, Itaalia, Island, Sotimaa ja Norra), Taga-Kaukaasian ni Põh'a-Aasian. Vinnemaal olõ-õi timmä õnnõ Amuuri jõgikunnan ja Kolõma jõõst hummogu puul. Eestin om ahhun harilik kala, kedä püüdväq nii as'aarmastajaq ku elokutsõlidsõq kalameheq.
Ahhun om hariligult kooniq 2 kg rassõ (ütsiguq päält 4 kg) ja kooni 50 cm pikk. Tä või elläq kooniq 20–25-aastagadsõs. Euruupan ka kasvatõdas ahunat timä hää maigu peräst.
Kirändüs
Katõgooria:Kalaq
Aurora (laulja)
Tedä om võrrõld sääntside artistõga nigu Susanne Sundfør, Emilíana Torrini, Florence and the Machine, Eivør Pálsdóttir, Kate Bush, Lana Del Rey, Lorde ja Bjork.
Välälingiq
Katõgooria:Norra lauljaq
Woodardi David
thumb|Woodard, u. 2020 Woodardi David (David Woodard—IPA: /ˈdeɪvɪd ˈwʊdərd/; sündünüq 6. mahlakuu päiv 1964) om ameeriga viiesepp ja kiränik.
Välislingiq
Katõgooria:Viiesepäq Katõgooria:Muusiguq Katõgooria:Ameeriga Ütisriike inemiseq Katõgooria:Kiräniguq
Germaani keeleq
[[Pilt:Germanic_languages_in_Europe_(cropped).png|pisi|420x420px|
Germaani keeleq ommaq keelerühm indoõuruupa kiilkunnan. Suurõmbaq keeleq ommaq inglüse (umbõs 380 miljonit imäkeelist kõnõlõjat) ja s'aksa (umbõs 100 miljonit imäkeelist kõnõlõjat).
Germaani keeleq ommaq arvadaq peri germaani algkeelest, midä germaanlasõq kõnõliq umbõs 1500 aastakka tagasi ravvaaol Põh'a-Õuruupan.
Germaani keelil om kolm alarühmä: põh'agermaani, õdagugermaani ja hummogugermaani.
Põh'agermaani keeleq
Põrõldsõq põr'agermaani vai skandinaavia keeleq ommaq tegünüq vanapõh'a keelest, miä jagosi kolmõs päämurdõs – hummoguskandinaavia (roodsi, taani, norra keeleq), õdaguskandinaavia (islandi, fääri) ja välläkoolnus vanagutni keeles, midä kõnõldi Ojamaa saarõ pääl.
Vanaq norra asuniguq veiq hummogiskandinaavia murdõ Islandilõ ja Fääri saari pääle umbõs 800. aastagal. Seo ilma ao skandinaavia keelist om islandi kiil kõgõ rohkõmb vanapõh'a keele muudu.
Vanna gutni kiilt kõnõldi Ojamaa saarõ pääl ja mitmõn paigan hummogu puul, kon vanaq viikingiq elliq.
Õdagugermaani keeleq
pisi|336x336px|Vereväst joonõst alapoolõ jääväq õdagugermaani keeleq Õdagugermaani keele kõnõlõjit om kõigist germaani keelist kõgõ rohkõmb. Õdagugermaani keeli hulgan ommaq näütüses inglüse, s'aksa, friisi ja hollandi keeleq.
Hummogugermaani keeleq
Hummogugermaani keeleq olliq gooti, vandaali, burgundi ja krimmigooti, miä ommaq kõik vällä koolnuq. Õnnõ gooti keelest om alalõ mõni kirälik jälg.
Rõugõ-Matsi
Rõugõ-Matsi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Uuroja
Uuroja vai Lõhtsuu oja om uja Urvastõ kihlkunnan. Tä juusk hää poolõ päält Alakõrdsi ujja paigan, kost tuu suuni om 14,5 km.
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq
Gaulle'i Charles
Gaulle'i Charles (Charles André Joseph Marie de Gaulle [šarl andr'e žoz'ef mar'i dö gol], 1890–1970) oll' Prantsusõ sõaväeläne ja riigimiis, kiä juhtõ Prantsusõ väki Tõsõn ilmasõan. Ildampa 1958. a. lõi tä Viiendä Prantsusõ Vabariigi nink oll' tuu edimäne president 1959-1969.
Katõgooria:Prantsusmaa inemiseq
Kesk-Ameeriga
Kesk-Ameerikas loetas Põh'a-Ameeriga maisõmaa lõunõjako. ÜRO perrä kuulussõq Kesk-Ameerikahe sääntseq riigiq:
Katõgooria:Põh'a-Ameeriga
Personalpuutri
Personaalpuutri (inglüse keelen personal computer, lühkolt PC) om puutri, miä sünnüs ummi võimaluisi, suurusõ ja hinna poolõst hariligulõ inemisele egapäävädse tüü tegemises vai aoviitmises.
