cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Võro kiräkiil
Kiräviis ja õigõkirotus
Sulgõ seen ommaq võõrtäheq. Võõrtähti pruugitas õnnõ võõrkeelitside sõnno ja võõrkeelitside vai vanna muudu kiräviisin nimmi kirotamisõs. Tähte c pruugitas kuikivõrd ka luulõn ja ilokirändüsen. Tähte f pruugitas õnnõ võõrsõnon.
Võro standardkiräviien ommaq ilmunu Võro Instituudi välläandõq ja suurõmb jago muist võrokeelitsist välläandist. Koolõn käü võro keele oppus standardkiräviien matõrjaalõ perrä.
Rõugõ kihlkunna järveq
Rõugõ kihlkunna järvi nimekiri lugõ üles Rõugõ kihlkunna järveq.
Võro kiräkiil
Võro keelestandard
Keele ütelidsembäs tegemist om peet tähtsäs inne kõkkõ opimatõrjaalõ, ümbrepandmiisi, seletüisi ja ammõditekste man. Hoolõga om ütelidses tett näütüses võrokeelidse lugõmigu, aabidsa ja inämbüisi ka tiidüstekste vai naidõ võrokeelitside ümbrepannussidõ vai kokkovõttidõ kiil.
Rõugõ kihlkunna järveq
A E H J K L M O P R S T U V Ü
Võro kiräkiil
Võro keelestandard
Võro keelestandardi küsümüsen om vastakaidsi arvamiisi. Ütelt puult tahetas, et taa põh'andunu võimaligult vana, puhta ja eesti kiräkeelest tõistõ olõva võro keele variandi pääle. A om ka arvat vastapiten ja soovitõt standardkeele põh'as pruukiq tasandunumbat Lõuna-Eesti keskmäst keelekujjo, miä olnu lähkümb umaaolidsõlõ Tarto kiräkeelele vai vähämbält rehkendänü rohkõmb vanan lõunaeesti kiräkeelen vällä kujonuidõ traditsiuunõga.
Rõugõ kihlkunna järveq
Välisligiq
Katõgooria:Nimekiräq
Võro kiräkiil
Võro keelestandard
Võro-eesti sõnaraamatun om peet tähtsäs alossäädüses käänüselõpuvariantõ n/h ja peräsilbi u/o kompromissi, midä om seletet järgmäidsi punktõga:
Ütsikide tülüliidsi keelejuuni vaihõl kompromissi löüdmise kõrval om võro keele standardisiirimise päämises ülesandõs ja alossäädüses olnuq tasakaalu saaminõ maksimaalsõhe vanaperälidses tettü kontsõntreeritült võroperälidse ja n.ü Lõunõ-Eesti keskmädse vaihõl. Taa alossäädüse perrä om kõgõ inämb käüt Võro Instituudin vällä antuidõ opimatõrjaalõ keele man, selle et tahetas, et latsõq opnuq kõrralikku ja tsurkmalda võro kiilt, a et oppus käü võro keeleala väega mitmõn nukan, sis om opimatõrjaalõn proovit võro keele murdidõ väega terävähe ütstõõsõst lahkominejit juuni ärq hoitaq, et kiil olnuq kõigilõ nukõlõ võimaligult üttemuudu vastavõetav.
Võro kiräkeele vahtsõndaminõ
Võro kiräkeele vahtsõndamisõs om proovit luvvaq vahtsit sõnno liitmisõ ja tulõtamisõga, nt alossäädüs ‘põhimõte’, pääjuht ‘direktor’; teedüstü ‘fail’, hüvvütämä ‘rikastama’. Olemanolõvilõ sõnolõ om ant vahtsit kõrvaltähendüisi, nt helü ‘hääl’; vahtsõnõ tähendüs häälik; kelmeq ‘(looduslik) kile, kest; kelme’; vahtsõnõ tähendüs: (polüetüleen- vm tehis)kile. Om lainat ka eesti ja soomõ keelest, a peris uma võro sõnavara alalõ hoitmisõs om üle võet võimaligult veidüq sääntsit sõnno, mink kotsilõ om võro keelen uma sõna olõman. Võõrsõnno pruukmisõ man om peet kõgõ tähtsämbäs naidõ kõrralikku mugandamist ja võro keelekõrda sünnütämist, miä pidänü käümä selgide, lihtside säädüisi perrä.
10. aastagasada
10. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 901 ja lõppi 31. joulukuu pääväga 1000.
Katõgooria:10. aastagasada
Aristophanes
Aristophanes (kreeka keelen Ἀριστοφάνης, u. 456 i.m.a. – u. 386 i.m.a) oll' Vana-Kreeka näütekiränik, kiä kirot' komöödijit. Tedä om kutsut komöödia esäs. Täämbädseniq ommaq alalõ hoitunuq ütśtõist näütemängo.
Katõgooria:Vanakreeka näütekiräniguq
Vana järv
Vana järv om järv Räpinä kihlkunnan Veriora vallan.
Atlandi suurmeri
250px|thumb 250px|thumb
Vana järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Atlandi suurmeri
Atlandi suurmeri om suurusõ poolõst tõnõ suurmeri peräst Vaiksõt suurtmerd.
Katõgooria:Atlandi suurmeri
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 1997. aastaga pääle
"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 1997. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" katsas aastagakäük.
Teedüs
Katõgooria:Võro-Seto tähtraamaduq
Kuikli oja
Kuikli oja om uja Karula kihlkunnan.
Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq
Kivioja (Karula)
Kivioja om uja Karula kihlkunnan.
Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq
Korgõmäe järv
Korgõmäe järv om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Kurõssaarõ
Kurõssaarõ (eesti keelen Kuressaare) om liin Saarõmaa lõunõrannan. Tä om Saarõ maakunna ja Saarõ valla keskus.
Aastagil 1952–1988 oll' liina nimi Kingissepa.
Lätteq
Katõgooria:Saarõ maakund Katõgooria:Saarõmaa Katõgooria:Eesti liinaq
.cd
.cd om Kongo DV internetitunnus. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1997.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.cf
.cf om Kesk-Afriga Vabariigi internetitunnus, mink iist pidä huult SOCATEL. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1996.
Vanaq mõõduq
Mõõtõ nimekiri lugõ üles Võromaal vanal aol tarvitõduq mõõduq. Seo lehe pääl olõvaq mõõduq ommaq võeduq Võro-Seto tähtraamatust vai kallendrist 2005. aastaga pääle.
Rasõhusmõõduq
Katõgooria:Nimekiräq Katõgooria:Vanaq mõõduq
.cf
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Aristoteles
Aristoteles (kreeka keelen Ἀριστοτέλης, 384 i.m.a. – 322 i.m.a) oll' Vana-Kreeka filosuuf ja opõtlanõ, Platoni opilanõ ja Aleksandri Suurõ oppaja. Tä kirot' töid füüsikast, metafüüsikast, poeesiäst, tiatrist, muusikast, loogikast, retoorikast, poliitikast, valitsõmisõst, eetikast, bioloogiast ja zooloogiast.
Katõgooria:Vanakreeka filosoofiq
Suurmeri
right|thumb|275px|Animeerit ilmamere kaart. Ilmamerd või jakaq viies suurõsmeres: [[Vaiknõ suurmeri|Vaiknõ, Atlandi, India suurmeri, Põhja- ja Lõunõ-Iämeri; kattõ perämäst arvatas mõnikõrd edimädse kolmõ ossis.]] Suurmeri vai ookõan om suur sooladsõ vii kogo, miä jääs maisõmaiõ vaihhõlõ. Suurõqmereq kokko moodustasõq ilmamere. Suurõqmereq katva maakerä pinnast üle 70%.
Hariligult jaetas ilmameri neläs suurõsmeres: Viiendäs suurõsmeres või lukõq Lõunõ-Iämere - Atlandi, India ja Vaiksõ suurõmere ossi, miä jääväq Antarktisõ lähkohe.
Katõgooria:Viikogoq
Veriora järv
Veriora järv om ülessulut järv Pahtpää oja pääl Räpinä kihlkunnan Veriora vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Ts'olgo (Võro)
Ts'olgo om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Lätteq
Katõgooria:Võro valla küläq
Vaiknõ suurmeri
250px|thumb
Katõgooria:Vaiknõ suurmeri
24. lehekuu päiv
24. lehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 144. päiv (liigaastagal 145. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Lehekuu
Põlva liina lipp
pisi|Põlva liina lipp
Põlva liina lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Põlva liina lipp. Lipp om kinnütet 23. vahtsõaastakuu pääväl 1995.
Seletüs
Lipu värmiq tähendäseq linakasvatust. Põlva ümbrüse talopujaq teeneq pikkä aigo lina kasvatamisõga hääd rahha. Tuu raha iist naksiq nääq 19. aastagasaal talla perises ostma.
Värviq sümbolisiirväq: rohilinõ - lina vars, sinine - lina häitseq, valgõ - linakivvust saad toodang.
Marpurgi George Gottfried
Nuurus Tüüringin ja S'aksimaal
Kuvvõndast eloaastagast pääle oppõ tä Langensalza liinakoolin. Poisilõ and' mõjjo kooli abijuhataja Grabergi Johann George Daniel, kinkalõ tä ildampa pühend' uma edimädse raamadu.
Katõtõistaastagadsõlt jäi Marpurg esäst ilma. Kitsusõ kiustõ ast' tä peräst liinakooli lõpõtamist 1773. a. Leipzigi ülikuuli, kon oppõ 1777. aastagani usotiidüst. Viil tegel' tä filosoofia ja õigustiidüse küsümüisiga nink kullõl' muuhulgan kirändüshuvvõga kõrralidsõ filosoofiaprohvesri Clodiusõ Christian Augusti loengit moraalist, arkeoloogiast, mütoloogiast nink antiikkirändüsest. Välläandõ "Allgemeine deutsche Bibliothek" abiga tutvu tä valgustusideiega.
Oppaja-aastagaq Riian, Tarton, Ahjal
1780. a. keväjä tekk' Marpurg, kiä taht' kerkoopõtajas saiaq, Riian ärq usotiidüse kandidaadi eksämi. Tuust aost ommaq perit timä ligembäq suhtõq Liivimaa ülembkonsistooriumi mõovõimsidõ tegeläisiga, näütüses Liivimaa vahtsõ kindralsupõrintendandi ja vaimoligu kirämihe Lenzi Christian Davidiga.
Samal aastagal läts' Marpurg Lenzi soovitusõ pääle tüüle Tartohe kroonu- ja liinakooli konrektori (oppaja) amõti pääle. Suurõ kuurmusõga ja kehvi elotingimüisiga oppajaelo es passiq noorõlõ kandidaadilõ nink tä naas' taotlõma kerkoopõtaja kotust. Tuu tarbis naas' tä opma lõunaeesti kiilt. Ütelidse sai tä võimalusõ pitäq Tarto Jaani kerkon jutuisi.
Sinnäq aigo (1780-1781) jääs kah Marpurgi tutvus ja sõprus parasjago kodomaal käüvä "tormi ja tungi" kiränigu Lenzi Jacob Michael Reinholdiga. Marpurg vei Lenzi armastuskirjo Albedylli Julialõ nink tüüt' 1781. aastaga alostusõst Lenzist vabas jäänüq kodooppaja kotussõ pääl Lipharti Hans Heinrichilõ kuuluvan Ahja mõisan. Kirävaihtus Lenziga jäi poolõlõ pääle tuu kolimist Vinnemaalõ.
Kerkoopõtaja aastagaq Vahtsõliinan
Vahtsõliinan pidäsi Marpurg alostusõst pääle väega tähtsäs kooliharidusõ edendämist. Timä iistvõtmisõl kasvi rahvakuulõ arv Vahtsõliina kihlkunnan piagi kolmõ päält katsa pääle, nõssivaq kuulmeistride palgaq ja lätsiq parõmbas näide tiidmiseq, tuuperäst, et Marpurg tekk' kerkomõisan kuulmeistride ettevalmistamisõs "seminäri". Pääle uso-, lugõmis- ja lauluoppusõ lask' Marpurg Vahtsõliina kihlkunnakoolin opata viil kirotamist, miä tuuaigsõn talorahvakoolin oll' harv.
Marpurgil oll' kats naist. Edimädse naasõ, majori tütre Lindenfelsi Friederike, võtt' tä 1782. a. Tuuga sai tä 16 last. Tõsõ naasõ, Tarto raeadvokaadi läsä Schuingi Agnetha Elisabethi, võtt' tä 1805. a. Timäga sai tä 6 last. Pääle tuu olliq Marpurgi ülevän pitäq kolm kasulast Agnetha edimädsest abielost.
Kuigi edimäidsil aastagil olõ-s Marpurgi võro kiil viil küländ hää, kirot' tä suurõmba jao ummist raamatist Vahtsõliina-aol.
Kerkoopõtaja aastagaq Rõugõn
19. aastagasaa alostusõn olliq Vahtsõliina kihlkunnan talorahvarahotusõq. Marpurg püüd' talopoigõ ja mõisnikkõ lepütä, ent sattu vastaollo talopoigõga. Tuuperäst pidi tä säält 1811. a. ärq minemä Rõugõhõ kerkoopõtajas. Sääl puttu tä aastagil 1818-1820 kokko kiränigu ja Viitinä mõisaprovva Krüdeneri Julianega.
Looming
Edimädse raamadu kirot' 32-aastaganõ Vahtsõliina kerkoopõtaja Marpurg 1787. a. Tuu oll' s'aksakeeline vaimolik teos "Religiöse Gedanken, Abhandlungen und Erzählungen" nink tulu iist hangiti Vahtsõliina kandi koolõlõ palvõraamatit, katõkismismuisi ja aabitsit. 1793. aastagal ilmu lõunaeestikeeline katõkismus "Kristlik Oppetusse-Ramat", mink alossõs oll' Liivimaa kunagidsõ varapietistligu kindralsupõrintendandi Fischeri Johannese "Schriftmässige Erklärung des kleinen Katechismi D. Mart. Lutheri" (Riia, 1680). Marpurgi raamadulõ kirot' s'aksakeelidse edesõna Lenzi Friedrich David. Üldidse Hoolõkandõ Kollegium Riian oll' tuud raamatut telnü 500 tükkü, et vaesilõ talopoigõlõ ilmaiist jakaq. Katõkismus ilmu viil mitmõn (lühendet) trükün aastagil 1793, 1794 nink 1804. Marpurg and' tuu raamadu 1793 ka s'aksa keelen vällä.
1802. a. ilmu Marpurgi edimäne ilmalik raamat: kooliraamat "Könne Jutto nink Jutustamisse". Tuun olliq seen jutuq maakeräst, pääväsüstemist, päävä ja hod'otähti kavvõdusõst, elemendest, jutt vana talomihe ja Vinnemaalõ pagõja poiskõsõ vaihhõl, väikene vargusõlugu, põimulaul ja valm "Kaks Ma-Rotti". Raamatut trükiti 1000 tükkü, agaq noist olõ-iq üttegi alalõ.