Katõgooria:Puutrivärk
Newtoni Isaac
Newtoni Isaac (Isaac Newton, 1643-1727) oll' inglüse füüsik, matõmaatik, tähetiidläne, alkeemik ja usutiidläne. Timä raamatut "Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica", miä ilmu 1687, peetäs tiidüse aoluun kõgõ mõokambas raamatus. Sääl tä kirot' manokiskmisväest ja kolmõst liikmissäädüsest, põh'andadõn tuuga kütse mekaaniga, minga kolm aastagasata seletediq tiidüslidselt füüsilist maailma ja miä om s'ooilmaaigsõ insinöritiidüse alos. Tä näüdäs, et timä manokiskmisoppus om kuunkõlan Kepleri hod'otähti liikmissäädüisiga, nink tuuga käüväq asjo liikminõ Maa pääl ja taivakihhi liikminõ sammo säädüisi perrä. Niimuudu häöt' tä perämädseq kahtlusõq pääväkeskse ilmapildi kotsilõ ja tougas' takast tiidüslist revoluts'uuni.
Mekaanigan sõnast' Newtoni Isaac liikmishulga ja püürdliikmishulga samasjäämise põhimõttõq. Optigan märke tä vällä piiglidega teleskoobi ja värmioppusõ, pandõn tähele, et prisma lahotas valgõ valgusõ nättäväs spektris. Viil sõnast' tä empiirilidse jaahtumissäädüse ja uurõ helü kibõhust.
Matõmaatikan om Newtoni Isaacil avv ollaq üten Leibnizi Gottfriediga diferentsiaal- ja integraalrehkendüse luujas. Viil tõõst' tä ületse binoomteoreemi, märke vällä niinimitet Newtoni meetodi funkts'ooni null'kotussidä ligikaudsõs löüdmises nink uurõ astmõrito.
Newtoni Isaac oll' väega usklik. Tä kirot' inämb töid piiblihermeneutika kotsilõ ku luudustiidüisi kotsilõ, kuigi täämbädsel pääväl teedäs tedä perämäidsi perrä.
Nuurus
Newtoni Isaac sündü 4. vahtsõaastakuu pääväl 1643 Woolsthorpe mõisan Woolsthorpe-by-Colsterworthi külän Lincolnshire maakunnan kolm kuud peräst uma esä ärqkuulmist. Tä sündü inne aigu, oll' väikene lats ja timä imä Ayscoughi Hannah ollõv ütelnüq, et lats ollõv võinuq kruusi ärq maahtudaq. Ku Isaac oll' kolmõaastaganõ, läts' tä imä vahtsõst mihele reverendile Smithi Barnabusõlõ nink asot' timä mano elämä jätten puja uma imä Ayscoughi Margery huuldõ. Noorõlõ Isaacilõ miildü-es võõrasesä ja tä oll' imä pääle kuri, et tuu tollõ mihele läts'. Tuu paistus vällä timä kirotõt 19. eloaastagani tett pattõ nimekiräst, kon muuhulgan sais: "Esä ja imä Smithi ähvärdämine tuuga, et palota nimäq ja näide maja ärq".
Isaac alost' koolitiid küläkoolõn. Ildampa saadõti Kuninga Kuuli Granthamin, kon täst sai kooli kõgõ parõmb opilanõ. Sääl oppõn elli tä ruuhõpuutnigu Clarke'i Williami man ja lõpus kihlu timä kasutütre Storeri Annega, inne ku tä läts' 19-aastagadsõlt Cambridge'i Ülikuuli. Ku Isaac ülikoolin oppõ, jäi tuu armulugu soiku ja Anne läts' ütele tõsõlõ mihele. Isaac jäigi vanaspoisis ja olõ-iq teedäq timä tõisi armukõisi.
12. eloaastagast 17.-ni käve Isaac Kuninga Koolin Granthamin. Tä võeti koolist ärq ja 1659. a. rihekuun oll' tä Woolsthorpe-by-Colsterworthin, kon timä imä, kiä oll' tuus aos tõist kõrda läsäs jäänüq, püüd' timäst põllumiist tetäq. Tälle es olõq tuu sukugi miildünüq. Arvada, et tuu oll' Stokesi Henry Kuninga Koolist, kiä pallõl' imäl Isaaci kuuli tagasi saata, et tuu saanuq kooli ärq lõpõtaq. Tuud tä tegigi 18-aastagadsõlt väega hää lõpotunnistusõga.
1661. a. piimäkuun võeti tä vasta Cambridge'i Trinity Kolledžihe. Tuudaigu käve oppaminõ kolledžin Aristotelese oppusõ perrä. Isaac pidi parõmbas lukõq timäaigsidõ filosuufõ (nt. Descartes) ja tähetiidläisi (nt. Kopernik, Galilei, Kepler) töid. Aastagal 1665 tõõst' tä ületse binuumteoreemi ja naas' vällä tüütämä matõmaatilist teooriat, minkast ildampa sai diferentsiaal- ja integraalrehkendüs. Pia pääle tuud ku Newtoni Isaac 1665. a. põimukuun kraadi sai, panti ülikuul Suurt Katsku peläten kinniq. Isaac arõnd' katõ järgmädse aastaga kestel koton Woolsthorpe'in edesi ummi matõmaatiga-, optiga- ja füüsigateoorijit.
Matõmaatiga
Suurõmb jago aoluulaisi arvas, et Newton ja Leibniz mõtlivaq diferents'aal- ja integraalrehkendüse vällä ütsüte tiidmäldäq. Newtoni ligimäidsi sõnno perrä ollõv tä uma meetodi vällä tüütänüq aastit inne Leibnizi. Sõski tä es avaldaq piaaigu mitte midägi inne 1693. a. nink tävvelidselt ilmu timä tüü 1704. a. Samal aol Leibniz naas' uma meetodi kotsilõ töid avaldama 1684. Ka timä tähistüseq ja mõistõq "diferents'aalmeetod" võeti Õuruupa maisõmaal tarvitusõlõ. Ku Leibnizi teossist om nätäq timä ideede arõngut alostusõst kütsessaamisõniq, sõs Newtoni märkmin om nätäq õnnõ valmisprodukt. Newton ollõv ütelnüq, et tä taha-s tuuperäst ummi töid avaldaq, et peläs vällänaardmist. Newton käve tihedähe läbi Sveitsi matõmaatigu Duillieri Nicolas Fatioga (Nicolas Fatio de Duillier), kiä oll' väega vaimustõt Newtoni manokiskmisteooriast. 1691. a. plaanõ tä tetäq vahtsõ vers'ooni Newtoni raamadust "Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica", a tuu saa-s täl valmis. 1694 jäi näide läbisaaminõ jahhembas. Tuul aol vaiht' Duillier mitmit kirjo Leibniziga.
1699. aastagast süüdüstiväq Kuninglidsõ Seldsi (mink liigõq Newton kah oll') tõsõq liikmõq Leibnizi plagiaadin. Suurõs vaiõlusõs läts' 1711. Selts kuulut' uman uurmistüün, et Newton oll' diferents'aal- ja integraalrehkendüse vällämärkjä nink nimit' Leibnizi petüsses. Uurmistüü säeti kahtlusõ ala ku löüti, et tuu lposõnaq Leibnizi kotsilõ oll' kirotanuq Newton esiq. Tull' suur tülü, miä kest' Leibnizi ärkuulmisõniq 1716.
200px|thumb|Newtoni Isaac 1702. a., Knelleri Godfrey maal
Mekaaniga ja manokiskminõ
Katõgooria:Inglüsmaa inemiseq Katõgooria:Inglüsmaa füüsiguq Katõgooria:Inglüsmaa matõmaatiguq
The Monsterican Dream
"The Monsterican Dream" om ansambi Lordi albom, miä ilmu 2004. aastagal.
Inemiseq
Katõgooria:Lordi albomiq Katõgooria:2004 albomiq
Anseküla kihlkund
Anseküla kihlkund om kihlkund Saarõmaal. Kihlkunna keskus om Anseküla.
Välislink
Katõgooria:Anseküla kihlkund Katõgooria:Saarõmaa kihlkunnaq Katõgooria:Saarõmaa
1846
1846. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10059. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1846
1993
1993. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10206. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1993
Nulk
Nulk om Setomaa aoluulinõ külli summ. Setomaal om kokko 12 nulka.
Kiräsõnah om nulgõst edimäst kõrda kirotanuq Hurda Jakob "Setukeste Laulude" edimätseh raamaduh.
Edimätsih Seto Kuningriigeh oll' sääne kõrd, õt õgast Setomaa nulgast tull' üts vai kats ülebsootska ja kuningriigi rahva ette ja selet', mitä hüvvä näide nulgah om aastaga joosul tett ja mäntseq ommaq näide murrõq minkõ praavtamist tahetas.
Kirändüs
Katõgooria:Setomaa
Pundi
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Muhkamõtsa
Muhkamõtsa om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Linda
pisi|"Linda kivvi kandman", Oskar Kallis ([[1915)]] Linda om tegeläne eeposõst "Kalevipoig". Tä oll’ Kalõvipoja imä ja Kalõvi naanõ.