Alalõ om kolm aastakka ildampa ilmunu "Weikenne oppetusse nink luggemisse ramat", edimäne maakeeline kooliraamat, kon oll' juttu mitmõst ainõst. Raamadun jaetas tiidmiisi luudusõ, maatiidüse, arvokunsti ja muu kotsilõ. Muuhulgan om raamadun edimäne alalõ püsünü maakeeline värssvalm "Se köt nink ihho luuliikmisse".
4. rehekuu päiv
4. rehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 277. päiv (liigaastagal 278. päiv).
Marpurgi George Gottfried
Looming
Pääväküsümüisist (viläikaldus, karskus, piibliraamadu välläandminõ) om juttu Marpurgi anonüümselt ilmunun 16-lehekülelidsen raamadukõsõn "Üts Jut katte ma meeste waijel ütte kange räise Sadamisse perräst" (1813), midä om peet Marpurgi kõgõ parõmbas proosatüküs.
4. rehekuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Rehekuu
Marpurgi George Gottfried
Looming
Pääle tuu avald' Marpurg raamadukõisi, miä anniq maarahvalõ tarvilist juhatust: "Ma-rahwa Laste_Kaswatamissest", "Üts hä Mannitsus".
Pinikuurma
Pinikuurma om pikkusmõõt. 1 pinikuurma om 7 verstä (7,47 kilomiitrit).
.cg
.cg om Kongo Vabariigi internetitunnus, OPT Congo ja Interpoint Switzerland. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1997.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Michelangelo
Michelangelo (Michelangelo di Lodovico Buonarroti Simoni, 1475-1564) oll' itaalia kunstnik, kujoragoja, ehitüskunstnik, luulõtaja ja insinör.
thumb|200px|left| Michelangelo raot Taavõti kujo (1504) om üts kuulsampi [[renessanss|renessansiagsit töid]]
Katõgooria:Itaalia inemiseq Katõgooria:Itaalia kunstniguq Katõgooria:Itaalia kujoragojaq Katõgooria:Itaalia ehitüskunstniguq
Verst
Verst om pikkusmt. 1 verst om 500 (vinne) süldä (1,07 kilomiitrit).
Kängsepä oja
Kängsepä oja om uja Urvastõ kihlkunnan.
Verst
Kaeq viil
Katõgooria:Vanaq mõõduq
Kängsepä oja
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq
Van Goghi Vincent
Vincent sündü 30. urbõkuu pääväl 1853 Zundertin Hollandin ja võtt' hindält elo 29. hainakuu pääväl 1890 Auvers-sur-Oisein Prantsusmaal. Umaq tüüq lõi tä elo 10 perämädse aasta kestel.
Pilte
Katõgooria:Hollandi inemiseq Katõgooria:Hollandi kunstniguq
Räpinä kihlkunna järveq
Räpinä kihlkunna järvi nimekiri lugõ üles Räpinä kihlkunna järveq.
H I J K L M P R S U V
Välisligiq
Katõgooria:Nimekiräq
Viinakuajärv (Leevi)
Viinakuajärv om järv Räpinä kihlkunnan Veriora vallan Leevi kandin Võro-Räpinä tii lähkon. Timäst paarsada miitret lõunõ puul om Helmjärv.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
India suurmeri
250px|thumb
India suurmeri om suurusõ poolõst kolmas suurmeri peräst Vaiksõt suurtmerd ja Atlandi suurtmerd.
Katõgooria:India suurmeri
.ci
.ci om Côte d'Ivoire'i internetitunnus, miä võeti pruukmistõ aastagal 1995.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Tõdu
Tõdu om külä Põlva kihlkunnan Kõllõstõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq Katõgooria:Kõllõstõ vald
Vinne süli
Vinne süli om pikkusmõõt. 1 vinne süli om 3 arssinat vai 7 jalga vai 4 küünärd (2,13 miitrit).
Kaeq viil
Katõgooria:Vanaq mõõduq
Kuuritsasuut
Kuuritsasuut om järv (Mustajõõ vanajõgi) Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
.ch
.ch om Sveitsi internetitunnus, mink iist pidä huult SWITCH Information Technology Services. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1987.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Karjäär (Jõõperä)
Karjääris kutsutas ütte järve Räpinä kihlkunnan Miiksi vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Halapuu linaläpüq
Halapuu linaläpüq ommaq läpüq Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Kuussaarõ järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Tännässilmä
Tännässilmä om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Kuulsambaq inemiseq
Latsõn om Tännässilmän elänü füüsik, kiränik ja filosuuf Kõivo Madis.
Lätteq
Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq Katõgooria:Põlva vald
Tõrvahavva
Tõrvahavva om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Kaeq viil
Katõgooria:Põlva vald
Maailma keeleq
Maailma kiili nimekiri lugõ üles hulga ilma kiili, a olõ-i lõplik ega tävvelik, tan olõ-i kavvõst kõiki ilman kõnõldavit vai kõnõlduid kiili. Koolnuq keeleq ommaq tähüstedüq märgiga †.
A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Z Ž
Ž
Katõgooria:Keeleq Katõgooria:Nimekiräq
Liise oja
Liise oja om uja Karula kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Ärnu jõkkõ paigan, kost Ärnu jõõ suuni om 10,2 km.
Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq
Põh'a-Iämeri
250px|thumb
Narva
Narva om liin Viromaal Narva jõõ veeren põrõhõlladsõn Hummogu-Viro maakunnan. Tä asus Eesti-Vinne piiril, üle piiri om Iivaniliin (Jaaniliin).
Põh'a-Iämeri
Katõgooria:Põh'a-Iämeri
Narva
2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Narva elänikkonnast vindläisi 87,68%, eestläisi 5,13%, ukrainlaisi 2,08%, valgõvindläisi 1,76%, suumlaisi 0,69% nink tatarlaisi 0,46%.
Lätteq
Katõgooria:Hummogu-Viro maakund Katõgooria:Viromaa Katõgooria:Narva
Võro
Võro liin om Võromaa ja põrõhõlladsõ Võro maakunna valitsus- ja majanduskeskus, tä om ehitet Põlva kihlkunna ja Rõugõ kihlkunna piiri pääle. Liinast lätt läbi Peterburi–Pihkva–Riia raudtii ja Talliina–Tarto–Võro–Luhamaa suurtii.
Vana-Kreeka
300px|thumb|[[Parthenon om üts parõmbit tähti Vana-Kreeka kultuurist]]
Võro
Võro liin om Otõmpää korgustigu ja Haani korgustigu vaihõlõ jäävän mandriijä sulamisõ vessi uuratõdun Võro-Harglõ oron. Liina sisse jääs kolm ilosat järve - Tamula järv, Kubija järv ja Kubija Veskijärv. Põh'akaarõst piird liina Võhandu jõgi.
Vana-Kreeka
Vana-Kreeka vai Antiik-Kreeka vai Muistidsõ-Kreeka all mõtõldas aigo Kreeka aoluun, miä kest' umbõs aastagast 1100 i.m.a. kuni aastagani 146 i.m.a., ku ruumlasõq vallutivaq Kreeka pääle Korintosõ tapõlust. Vana-Kreeka kultuur pand' alossõ õdagumaitsõlõ tsivilisats'oonilõ. Tol oll' suur mõjo Rooma impeeriumilõ, miä kand' tuu elemente lakja pall'odõhe Õuruupa kantõhe. Vana-Kreeka kultuur omm kõvva mõotanu kiili, poliitikat, kooliharidust, filosoofiat, tiidüst ja kunsti, muuhulgan andnu toukõ renessansi tekkümises Õdagu-Õuruupan.
Eesti alõviq
Eesti alõvidõ nimekiri lugõ üles Eesti alõviq.
Võro
Võro liinan eläs 11 727 inemist ja liina pindala om 14,01 km². Võro tunnuslausõq om "Üts ummamuudu liin".
Eesti alõviq
Kaeq viil
*Eesti alõviq
Võro
Aolugu
Võro liin (s'aksa keeli Werro) om uma nime saanuq Võro mõisa perrä. Tuu sai uma nime ummakõrda Võro uja perrä, midä põrõhõlla kutsutas Korõli ujas.
1783. aastaga 3. hainakuu pääväl kehtestediq Eesti- ja Liivimaal asõtallituskõrd. Eesti- ja Liivimaa asõmõl võeti pruukmistõ nimeq Tal'na ja Riia kubõrmang. Riia kubõrmang jagosi Riia, Võnnu, Valga, Valmiera, Pärno, Villändi, Kurõssaarõ ja Võro kreises. Vahtsõnõ Võro kreis panti kokko Räpinä, Põlva, Kanepi, Urvastõ, Rõugõ, Vahtsõliina ja Harglõ kihlkunnast. Et tuu ala pääl liina es olõq, määräs' Riia kindralkupõrnaatri Browne'i George uma publikaadiga maakunnakeskus ja plaanitsõtav kreisiliin tetäq Vanna-Koiolahe.
Kuigi kindralkupõrnaatri oll' publikaadin märknü Vana-Koiola hääd kotust ja tuud, et taa liinas kõlbas, muut' ta õigõ pia ummi plaanõ ja soovit' Katariina II plaanist ärq üteldäq. Tä ütel', et keisriliinas kõlbas pall'o parõmbahe Võro mõisa ala, sääl om kats järve ja jõgi lähkül, säält lätt läbi tähtsä Tarto–Pihkva kaubatii, mõisal ei ollõv puudu häist kar'a- ja hainamaist, päälegi ollõv sääl suur herrimaja, kohe edimält olnuq hää ammõdimiihi paigudaq. Keisrinna es tiiäq midägi tuust, et tegeligult olliq Võro mõisal hoobis savitsõq ja likõq maaq ja tä saatsõ kindralkupõrnaatrilõ 6. hainakuu pääväl 1784 käsü huult kandaq mõisa ärqostmisõ iist. Kaubategemine, minka paron' Mengen sai ummi valduisi iist väega kõva hinna – 57 000 ruublit, toimu tuusama aastaga 2. vai 3. põimukuu pääväl.
Võro liina alostamisõ kuupääväs loetas 1784. aastaga 21. põimukuu päivä, ku Riia kindralkupõrnaatri Browne'i George kirot' ala dekreedile liina kotusõ ja nime paikapandmisõst.
Võro liina edimäne kodanik-elänik oll' Narvast tulnuq kaupmiis Smirnovi Piitre. Timä perrel jäi Narvan uma äri edendämises ruumi veitüs ja tuuperäst tä kirotki 17. piimäkuu pääväl 1784 (ku Võro liina viil es olõki) avaldusõ, et saiaq üts maatükk Eesti liinan. Nii tälle tuu maatükk vahtsõhe liina antigi.
Kooliq
Võro liinan om (2006. a. saisoga) 8 kuuli: 4 keskkuuli, 2 põhikuuli ja 2 huvikuuli.
Võro liina kuulõ nimekiri
Sport
Võro liinast om peri tunnõtuid sportlaisi, näütüses olümpiavõitja Noolõ Erki.
Midä kaiaq tasos
pisi|Võro Apostlik Õigõuso kerik
Külmsuut (Keiri)
Külmsuut om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Lõksu oja
Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq
Liivimaa küünär
Liivimaa küünär om pikkusmõõt. 1 liivimaa küünär om 2 jalga (0,61 miitrit).
Picasso Pablo
Picasso Pablo (Pablo Diego José Francisco de Paula Juan Nepomuceno María de los Remedios Cipriano de la Santísima Trinidad Martyr Patricio Clito Ruiz y Picasso, 1881-1973) oll' hispaania maalikunstnik, tsehkendäjä ja kujoragoja.
Külmsuut (Keiri)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Picasso Pablo
Katõgooria:Hispaania inemiseq Katõgooria:Hispaania kunstniguq Katõgooria:Hispaania kujoragojaq
Kaadsaharo järv
Kaadsaharo järv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
.ck
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
5. rehekuu päiv
5. rehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 278. päiv (liigaastagal 279. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Rehekuu
25. lehekuu päiv
25. lehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 145. päiv (liigaastagal 146. päiv).
.cl
.cl om Tsiili internetitunnus, mink iist pidä huult Tsiili ülikuul. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1987.
25. lehekuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Lehekuu
.cl
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Kello tiik
Kello tiik om lump Räpinä kihlkunnan Miiksi vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Räpinä
Räpinä om liin Põh'ahummogu-Võromaal Võhandu jõõ alambjoosul. Räpinä liin om Räpinä valla ja Räpinä kihlkunna keskus. Räpinält om Võrolõ 44 km ja Tartohe 64 km.
Kooliq
Räpinä liinan om (2006. a. saisogaq) 3 kuuli:
Diogenes Sinopest
Diogenes Sinopest (kreeka keelen Διογένης ὁ Σινωπεύς, u. 412 i.m.a. – 323 i.m.a) oll' Vana-Kreeka filosuuf küünikide kuulkunnast. Timä elo ütsikas'aq ommaq miiqni joudnuvaq anõkdootõ kujol, midä esiqeränis või löüdäq Laertiosõ Diogenese raamadust "Tähtside filosuufõ eloq ja arvamisõq".
Diogenes sündü Sinope liinan, miä s'oo ilma aigu om Türgin. Tä aeti säält vällä nink tä kolisi Ateenahe, kon täst sai Antisthenese opilanõ, kiä esiq oll' olnuq Sokratese opilanõ. Diogenes elli ku ker'us Ateena uulitsa pääl ja pidi suurt vaesust vuurusõs. Maja asõmõl ollõv tä elänü suurõn tönnin nink päävätsel aol ollõv tä uma latõrnaga hulknu tänävit pite kuulutõn, et ots' ausat inemist, a lövvä-iq joht. Lõpos asot' tä elämä Korintosõlõ, kon elli iks niisama tagasihoitligult.
Katõgooria:Vanakreeka filosoofiq
Kurujärveq
Kurujärveq ommaq järveq Räpinä kihlkunnan Miiksi vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 1998. aastaga pääle
200px|thumb|
"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 1998. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" ütsäs aastagakäük.
Teedüs
Katõgooria:Võro-Seto tähtraamaduq
Verssok
Verssok om pikkusmõõt. 1 verssok om 4,445 tsendimiitrit.
Räpinä valla lipp
thumb|Räpinä valla lipp pisi|Räpinä liina lipp Räpinä lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Räpinä valla lipp. Lipp om kinnütet 11. vahtsõaastakuu pääväl 2000.
Vällänägemine
Räpinä lipp om vapilipp, mink normaalmõõdoq ommaq 105 x 105 cm.