Tedä om mainit eeposõ edimädsen luun (Kalõvi tulõk). Salmõ ja Linda. Pulmaq.). Õdagun elänüq nuur lesk löüdse kar’atsidõ käest kana, tallõmaalt tedremuna ja vainu päält varõssõpoigõ. Tä vei nä kodo ni pand’ kana tedremunna haudma, varõssõpuja visas’ nurka.
Lese tütrile tullivaq kosilasõq. Salmõ tougas' tagasi kuu ja päävä kos’aq ni oll' peri kolmanda kosilasõga, kiä oll’ täht-peig, Põh’anagla vanõmb poig. Salmõ pulmapido aigu naksi timä puult ärqtougaduq ja ka vahtsõq kosilasõq – vesi, tuul ja Kungla kuninga poig, Linda manu hinnäst pakkuma. Linda es tahaq näide kosja, a oll' peri kuvvõnda kosilasõga, kiä oll’ Kallõv. Kallõv kutsuti tarrõ ni tälle pakuti söögikraami-juuki, a Kallõv es tahaq, tahtsõ õnnõ Lindat nätäq. Ku hinnäst ehitänüq Linda tarrõ astsõ, es tunnõq lesk ilosat kasutütärt inämb är’. Katõgooria:Kalõvipoig
Mao Zedong
Mao Zedong (1893–1976) oll' Hiina riigipüürdjä, poliitigateoreetik ja kommunistõ juht. Tä oll' Hiina Rahvavabariigi riigipää tuu luumisõst 1949. a. kooni uma elo lõponi 1976. a.
Katõgooria:Hiina inemiseq
The Arockalypse
"The Arockalypse" om ansambli Lordi albom, miä ilmu 2006. aastagal.
Inemiseq
Katõgooria:Lordi albomiq Katõgooria:2006 albomiq
Vahtsõkivi oja (Urvastõ)
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq
Nha Trang
Nha Trang om Vietnami Khanh Hoa provindsi pääliin. 2011. aastagal elli taan liinan 392 244 inemist.
thumb|left|200px|Tran Phu tännäv Nha Trangi liinan
Katõgooria:Vietnami liinaq
Kaagri
Kaagri om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Kaika suvõülikuul 2012 Harglõn
200px|thumb|24. Kaika suvõülikooli rektri [[Kõivupuu Marju ja 23. Kaika suvõülikooli rektri Elleri Kalle (rektri ammõdirahaga) veitse aigo inne suvõülikooli alostust]] 2012. aastagal peeti Kaika suvõülikuuli Harglõ kihlkunna keskusõn Harglõn 10.-12. põimukuu pääväl. Suvõülikooli rektri oll' Kõivupuu Marju ja pääkõrraldaja oll' Taheva vallavanõmb Rogenbaumi Monika. Suvõülikooli vallalõtegemine ja lõpõtaminõ, süümine ja magaminõ oll' Harglõ koolimajan, ettekandõq ja kultuuriprogramm olliq Harglõ kultuurimajan.
Kaagri
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kanepi vald
Kaika suvõülikuul 2012 Harglõn
Suvõülikoolin käve kirjäpandmispapridõ perrä 452 inemist - nii pall'o inemiisi olõ-iq käünüq ütengi varatsõmban suvõülikoolin.
Riidi, 10. põimukuu päiv
200px|thumb|Suvõülikoolist osavõtjaq kaessõq Harglõ vana kõrdsihuunõ man Taheva valla kaarti. 12.00 Tulõjidõ kirjapandminõ
12.30 Lõunõsüük
13.00 Suvõülikooli vallalõtegemine koolimaja man.
14.30–18.00 Loenguq kultuurimajan: Harglõ kihlkund vanast ja parhilla.
14.30 Kiho Toomas. Harglõ tekütämine: Harglõ rikkusõq ja näide kestmine.
15.00 Fastrõ Mariko ja Saarõ Evar. Harglõ kihlkunna keelest ja kotussõnimmist.
15.30 Pae Taavi. Mõnistõ kihlkunna edenimmist ehk kuna elliq Mehka ja Hipp?
16.00 Kohvi- ja tsäivaih kultuurimajan.
16.30 Orasõ Janika. Harglõ kihlkunna rahvalauliguq.
17.00 Raudoja Ahto. Kuis vannu huunit mõistligult üles praavita?
17.30 Kõivupuu Marju ja Ranniku Silva. Harglõ kihlkunna rahvarõivaq ja naidõ kandminõ.
18.00 Õdagusüük koolimajan.
19.00 Kirändüs- ja näütemänguõdak kultuurimajan.
Riididse päävä latsiprogramm koolimaja man 14.30 – 18.00.
Puulpäiv, 11. põimukuu päiv
150px|thumb|Raudvasara Valdur kõnõlõs Käärmanni Alfredist.