Arssin
Arssin om pikkusmõõt. 1 arssin om 16 verssokit vai 28 tolli (0,7112 miitrit).
Herodotos
Herodotos (kreeka keelen Ἡρόδοτος Ἁλικαρνᾱσσεύς, u. 484 i.m.a. – u. 425 i.m.a) oll' Vana-Kreeka aoluulanõ, kedä õdagumaa kultuurin peetäs aoluutiidüse esäs.
Arssin
Kaeq viil
Katõgooria:Vanaq mõõduq
Herodotos
Katõgooria:Vanakreeka aoluulasõq
Arssin
Kaeq viil
Obsolete Russian units of measurement
Külmsuut (Tahevamõisa)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Mikilä oja
Mikilä oja om uja Karula kihlkunnan.
Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq
Küünär
Küünär om pikkusmõõt. 1 küünär om 12 verssokit vai 21 tolli (0,53 miitrit).
6. rehekuu päiv
6. rehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 279. päiv (liigaastagal 280. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Rehekuu
Põlva
Põlva om liin Põh'a-Võromaa keskosan Orajõõ alambjoosul. Põlva liin om Põlva kihlkunna ja põrõhõlladsõ Põlva maakunna ni Põlva valla keskus. Põlvast om Võrolõ 25 km ja Tartohe 50 km, liinast lätt läbi Tarto–Petseri raudtii.
Põlva liina pindala om 5,46 km². Saisogaq 01.01.2005 elli Põlvan 6440 inemist.
Aolugu
Tsaariaol oll' Põlva väikene kerkokülä.
Eesti Vabariigi saiõn kasvi Põlva joudsahe. Majandustegevüsele and' huugu Tarto-Petseri raudtii valmissaaminõ 1931. a. märtekuun. Suurõmbaq huunõq, miä ehitediq, olliq Põlva Ütispank (1929), majandusütisüse (1932) ja apteegi (1936) huunõq nink Pikka Villavabrik ja Tanningu rõiva- ja värvmistüükoda.
16. põimukuu pääväl 1944 häösi sõatulõn alõvi keskosa: koolimaja, apteek, pastoraat, majandusütisüse maja ja mito puuuti.
Kaarniidü lump
Kaarniidü lump om lump Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Põlva
Aolugu
1950 alost' 7-klassilidsõ kooli baasil tüüd Põlva Keskkuul, prõllanõ Põlva Ütisgümnaasium.
Kaarniidü lump
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Laagustõ suut
Laagustõ suut om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Põlva
Aolugu
1965. a. 1. rehekuu pääväl saiq valmis Põlva Piimätuutidõ kombinaadi vahtsõq huunõq. Toodangut naati andma 1966. a. alostusõst.
1980 sai valmis vahtsõnõ Põlva haigla hoonõq (projektiirnüq Väärtnõu Ell).
21. hainakuu pääväl 1984 tetti vallalõ Põlva tervüsespordimaja (põrõhõllanõ Põlva Spordikeskus), 28. piimäkuu pääväl 1991 Põlva Kultuuri- ja Huvikeskus.
Põlva allõv sai liina staatusõ 10. põimukuu pääväl 1993.
Kooliq
Põlva liinan om (2006. a. saisogaq) 6 kuuli:
Sport
Põlvan om küländ kõrralinõ staadion ja Mesikäpä Hall, kon saa käsipalli, korvpalli ja võrkpalli mängi. Põlva om kuulsa uma käsipallimiiskunna Serviti poolõst, miä om üts Eesti parõmbit.
Lätteq
Katõgooria:Võromaa Katõgooria:Eesti liinaq
Hippokrates
Hippokrates (kreeka keelen Ἱπποκράτης, u. 460 i.m.a. – u. 370 i.m.a) oll' Vana-Kreeka tohtri, üts kõgõ välläpaistvamb tegeläne meditsiini aoluun. Suuri tiinide ja meditsiinikuulkunna luumisõ iist peetäs tedä arstitiidüse esäs. Timä kuulkund mõot' Vana-Kreeka meditsiini niipall'o, et tuust sai umaette distsipliin ja tohtõrdamisõst sai umaette ammõt.
Katõgooria:Vanakreeka tohtriq
Homeros
Homeros (kreeka keelen Ὅμηρος, u. 8. aastagasada i.m.a.) oll' Vana-Kreeka laulik, eepoisi "Ilias" ja "Odüsseia" luuja.
Kaeq viil
Katõgooria:Vanakreeka luulõtajaq
Vahtsõmõisa (külä)
Vahtsõmõisa om külä Põlva kihlkunnan Moostõ vallan.
Rembrandt
Rembrandt (Rembrandt Harmenszoon van Rijn, 1606-1669) oll' hollandi kunstnik. Tedä peetäs Õuruupa aoluu ütes kõgõ suurõmbas kunstnigus ja Hollandi aoluu kõgõ tähtsämbäs kunstnigus. Tä lõi umaq kunstitüüq aol, midä aoluulasõq kutsvaq Hollandi kuldaos.
Pilte
Katõgooria:Hollandi inemiseq Katõgooria:Hollandi kunstniguq
Mürgi oja
Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq
Vahtsõmõisa (külä)
Kaeq viil
Katõgooria:Moostõ vald
Lambasuut
Lambasuut om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Nahkoja
Nahkoja om uja Karula kihlkunnan.
Lambasuut
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Nahkoja
Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq
Jalg (mõõt)
Jalg om pikkusmõõt. 1 jalg om 12 tolli (0,3048 miitrit).
Kaeq viil
Katõgooria:Vanaq mõõduq
Toll
Toll om pikkusmõõt. 1 toll om 10 liini (2,54 sentimiitrit).
Kaeq viil
Katõgooria:Vanaq mõõduq
Räpinä valla vapp
Räpinä vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Räpinä valla vapp. Vapp om kinnitet 11. vahtsõaastakuu pääväl 2000.
.cr
.cr om Costa Rica internetitunnus, mink iist pidä huult NIC-Internet Costa Rica. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1990.
Räpinä valla vapp
Vällänägemine
Sinitse, kuusõlõikõlidsõ päütsegaq kilbi pääl om nelä paarinkõdaragaq vesiratas, mink keskel om vesiroosi katsa lehegaq topõlthäidseq - kõik nuuq ommaq hõbõjõdsõq. Häitsme tsõõrik süä om kuldnõ.
.cr
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Kapstoja lump
Kapstoja lump vai Kapstaoja lump vai Kapstoja lomp om lump Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Kanassaarõ järv
Kanassaarõ järv om järv Räpinä kihlkunnan Moostõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
.co
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Nigle oja
Nigle oja om uja Karula kihlkunnan.
Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq
.cm
.cm om Kamõruni internetitunnus, mink iist pidä huult Camtel. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1995.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Põlva liina vapp
pisi|Põlva liina vapp
Vagola
Vagola om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Põlva liina vapp
Põlva liina vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Põlva liina vapp. Vapp om kinnitet 23. vahtsõaastakuu pääväl 1995.
7. rehekuu päiv
7. rehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 280. päiv (liigaastagal 281. päiv).
Põlva liina vapp
Vällänägemine
Hõbõjõdsõ vapikilbi keskel sais rohilinõ kikas. Vapi ülevän veeren ommaq kats sinist viieharolist häitset. Kikas hoit jään ülesnõstõt jalan (kaardi)keppi, kur'a jalagaq toetas tä neerukujolidsõ rohilidsõ jalgõalotsõ pääle.
7. rehekuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Rehekuu
Põlva liina vapp
Seletüs
Kikas om sümbolinaq katõ tähendüsegaq. Ühelt puult om tä heraldikan vabadusõ sümbol, ja Põlva oll' tagasi tett Eesti Vabariigin edimäne allõv, miä hinnäst liinas kuulut'. Tõsõst külest, eriti üten kaardikepigaq, om (aabitsa)kikas haridusõ ja koolioppusõ sümbol. Põlva liin om vällä kasunu kihlkunnakerko ümbre olnust küläst. Põlva kerkon om pikkä aigo opõtajanaq tüütänüq Eesti haridusaoluun pall'o ärq tennüq Schwartzi Johann Georg, kiä and' vällä kooliraamatidõ joro "Koli-ramat",  ni Oldekopi Gustav. Pääle tuu ommaq Põlvagaq köüdet olnuq üts rahvusligu liikmisõ juhtõ ja folkloori korjamisõ algataja Hurda Jakob ni eesti rahvusligu pedagoogikatiidüse üts luujit Käisi Johannes. Põlva om pikkä aigu olnuq vähämbält uma ligembä ümbrüse hariduskeskusõs, tan asosi 1688. a. üts katõst Võromaa koolist, 1833 tüüd alostanuq kihlkunnakuul oll' tuul aol edimäne Võromaal. Neeru kujogaq rohilinõ jalgõalone sümbolisiir Põlva liina asomist mitmõ künkä ja Ora ürgoro pervi pääl. Kats sinist viieharolist häitset omaq stiliseerit linahäitsmeq, miä viitasõq linakasutusõlõ. Tuuga tiinseväq Põlva kihlkunna talopujaq pikkä aigu hääd rahha. Kats häitset sümbolisiirväq viil tuud, et Põlval om kats ossa. Noist üts om kujonõnuq kerkokülä suurõmbas kasumisõl ja tõnõ paar kilomiitrit kavvõmban raudtiijaama ümbre.
Kassiniidü järv
Kassiniidü järv vai Palakõstõ järv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 1999. aastaga pääle
200px|thumb|
.cn
.cn om Hiina Rahvavabariigi internetitunnus, mink iist pidä huult Hiina tüüstüs- ja tiidüsministeeriüm. Tunnus võeti pruukmistõ 1990. aastagal.
Kassiniidü järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
.cn
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 1999. aastaga pääle
"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 1999. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" kümnes aastagakäük.
Lõunõ-Iämeri
250px|thumb
Lõunõ-Iämeri om suurmeri, kohe kuulussõq ilmamere kõgõ lõunõpoolidsõmbaq viiq - nuuq, miä jääväq 60. lõunõlakjuskraadist lõunõpoolõ. Mitte kõik ei piäq Lõunõ-Iämerd umaette suurõsmeres.
Katõgooria:Lõunõ-Iämeri
Umbjärv
Umbjärv om järv Räpinä kihlkunnan Miiksi vallan.
Järve vesi vaihtus ärq 5 kõrda aastagan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Vanakülä
Vanakülä om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Kuulsambaq inemiseq
Vanaküläst om perit Eesti edimäne elokutsõlinõ tsirgouurja Härmsi Mihkli.
Kaeq viil
Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq Katõgooria:Põlva vald
26. lehekuu päiv
26. lehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 146. päiv (liigaastagal 147. päiv).
Linajärv (Lepä)
Linajärv om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Meremiil
Meremiil om pikkusmõõt. 1 meremiil om 1,852 kilomiitrit.
Kaeq viil
Katõgooria:Vanaq mõõduq
26. lehekuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Lehekuu
Miil (mõõt)
Miil om pikkusmõõt. 1 miil om 1,6093 kilomiitrit.
Kaeq viil
Katõgooria:Vanaq mõõduq
Palanusaarõ oja
Palanusaarõ oja om uja Karula kihlkunnan.
Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq
Kassioro järv
Kassioro järv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
.cv
.cv om Cabo Verde internetitunnus, mink iist pidä huult Instituto Superior de Engenharia e Ciências do Mar. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1996.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.cu
.cu om Kuuba internetitunnus, mink iist pidä huult Cuba-NIC, sponsoriir CENIAInternet. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1992.
.cu tunnus om mõtõld kuubalaisilõ.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Plotina järv
Plotina järv om järv Räpinä kihlkunnan Mikitämäe vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Tiin
Tiin (tessätiin) om pindalamõõt. 1 tiin om 2400 ruutsüldä vai 6 talliina vakamaad (1,09 hektaari).
.cx
.cx om Joulusaarõ internetitunnus, mink iist pidä huult CIIA (Christmas Island Internet Administration). Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1997.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Linasuut
Linasuut om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Talliina vakamaa
Talliina vakamaa om pindalamõõt. 1 talliina vakamaa om 400 ruutsüldä (0,18 hektaari).
Linasuut
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Viinakuajärv (Kahkva)
Viinakuajärv om järv Räpinä kihlkunnan Mikitämäe vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Viira (Moostõ)
Viira om külä Põlva kihlkunnan Moostõ vallan.
Kaeq viil
Katõgooria:Moostõ vald
Riia vakamaa
Riia vakamaa om pindalamõõt. 1 riia vakamaa om 10 000 ruut maamõõdu (liivimaa) küünärd (0,37 hektaari).
Linnajärv (Essemäe)
Linnajärv [.Linnajärv] om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Pardsioja
Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq
Linnajärv (Essemäe)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Urvastõ kihlkunna järveq
Urvastõ kihlkunna järvi nimekiri lugõ üles Urvastõ kihlkunna järveq.
A B E H J K L M O P R S T U V Õ
Viira (Põlva)
Kaeq viil
Katõgooria:Põlva vald
Linnasuut
Linnasuut [.Linnasuut] om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Urvastõ kihlkunna järveq
Välisligiq
Katõgooria:Nimekiräq
Linnasuut
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Aakri
Aakri om pindalamõõt. 1 aakri om 4046,86 m2.
Sokrates
Sokrates (kreeka keelen Σωκράτης, u. 469-470 i.m.a. - 399 i.m.a.) oll' Vana-Kreeka filosuuf, õdagumaa filosoofia üts alossõpandja. Tä esiq es kirotaq filosoofiliidsi tekste. Tiidmiseq timä elost ja filosoofiast ommaq perit timä opilaisi, innekõkkõ Platoni kirotuisist.
27. lehekuu päiv
27. lehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 147. päiv (liigaastagal 148. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Lehekuu
.cy
.cy om Küprüse internetitunnus, mink iist pidä huult Kyprüse ülikuul. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1994.
Sokrates
Katõgooria:Vanakreeka filosoofiq
.cy
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Püsniku oja
Püsniku oja om uja Karula kihlkunnan.
Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq
Õdagumeresoomõ keeleq
thumb|350px|right|Õdagumeresoomõ [[keelepuu. Puu haroq ommaq päämädseq vanaq hõimukeeleq: lõunõeesti, põh'aeesti, õdagusoomõ ja hummogusoomõ. Leheq ommaq 12 täämbädse päävä õdagumeresoomõ kiilt: (1) eesti, (2) vad'a, (3) soomõ, (4) meä, (5) kveeni, (6) ingerikar'ala (isuri), (7) kar'ala, (8) aunusõkar'ala, (9) lüüdi, (10) vepsä, (11) liivi ja (12) võro üten seto ni üleminegimurdidõ tarto ja mulgiga. Lehti suurus peegeldäs ligilähkühe kiili kõnõlõjidõ arvo.]]
Õdagumeresoomõ keeleq om rühm soomõ-ugri kiili, midä kõnõldas põhilidsõlt Õdagumere piirkunnan.
Lõunõrühm
Õdagumeresoomõ kiili lõunõrühmä kuulusõq liivi, eesti, vad'a ja lõunõeesti kiil, sh võro kiil ja seto kiil. Lõunõeesti kiilt om traditsioonilidsõlt peet eesti keele murdõrühmäs.
Põh'arühm
Õdagumeresoomõ kiili põh'arühmä kuulusõq soomõ, ingerikar'ala vai isuri, kar'ala ja vepsä kiil. Sagõhõhe peetäs eräle õdagumeresoomõ keelis ka aunusõkar'ala vai livvi ja lüüdi kiilt, a mõnikõrd ka Roodsin ammõtligult veidembüskeeles tunnistõdut meä kiilt (meänkieli) ja Norran niisama ammõtligult veidembüskeeles tunnistõdut kveeni kiilt (kainun kieli).
8. rehekuu päiv
8. rehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 281. päiv (liigaastagal 282. päiv).
Õdagumeresoomõ keeleq
Kiräkeeleq
Riigikeele staatusõga kiräkiil om eesti ja soomõ keelel. Tõisist õdagumeresoomõ keelist om uma kiräkiil olõman liivi, vepsä, kar'ala, aunusõkar'ala ja võro keelel. Trüküsõnna ilmus ka meä, kveeni, seto, mulgi ja vad'a keelen, a tüütävit kiräkeele standardiid olõ-i naidõ kiili jaos luud.
8. rehekuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Rehekuu
Kolmõpinijärv
Kolmõpinijärv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Kalamajandi tiigiq
Kalamajandi tiigiq ommaq tiigiq Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Meri
200px|thumb|Õdagumeri Lielupe man Lätin Meri om suur sooladsõ vii kogo, miä putus kokko ilmamerega. Mõnikõrd kutsutas meres mõnd suurõmbat järve (nt. Araali meri).
Lätteq
Katõgooria:Viikogoq
Maailma riike lipuq
Maailma maiõ lipuq
Vaihõmeri
250px|thumb thumb|250px
Maailma riike lipuq
A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Z Sõltuvidõ ja eräle staatusõga maiõ lipuq - Aoluuliidsi maiõ lipuq
.cz
.cz om Tsehhi internetitunnus, mink iist pidä huult CZ.NIC. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1993.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2000. aastaga pääle
"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2000. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" ütetõistkümnes aastagakäük.
Maailma riike lipuq
A
Afganistani lipp - Albaania lipp - Alseeriä lipp - Ameeriga Ütisriike lipp - Andorra lipp - Angola lipp - Antigua ja Barbuda lipp - Araabia Ütisemiraatõ lipp - Argentina lipp - Armeeniä lipp - Asõrbaidsaani lipp - Austraalia lipp - Austria lipp
B
Bahama lipp - Bahreini lipp - Bangladeshi lipp - Barbadosõ lipp - Belau lipp - Belgiä lipp - Belize'i lipp - Benini lipp - Bhutani lipp - Boliivia lipp - Bosnia ja Hertsegoviina lipp - Botswana lipp - Brasiilia lipp - Brunei lipp - Bulgaaria lipp - Burkina Faso lipp - Burundi lipp
C
Cabo Verde lipp - Colombia lipp - Costa Rica lipp - Côte d'Ivoire lipp
D
Djibouti lipp - Dominica lipp - Dominikaani Vabariigi lipp
E
Ecuadori lipp - Eesti lipp - Egüptüse lipp - Ekvatoriaal'-Ginea lipp - El Salvadori lipp - Eritrea lipp - Etioopia lipp
Vaihõmeri
Vaihõmeri om meri Õuruupa (Vaihõmerest põh'a puul), Aasia (hummogu puul) ja Afriga (lõunõ puul) vaihõl. Läbi Gibraltari väinä putus tä kokko Atlandi suurõmerega.
Maailma riike lipuq
G
Gaboni lipp - Gambia lipp - Ghana lipp - Grenada lipp - Gruusia lipp - Guatemala lipp - Ginea lipp - Ginea-Bissau lipp - Guyana lipp
H
Haiti lipp - Hiina Rahvavabariigi lipp - Hispaania lipp - Hollandi lipp - Hondurasõ lipp - Horvaatia lipp - Hummogu-Timori lipp
I
Iirimaa lipp - Iisraeli lipp - India lipp - Indoneesiä lipp - Iraagi lipp - Iraani lipp - Islandi lipp - Itaalia lipp
Vaihõmeri
Katõgooria:Vaihõmeri
Maailma riike lipuq
J
Jaapani lipp - Jamaica lipp - Jeemeni lipp - Jordaania lipp
K
Kambods'a lipp - Kamõruni lipp - Kanada lipp - Kasastani lipp - Katari lipp - Kenya lipp - Kesk-Afriga Vabariigi lipp - Kiribati lipp - Komuurõ lipp - Kongo DV lipp - Kongo Vabariigi lipp - Kriika lipp - Kuuba lipp - Kuveidi lipp - Kõrgõstani lipp - Küprüse lipp
Kommõri järv
Kommõri järv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
9. rehekuu päiv
9. rehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 282. päiv (liigaastagal 283. päiv).
Platon
Platon (kreeka keelen Πλάτων, u. 424-423 i.m.a. - u. 348–347 i.m.a.) oll' Vana-Kreeka filosuuf, kiä üten uma oppaja Sokratese ja opilasõ Aristotelesega pand' alossõ õdagumaa filosoofialõ. Platon oll' viil matõmaatik, kirot' filosoofiliidsi katõkõnnit ja tekk' Ateenahe Akadeemia, miä oll' edimäne korgõmba haridusõ asotus õdagumaiõn.
9. rehekuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Rehekuu
Platon
Katõgooria:Vanakreeka filosoofiq
Maailma riike lipuq
P
Paapua Vahtsõ Ginea lipp - Pakistani lipp - Panama lipp - Paraguay lipp - Peruu lipp - Poola lipp - Portugali lipp - Prantsusõ lipp - Põh'a-Korea lipp
R
Roodsi lipp - Rumeeniä lipp - Rwanda lipp
T
Taani lipp - Tadsikistani lipp - Tai lipp - Taiwani lipp - Tansaania lipp - Togo lipp - Tonga lipp - Trinidadi ja Tobago lipp - Tsaadi lipp - Tsehhi lipp - Tsiili lipp - Tuneesiä lipp - Tuvalu lipp - Türgü lipp - Türkmenistani lipp
U
Uganda lipp - Ukraina lipp - Ungari lipp - Uruguay lipp - Usbekistani lipp
V
Vahtsõ Meremaa lipp - Valgõvinne lipp - Vanuatu lipp - Vatikani lipp - Vinnemaa lipp - Venezuela lipp - Vietnami lipp
Z
Zimbabwe lipp
Aoluuliidsi maiõ lipuq
Inneskiidsi riike lippe nimekirjä kaeq eräle artiklist.
Katõgooria:Lipuq Katõgooria:Nimekiräq
Viira (Veriora)
Viira om külä Põlva kihlkunnan Veriora vallan.
Jutikmäe lump
Jutikmäe lump om lump Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Viira (Veriora)
Lätteq
Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq Katõgooria:Veriora vald
Jutikmäe lump
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Õdagumeri
thumb|200px|Õdagumeri 2000. a. urbõkuun
Õdagumeri om Atlandi suurõmere sisemeri, miä piiras Eestit põh'a ja õdagu puult. Tõsõq riigiq Õdagumere ümbre ommaq Läti, Leedu, Poola, S'aksamaa, Taani, Roodsi, Soomõ nink Vinnemaa.
Kaeq viil
Katõgooria:Õdagumeri
Varbusõ
Varbusõ vai Varbusõ mõisa om külä Põlva kihlkunnan Kanepi vallan. Külä om vana Võro-Tarto tii veeren.
Huvitavat kaemist
Varbusõl om Eesti Maantiimuusõum. Küläst hummogu poolõ jääs Tilleorg.
Lätteq
Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq Katõgooria:Kanepi vald
Vahtsõliina kihlkunna järveq
Vahtsõliina kihlkunna järvi nimekiri lugõ üles Vahtsõliina kihlkunna järveq.
A H J K L M O P R S T U V Õ
Välisligiq
Katõgooria:Nimekiräq
Vaat
Vaat om mahomõõt. 1 vaat om 40 pangi (492 liitrit).
Kaeq viil
Katõgooria:Vanaq mõõduq
Elea Zenon
Elea Zenon vai Zenon Eleast (, u. 490 i.m.a. - u. 430 i.m.a.) oll' inne Sokratest elänü Vana-Kreeka filosuuf, kiä oll' perit Lõuna-Itaaliast Elea liinast ja kuulu Parmenidese luud Elea kuulkunda. Aristoteles om kutsnu tedä dialektiga vällämärkjäs ja Russelli Bertrand om pidänüq tedä muudsa loogiga alossõpandjas. Kõgõ inämb teedäs tedä timänimeliidsi vastaossuisi perrä.
.de
.de om S'aksamaa internetitunnus, mink iist pidä huult DENIC. Tunnus võeti pruukmistõ 1986 toonadsõl Õdagu-S'aksamaal, päält S'aksamaiõ liitmist aastagal 1990 pruugitas tunnust egäl puul S'aksamaal.
Elea Zenon
Katõgooria:Vanakreeka filosoofiq
.de
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Rautina oja
Rautina oja om uja Karula kihlkunnan. Tä nakkas pääle Rautina järvest nink juusk hää käe puult Pedeli jõkkõ paigan, kost Pedeli jõõ suuni om 3,8 km.
Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq
Põh'ameri
pisi|Põh'ameri Põh'ameri on meri Õuruupa maisõmaa ja Suurbritannia saarõ vaihhõl. Tä kuulus Atlandi suurõmere veeremerri hulka.
Katõgooria:Põh'ameri
Kerigumäe järv
Kerigumäe järv vai Kerikumäe järv vai Ker'komäe järv vai Kerkomäe järv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan Kerigumäe külä man.
Järve põh'a- ja hummoguviir om liivanõ, lõunõ- ja õdaguviir soinõ.
Järve tulõ vett lähkonolõvist Pundsu, Kõrb- ja Linnasjärvest nink suust, miä järve ümbre om. Vesi juusk järvest vällä Pedejä jõkkõ. Viivaihtus om väikene: aastagan vaihtus viist ärq umbõs 4/5.
Kerigumäe järv, Järvesuu ja mõts näide ümbre moodustasõq Kerigumäe maastigukaitsõala.
Viieläjäq ja -kasvoq
Järven kasus vesilobeeliat ja järv-lahnarohto nink tõisi haruldaisi kasvõ.
Päämäne kala om ahhun.
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
India
India Vabariik (hindi keelen Bhārat Ganarājya) om riik Lõuna-Aasian, rahvaarvo poolõst Hiina perän tõõnõ riik maailman. Indian eläs üle mill'ardi inimese, kiä kõnõlõsõq inämb ku sata kiilt. Indial om maapiir Bangladeshi, Myanmari, Hiina, Bhutani, Nepali ja Pakistaniga. India suurmeren India ranna lähkün ommaq Sri Lanka ja Maldiiviq.
Kaeq viil
Katõgooria:India Katõgooria:Aasia maaq Katõgooria:Aasia riigiq
Jaanipäiv
pisi|481x481px|Ilma tulõ tegemiseldä ei saaq jaanipäivä pitäq Jaanipäiv om 24. piimäkuu (jaanikuu) pääväl.
Inemiseq ja ka eläjäq saivaq Jaanipäävä krandsi päähä. Taa kommõq om lätläisilt üle võet. Muialpuul Eestin säänest kommõt ei teedäq.
Jaanipääväl tüüd es tetäq - käüti kerikun, surnuaian ja kaüti külän sugulaisi kaeman. Esiki laatu om peetü.
katõgooria:Võro rahvakallendri
Jälg (albom)
"Jälg" om ansambi Ummamuudu tõnõ helükassett, ilmunuq 1994. a. Kasseti pääl om võro- ja eestikeelist umaloomingut, võro, seto, šoti ja ameeriga rahva- vai rahvalikku laulõ ja kats pilliluku. 11 luku ommaq lõksi püvvedüq 1993.-1994. a. Tarto stuudion "Heli jälg". Välläandja om SALUMuusik
A-puul´:
1. "Ilosa" (rahvalaul)
2. "Kiire polka" (rahvapillilugu)
3. "The Streets of Laredo" (Põh´a-Ameeriga rahvalaul)
4. "Scarborough Fair" (šoti rahvalaul)
5. "Leelo" (seto rahvalaul)
B-puul´:
1. "Surnud koera saaga" (Leisi Meelis, Johannese Eero)
2. "Kesktee" (Leisi Tuuma muusiga)
3. "Kõnõtraat" (Rahmani Jan, säädnüq Ummamuudu)
5. "Ka sisaliku tee" (Leisi Meelis, Ristikivi Karl)
Inemiseq
A-poolõ man abis olnuq:
.dj
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Mudajärv (Aheru)
Mudajärv om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan. Innembide oll' tä Aheru järve osa.
Mudajärvest juusk läbi Lannamõtsa oja.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Kalmõtlump
Kalmõtlump vai Kalmatlomp om lump Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Jää hääl
"Jää hääl" (Jää helü) om ansambli Jäääär kolmas helükasett, miä linti võetu ja vällä antu 1992.-93. a. Kaseti 14 luust 6. (A-poolõ perämine) om Põldsaarõ Anneli võrokeelidside sõnnoga Kallimb, tuul pääväl, ku sa' mu' tapat. Viietegijäs on märgitu Tüüri Erkki-Sven, laul Söödi Jaan. Kaseti välläandja X-Music.
Pang (mõõt)
Pang om mahomõõt. 1 pang om 10 tuupi (12,3 liitrit).
Kaeq viil
Katõgooria:Vanaq mõõduq
Ristioja
Ristioja om uja Karula kihlkunnan.
Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq
Tuup
Tuup om ruumalamõõt. 1 tuup om 4 kortlit (1,23 l).
Viiraperä
Viiraperä vai Viira vai Säänüste om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Karnits
Karnits om ruumalamõõt. 1 karnits om 2-3 tuupi (2,4-3,7 liitrit).
Viiraperä
Kaeq viil
Katõgooria:Põlva vald
Murujärv
Murujärv om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
28. lehekuu päiv
28. lehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 148. päiv (liigaastagal 149. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Lehekuu
Italic text
.dk
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Kuasuu lump
Kuasuu lump om lump Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
.dm
.dm om Dominica internetitunnus, mink iist pidä huult DotDM Corporation, sponsoriir Puerto Rico ülikuul. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1991.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq