cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Vahtsõ-Saalussõ
Küläst lätt läbi Rõugõ–Vahtsõliina tii.
Külän ommaq Vahtsõ-Saalussõ mõisa varõmõq.
2006. aastagast toimõndas Vahtsõ-Saalussõ küläselts.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Puustusõ (Varstu)
Puustusõ om külä Varstu vallan Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Varstu vald
Vikahtkaar
250px|thumb|Katõkõrdnõ vikahtkaar Vikahtkaar vai vikatkaar vai vikakaar om värmiline kaar taivan, miä tekküs tuust, et päiv paistus õhon olõvidõ viitsilko (nt. vihmatsilko) pääle. Tuu kaari päälmäne viir om verrev ja sisemäne lilla.
150px|thumb|Vikahtkaari värmiq Vikahtkaari värmiq lääväq ütsütes sujuvalt üle, näide vaihõl olõ-iq kimmit piire. Inemiseq tegeväq sõski vaiht säitsmel vikahtkaari värmil: verrev, pihlõnõ, kõllanõ, rohilinõ, sinine, tummõsinine ja lilla.
Lätteq
Katõgooria:Valgusõoppus Katõgooria:Luudus
1823
1823. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10036. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1823
Elvä
Elvä om liin Tartomaal Elva vallan.
Läbi Elvä lätt Tarto–Valga tsihin raudtii.
Lätteq
katõgooria:Eesti liinaq
Toomõmägi (Tarto)
pisi|300px|[[Inglisild ülevästpuult kaiaq]] Toomõmägi om luuduslinõ tsälkorgõga piiret mägi Tarto liinan Imäjõõ ürgoro hüä poolõ pääl. Toomõmäelt om algusõ saanuq Tarto liin.
Arvatas, et 6.–8. aastagasaa ümbre tekkü Toomõmäele vana maaliin Tarbatu, minkast 11–12. aastagasaal kujosi vällä muinasmaakonna Ugandi üts katõst keskusõst.
Mikko Marianne
Mikko Marianne (näiop. Sisaski Marianne, sündünüq 26. süküskuu pääväl 1961 Võrol) om eesti aokiränik, poliitik, feminist ja Sotsiaaldemokraatligu Eräkunna liigõq. Tä oll' 2004–2009 Õuruupa Parlamendi liigõq ja XII ni XIII Riigikogo liigõq.
Toomõmägi (Tarto)
Ristisõdijaq võtiq Tarbatu ärq aastagal 1223. Päält tuud, 1224. aastagal ehiteti muistidsõ maaliina varõmidõ pääle kivist Tarto piiskobiliin ni Toomõmäest sai Tarto piiskopkunna keskus. Piiskobiliina mano ehitedi ka väkev tuumkerik. Parhilladsõ tähetorni kotsil olnuq piiskobiliin jäi varõmihe Põh'asõa aigo.
Mikko Marianne
Elokäük
Mikko Marianne sündü 1961. aastagal Võro liinan, näiopõlvõnimi oll' Sisask. Tä lõpõt' 1979. aastagal Pärno 1. Keskkooli ja 1984. aastagal Tarto Ülikooli aokirändüse pääl.
Toomõmägi (Tarto)
Päält Tarto Ülikooli vahtsõst vallalõtegemist 1802. aastagal naksiq Toomõmäele kerküma ülikooli ehitüseq – klassitsistlik Vana Anatoomikum, tähetorn jt. Tuumkerigu varõmidõ kooriruumi jago tetti ümbre Tarto Ülikooli Raamadukogos. Inämbüs Toomõmäest om täämbädsel pääväl katõt pargiga, miä panti kah kasuma 19. aastagasaal.
Mikko Marianne
Elokäük
Aastil 1984–1991 Mikko oll' Eesti Raadio toimõndaja; nädälilehe Eesti Ekspress toimõndaja 1991–1992 ja 1993–1994; priitahtlik aokiränik Lõunõ-Afriga Vabariigin 1992–1993; aolehe Eesti Päevaleht erikorrespondent Õuruupa Liido ni NATO man 1994–1996. 1996–2000 oll' tä Brüsselin Eesti Televisiooni diplomaatilinõ korrespondent, aastil 2000–2002 erikorrespondent; 2002–2004 oll' Raadio Kuku “Välismääraja” saatõjuht, Maalehe erikorrespondent 2002–2003 ja aolehe Diplomaatia päätoimõndaja 2003–2004.
Toomõmägi (Tarto)
Toomõmäel om Riigikohto maja ja oll' 2009. aastagani Tarto sünnütüsmaja. Vanan Anatoomikumin tüüt' aastil 2000-2011 Tarto Ülikooli Lõunõ-Eesti keele- ja kultuuriuurmiisi keskus.
Mikko Marianne
Elokäük
Tä om 1985. aastagast Eesti Aokiränige Liido liigõq; 2002. aastagast Sotsiaaldemokraatligu Eräkunna liigõq; 2003. aastagast Women in international Security – Estonia (WIISEST) liigõq; 2004. aastagast Õuruupa Aokirändüsföderatsiooni juhatusõ asõndusliigõq ja aokirä Diplomaatia kolleegiumi liigõq.
Katõgooria:Eesti aokiräniguq Katõgooria:Eesti poliitiguq Katõgooria:Eesti feministiq
Rebäse (Varstu)
Rebäse om külä Varstu vallan Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Varstu vald
Udsali (Võro)
Seo artikli kõnõlõs Udsali küläst Võro vallan. Ka Rõugõ vallan om Udsali külä, kaeq Udsali (Rõugõ).
Kamja kihlkunna jõõq
Kamja kihlkunna jõki nimekiri lugõ üles Kamja kihlkunna jõõq ja ujaq.
Udsali (Võro)
Udsali om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan.
Kamja kihlkunna jõõq
A H J K L M O P R S T U V
Iraan
Iraan vai Iraani Islamivabariik om Aasia riik.
Mass
"Mass" om sõna, miä tähendäs mitond asja:
Pikäreinu
Pikäreinu om külä Valgjärve vallan Kanepi kihlkunnan.
Iraan
Nimme Iraan ommaq iraanlasõq esiq tarvitanuq joba sassaniide aost (226-650) pääle. Üleilmalidsõlt om tuud nimme naat tarvitama 1935. aastagast, inne tuud pruugiti õdagumaiõn nimme Pärsiä. Ku om juttu kultuurist, tarvitõdas nii nimme Iraan ku Pärsiä, poliitilidsõn kontekstin tarvitõdas täämbädsel pääväl õnnõ nimme Iraan.
Kamja kihlkunna jõõq
V
Katõgooria:Nimekiräq
Iraan
Suurusõ poolõst (1 648 195 km²) om Iraan 18. maa kõgõn ilman. Sääl eläs üle 74 mill'ona inemise. Iraanist põh'a puul ommaq Armeeniä, Asõrbaidžaan, Türkmenistan ja Kaspia meri (tuu takan ummakõrda Vinnemaa ja Kasastan). Hummogu puul ommaq Afganistan ja Pakistan, lõunõ puul Pärsiä laht ja Omaani laht, õdagu puul Iraak ja põh'aõdagu puul Türgü. Pääliin Teheran om riigi kõgõ suurõmb liin nink poliitilinõ, kultuurilinõ, äri- ja tüüstüskeskus. Iraanil ommaq suurõq õli ja maagaasi varuq.
Iraanin om üts kõgõ vanõmbit üttejutti püsünüisi tsivilisats'uunõ. Edimäne Iraani dünastia tekkü Eelami kuningriigin 2800 i.m.a. 625. tekkü ütine Iraani impeerium. Peräst tuud tull' Ahhemeniide riik, hellenistlik Seleukiide riik, Partia riik ja Sassaniide riik. 633-651 m.a.p. vallutiq Iraani araablasõq ja Iraanist sai Kalifaadi osa. Ku keskvõim muutu nõrgõmbas, tulliq 9.-10. aastagasaal võimolõ iraani dünastiaq (Samaniidiq, Buiidiq). 10.-11 aastagasaal häitsiq pärsiä kirändüs, filosoofia, arstitiidüs, tähetiidüs, matõmaatiga ja kunst. Sõs tulliq Iraanin jälq võõra võimo (Gaznaviidiq, Seldžukiq, mongoliq) aoq. 1501 sai võimolõ jälq iraani uma - Safaviidõ - dünastia, miä kuulut' šiia islami riigi amõtlidsõs usos. 1906 kuts' šahh kokko riigi edimädse parlamendi ja kinnüt edimädse põhisäädüse. Peräst Iraani riigipööret sai 1. mahlakuu pääväl 1979 Iraanist ammõtlidsõlt islamivabariik.
Kähri (Rõugõ)
Kähri om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Iraan
Iraan om ÜRO ja OPECi asotajaliigõq. Iraani poliitilinõ süstem om põhjandõt 1979. a. põhisäädüsel. Šiia islam om riigiusk ja pärsiä kiil om riigikiil.
Kähri (Rõugõ)
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Iraan
Muistinõ aig
Kõgõ vanõmbaq jäleq inemiisi tegemiisist ommaq perit vanõmbast paleoliitikumist. X-VI aastagatuhandal i.m.a. elliq Iraanin mesoliitikumi jahimeheq ja korilasõq. VIII-V aastagatuhandal i.m.a. naati mõnõn paigan põldo tegemä. IV-III a.t. i.m.a. tekkü pall'o maaharijidõ elopaiko ja eski mõnõq liinriigiq.
Kikkamari
pisi|Kikkamari
Udsali (Võro)
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Võro valda.
Kikkamari
Kikkamari (ladina k. Empetrum) om kasvõ pereq kanariguliidsi sugukunnast. Taad tundas timä mustõ piinüide marjo perrä, miä kasusõq suun. Kikkamar'aq ommaq tävveste mustaq ja inämbüisi mustikist vähämbäq. Naaq ommaq tävveste süüdäväq mar'aq, õnnõgi vähä vesitsembä maiguga ku mustigaq. Eestin inämbüisi teedä-äi, et kikkamarjo või süvväq, a mõnõq põh'amaa rahvaq, näütüses saamiq, ommaq naid kõik aig söögis pruuknuq. Soomõn tetäs kikkamar'ost näütüses veini ja mahla, midä või ka poodõst löüdäq.
Iraan
Varajanõ aolugu (3200-625 i.m.a)
200px|thumb|Eratosthenese maailmakaardi (perit umbõs aastagast 200 i.m.a.) rekonstrukts'uun, miä om tett 19. aastagasaal. Iraani või löüdäq nime Ariana (Aryânâ) alt.
1949
1949. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10162. aastak sirvikallendri perrä.
Udsali (Võro)
Lätteq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
1949
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1949
Lõunõ-Eesti keele- ja kultuuriuurmiisi keskus
thumb|400px|Tarto Ülikooli Lossi 3 hoonõq, kon om Lõunõ-Eesti keele- ja kultuuriuurmiisi keskus.
Iraan
Varajanõ aolugu (3200-625 i.m.a)
Mesopotaamia kultuuri mõoalal tekkü Eelami riik, mink keskus oll' edimält Anshan ja II a.t. keskpaigast Susa. Eelami riik kest' niikavva ku tekküq Meedia riik ja Ahhemeniide riik. Indoõuruupa hõimoq aarjalasõq, kink umakeelitsest nimest sai ildampa maa nimi Iraan (airya - korgõlt sündünü, airyanam - korgõlt sündünüisi maa), rännässiq Iraani kiltmaalõ III ja II aastagatuhandal i.m.a. mitmõn jaon. II aastagatuhandal i.m.a. saiq nääq Iraani kiltmaa rahva hulgan inämbüse.
Lõunõ-Eesti keele- ja kultuuriuurmiisi keskus
Tarto Ülikooli Lõunõ-Eesti keele- ja kultuuriuurmiisi keskus om tiidüsallovaihõlinõ keskus Tarto Ülikooli filosoofiatiidüskunna eesti ja üledse keeletiidüse instituudi all. Keskus kõrraldas keele- ja kultuuriuurmiisi aoluulidsõn lõunõeesti (võro, seto, mulgi ja tarto) keele- ja kultuuripiirkunnan. Keskus kõrraldas ülikoolin lõunõeesti keele ja kultuuri kursusi ja ilmutas raamatit.
Iraan
Varajanõ aolugu (3200-625 i.m.a)
I aastagatuhanda edimädsel poolõl i.m.a. tekküq paigon, kon maad hariti, klassisuhtõq. Iraani põh'aõdagujaon tekkü Manna riik. Suurõmba jao maast vallut' ärq Assüüriä.
Lõunõ-Eesti keele- ja kultuuriuurmiisi keskus
Keskus luudi aastagal 2000. Aastil 2000-2011 tüüt' tä Tarto liinan Toomõmäel Vanan Anatoomikumin, aastagast 2011 ommaq keskusõl vahtsõq ruumiq Lossi huulidsa opihuunõn (Lossi huulits 3-134).
Reinu
Reinu vai Reino om külä Valgjärve vallan Kanepi kihlkunnan.
Lõunõ-Eesti keele- ja kultuuriuurmiisi keskus
Välislingiq
Katõgooria:Lõunaeesti kiil Katõgooria:Tarto Ülikuul Katõgooria:Tarto
Iraan
Riigiq inne islamit (625 i.m.a. - 651 m.a.p.)
200px|thumb|Kyrosõ tsilindre - Kyros II puult umbõs 539–530 i.m.a. savitsilindre kujol vällä annõt dokoment. 673-672. i.m.a. toimu Assüüriä-vastanõ määs ja tuu tulõmusõn luudi Meedia riik - edimäne peris iraanlaisi riik. 550 haard' võimo Parsa (täämbädse päävä Fars) maakunna valitsõja Kyros II, kiä lõi Ahhemeniide riigi ja valits' aastagil 558-530 i.m.a. Tä vallut' Lüüdiä, Foiniikia ja Babüloonia. Timäaignõ Pärsiä poliitiga oll', et paigapäälitsit rahvit ja uskõ piät avvostama, vallutõt maiõ valitsõmiskõrraldus jäteti samas. Tuu peräst peetäs tedä Aasian hää sõnaga meelen. Nuuq põhimõttõq kestiq Pärsiä poliitigan 7. aastagasaani m.a.p. Kyros sai 530 i.m.a. sõakäügil hukka.
Kikkamari
Katõgooria:Mar'aq
Reinu
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Valgjärve vald
Iraan
Riigiq inne islamit (625 i.m.a. - 651 m.a.p.)
Aleksandri Suurõ väeq purustiq Ahhemeniide riigi 334-330 i.m.a. Pääle Aleksandri surma lagosi kunaginõ ilmariik tükes. 312-250 i.m.a. valitsiq Iraanin Seleukiidiq, keskvõim oll' küländ nõrk ja levisi kreeka kultuur. Peräst tuud oll' Iraan aastagani 226 Partia riigi osa, midä juhtõ Aršakiide dünastia. Tuu oll' iraanlaisi kolmas dünastia, miä kest' viis aastagasata. 160-140 i.m.a. vallutiq nääq Meedia, Eelami, Babüloonia ja Assüüria. Väkev Rooma riik püüde hummogu poolõ tungi, a 300 aastaga joosul (1. aastagasaa keskpaik i.m.a. - 3. aastagasaa keskpaik m.a.p.) tä Partiast jako es saaq. Tuu ao joosul peiq Rooma ja Partia maaha viis sõta. Näütüses kuulsa rooma väejuhi Marcus Antoniusõ juhit sõakügil Partia vasta 36. a. i.m.a. sai hukka 32 000 miist. Partia trumbis oll' soomustõt rassõ ratsavägi ja kipõ ja kerge vibulaskjidõ ratsavägi.
200px|thumb|Pärsiä ja Meedia sõameheq. Gravüür Persepolisõn. 224 kõrvald' Farsi valitsõja Ardašir (valits' 224-239) aršakiidiq võimolt ja lõi Sassaniide dünastia (224-651). Kehtestediq tukõv keskvõim, Kavad I ja Husrav I aol reformiti majandust ja valitsõmist. Ku Seleukiidel ja Aršakiidel oll' vasallõ süstem, sõs Sassaniidõl (nii niguq Ahhemeniidelgi) olliq valitsõjaq, kinka pand' kotussõ pääle imperaatri esiq ja kiä pidiväq alluma keskvalitsusõlõ. Sassaniidiq sõdõq Rooma riigiga ja ildampa Bütsantsiga Lõunõ-Araabia, Egüptüse, Mesopotaamia, Süüriä, Armeeniä ja Väiko-Aasia peräst. Sassaniidõ riik oll' suurusõ poolõst tõõnõ iraanlaisi riik peräst Ahhemeniide umma. Rooma riik oll' kah suurõmb, a näide väeq saiq mitmõl kõrral lüvväq, muuhulgan Ardašir I, Šapur I ja Šapur II käest.
Kihnu Virve
pisi|Kihnu Virve Kihnu Virve vai Järsumäe Virve (Virve-Elfriide Köster, tütrigunimi Haavik; sündünüq 30. vahtsõaastakuu pääväl 1928 Pärnon, koolnuq 10. joulukuu pääväl 2022) oll' Eesti lauluimä.
Iraan
Riigiq inne islamit (625 i.m.a. - 651 m.a.p.)
Sassaniidõ riik oll' siiditii pääl ja tiinse häste transiidist. Sassaniidõ ao lõpos toodõti esiq siidi, rõivakaupo, Pärsiä vaipo, naha-, metali- ja juveelituutit, villa; söögias'ost vilja, oliiviõlli, datlit, rosinit jm. Kaubandusõ üle oll' riigi kontroll, kaupo liikmist soodustõdiq infrastruktuuri välläehitämisega. Oll' olõman ammõtnigõ klass, korgõmb aristokraatia, madalamb aristokraatia (ratsaväeläseq), vaimuliguq. Sassaniidõ riigikiil oll' pahlavi kiil, midä kirotõdiq aramea tähistün; tuu oll' edimäne pärsiä uma kultuurkiil. Sassaniidõ kaolt jovviq Indiast perit "Tuhanda ja üte üü jutuq" araablaisini. Kultuurikeskus oll' Gundišappur, sääl oll' Akadeemia, kohe tull' kokko pall'o haritlaisi, muuhulgan ka Kreekast.
Jõelähtme kihlkund
Jõelähtme kihlkund om kihlkund Harjomaal Soomõ lahõ veeren Talliinast hummogu puul. Kihlkunna keskus om Jõelähtme.
Välislink
Katõgooria:Jõelähtme kihlkund Katõgooria:Harjomaa kihlkunnaq Katõgooria:Harjomaa
Kihnu Virve
Tä tekk' päält 400 laulu, minkast kõgõ tuntumb om "Merepido". Tuu laulu tekk' kuulsas ansambli Kukerpillid, kinkalõ Virve kümnit laulõ and'.
Iraan
Riigiq inne islamit (625 i.m.a. - 651 m.a.p.)
632 naksiq araablasõq Araabia puulsaarõlt Sassaniidõ riiki ründämä. Tuu oll' sisetülüden nõrgõnõnuq ja es sutaq vasta pandaq.
Kihnu Virve
Järsumäe Virve tõnõ plaat tull' vällä 2007. aastaga. 2008. aastaga märtekuun käve Virve kuun uma perreansambli, Manija Poiskõisi ja Kihnu käsitüümeistri Härma Roosiga Veneetsiän.
Iraan
Keskaig (652-1501)
Araablasõq vallutiq Sassaniidõ riigi 633-651. Iraanist sai Kalifaadi osa. Mässoq araablaisi vasta surutivaq maaha.
Kihnu Virve
2008 aastaga joulukuun võtt' Virve ossa TV3 saatõst "Võtaq vai jätäq", kon tä võit' õnnõ üte tsendi.
Iraan
Keskaig (652-1501)
200px|thumb|Iraan umbõs aastagal 1000 7.-15. aastagasaani oll' pärsläisi poliitilinõ matalsais. Tuul aol valits' kokko umbõs 20 dünastiat, noist 4-5 pärsläisi umma. Samal aol olliq pärsläseq araablaisist kultuurilidsõlt üle. Araablasõq umma islamit nii väega pääle es pressiq. Tõõsõt usost inemiisi käest võeti massõ. Rahvaq segi es lääq, tuuperäst et araablasõq es tohiq vallutõt rahvist inemiisiga üten elläq. Iraanlasõq lätsiq zoroastrismilt islamilõ üle aopikku, 9. aastagasaas oll' suurõmb jago Iraani inemiisi joba islamiusko. Zoroastrism kuundu Parsa provintsi, kon tä häitses' 9.-10. aastagasaal ja peräst tuud piaaigo häädü. 9.-12. aastagasaal lõiq iraanlasõq klassikalidsõ islami: panniq kirja koraani kommõntaariq, kor'assiq kokko sunnaq.
Kihnu Virve
Duubliplaadi "Mere pido" and' tä vällä 9. radokuu pääväl 2009. aastaga ja juhtõ mõni aig plaadimüügi edetabõlit.
Iraan
Keskaig (652-1501)
Pärsläisile mud'oki es miildüq araabia valitsus. Hummogu-Iraanist Horasanist naas' pääle mäss, midä juhtõ Abu Muslim ja miä 750. a. kukut' Omaijaadiq. Võimolõ tulliq Abbassiidiq. Noidõ aol suurõnõsi Kalifaadi poliitilidsõn ja kultuurielon iraani ülikide mõjo. Pääle Abbassiidõ tulliq Samaniidiq ja Buiidiq.
Kihnu Virve
9. piimäkuu pääväl 2009. aastaga tekk' Virve laskõvar'ohüppe.
Iraan
Keskaig (652-1501)
1220-56 vallutiq Iraani mongoliq. Nääq laastassiq suuri maa-allo, häötiq liino, tapiq hulka inemiisi ja kehtestiq rängäq massuq. Arvatas, et mongoli vallutuisi käügin tapõti kolm neländikku Iraani kiltmaa elänikest (10-15 mill'onat inemist). Inne mongoleid olnuq rahvaarvoniq jouti mõnõn Iraani paigan viil 8 aastagasata ildampa, 20. a.s. keskpaigas.
Kihnu Virve
2009. aastaga oll' ta Eestin kõgõ inämb plaatõ möönüq Eesti naisartist.
Iraan
Keskaig (652-1501)
13.-14. aastagasaal oll' Iraan Hulagiidõ riigi tuumik. Peräst tuud jagonõsi maa mitmõ dünastia valduisis. 14. aastagasaa keskpaigan kuuli katsku 30% rahvast. 1380-93 vallut' Iraani Timur.
Kihnu Virve
Lätteq
Katõgooria:Eesti lauljaq
Iraan
Keskaig (652-1501)
Kuigi Iraanin võeti üle islamiusk, es võetaq sääl üle araabia kultuuri. Arõndõdiq umma iraani (vai pärsiä) islamit, mitte araabia islamit. Tuu iraani islam üten sufismiga liiku edesi Türkü, Ottomani impeeriummi ja Indiahe.
Vahtsõst pärsiä keelest, miä kujosi vällä keskpärsiä keelest, sai tähtsä indoõuruupa kiil. Vahtsõhõ pärsiä kiilde võeti pall'o lainsõnno araabia keelest, nuuq lainat sõnaq saiq sakõstõ tõõsõ tähendüse. Saman kirot' iraanlanõ Sibawayhi nt. araabia keele grammatigaraamadu. Tiidüsen ja filosoofian tarvitiq iraanlasõq araabia kiilt, tuu kaudu joudsõq näide tüüq suurõmba hulga inemiisini üle ilma, ku kunagi inne. Pääle 10. a.s. tarvitõdi tiidüsest, filosoofiast, aoluust, matõmaatikast, muusikast vai arstitiidüsest kirotamisõs araabia keele kõrval ka pärsiä kiilt, midä panti kirja modifitseeritün pärsiä-araabia tähistün. 10.-11. aastagasaal oll' Pärsiä kõgõ tähtsämb tiidüskeskus kõgõn ilman, häitsiq ka kirändüs ja kunst. 150px|thumb|Pilt pärsiä luulõtaja Džami raamatust "Roosiaid" (1553).
Varajanõ vahtsõnõ aig (1501-1921)
Edimädse šiia-islamistligu Iraani riigi (Safaviidõ riigi) lõi šahh Ismail I. Safaviidõ korgaig oll' Abbas I Suurõ aol. Safaviidiq sõdõq sakõstõ Ottomani impeeriumi, usbeki hõimõ ja Portugali impeeriumiga. Safaviidiq veiq pääliina Tabrizist Qazvinihe ja säält Isfahani. Safaviidõ aol muutu riik tugõvahe tsentraliseeritüs, proomiti modõrnisiiri sõaväke, arõndõdiq kaubasuhtit Õuruupa maiõga, peeti luku kunstist ja luudi umaperäne ehitüskunsti stiil. 17. aastagasaa lõpon jäi riik nõrgõmbas ja 1722 tei pohtuni mässäjäq Kandahari Hotakisõgaq Safaviidõ dünastialõ lõpo. 1735 jälq ai afšaari hõimo päälik Nadir-khaan pohtuniq Isfahanist vällä, kuulut' hindä 1736 šahhis ja lõi pall'odõ sõakäükega suurõ riigi, miä võtt' hindä ala Iraani, Afganistani, Taga-Kaukaasia ja Belutšistani. 1747 tapõti Nadir ärq ja valitsõjas sai Karim-khaan Zandi. Tollõ valitsõmisaig (1760-79) oll' raholik ja rahvas elli häste. Pääliinas sai Širaz.
1794 sai võimolõ Kadžaarõ dünastia, pääliinas sai Teheran ja luudi kuulõ süstem. Iraan pidi mito sõta Vinne impeeriumi vasta, kon kaot' umaq valdusõq Taga-Kaukaasian nink and' Turkmantšai lepüngiga (1828) Vinnemaalõ iinõiguisi kaubandusõn. Iraan oll' sunnit tegemä ka kehväq lepüngiq Ütiskuningriigiga (1838), Prantsusmaaga (1855) ja Ameeriga Ütisriikega (1856). Šahh Nasir ad-Dini valitsõmisaol (1848-96) sattu Iraan tugõvahe sõltuvustõ Vinnemaast ja Ütiskuningriigist, kiä haariq hindä kätte kontrolli Iraani tolli, rahandusõ, maavarro ja tähtsämbide sõaväeossõ üle. Sõski jäi Iraan hindäperi riigis ja tedä es koloniseeritä nii niguq timä piiririikega tetti.
7. rehekuu pääväl 1906 kuts' šahh kokko konsultatiivparlamendi ja kinnüt' 30. joulukuu pääväl 1906 Iraani edimädse põhisäädüse. Iraanin olliq rahotuq ja revoluts'oonilidsõq aoq.
Perämäne aig (1921. aastagast pääle)
150px|thumb|Šahh Mohammad Reza Pahlavi ja timä naanõ Farah 1925. a. kukut' Reza-khaan nõrgas jäänüq Kadžaarõ dünastia ja lask' hindä šahhis kuulutaq. Reza-šahh algat' industrialisiirmise, raudteie ehitämise ja haridussüstemi modernisiirmise. 1930.-ndide lõpon naas' Iraan poliitilidsõlt ja majanduslidsõlt läbi käümä S'aksamaaga. 1941. a. vallutiq Ütiskuningriik ja Vinnemaa Iraani, et saiaq Tõõsõn Ilmasõan pruuki Iraani raudteid. Reza-šahh pidi uma trooni andma pujalõ Mohammad Reza Pahlavilõ. 1951. a. sai pääministris Mohammed Mosadegg. Tä riigist' õlitagavaraq ja õlitüüstüse nink sai Iraanin väega populaarsõs. Tuu es miildüq Ütiskuningriigilõ ja USA kõrrald' Mosadeggi vastalidsõ riigipüürde (Opõrats'uun Ajax).
Pääle tuud muutu Mohammad Reza Pahlavi valitsõminõ kõrrast autoritaarsõmbas. USA toetusõga modernisiirse šahh kipõstõ Iraani infrastruktuuri, a samal aol häöt' tävvelidselt poliitilidsõ oposits'ooni. Ajatolla Ruholla Homeinist sai šahhi suur kriitik. Tä võeti kinniq ja panti 18 kuus vangi. Ku Homeini 1964. a. vallalõ lasti kritisiirse tä avaligult USA-d. Tuu iist saadõti tä Iraanist vällä, edimält Türkü, sõs Iraaki ja lõpos Prantsusmaalõ.
Iraani Islamipööreq naas' pääle 1978. a. vahtsõaastakuun. Olliq meeleavaldusõq šahhi vasta ja suurõq streigiq. Šahh pagõsi maalt ja ajatolla Homeini tull' tagasi Teherani. Referendumi põh'al kuulutõdiq Iraan 1. mahlakuu pääväl 1979 islamivabariigis. 1979. a. joulukuun naas' kehtimä vahtsõnõ põhisäädüs, mink perrä riigi kõgõ korgõmbas juhis sai ajatolla Homeini.
Riigipüürden oll' Iraani sõavägi nõrgas jäänüq. 1980. a. 22. süküskuu pääväl läts' Iraak Iraanilõ kallalõ ja naas' pääle Iraani-Iraagi sõda. 1982. aastagas lüüdi Iraagi väeq Iraanist vällä, a sõda kest' viil 1988. aastaganiq. Hukka sai 500 000 - 1 000 000 iraanlast.
Poliitiga
Päält 1979. aastaga riigipööret om Iraan islamivabariik.
Luudus
200px|thumb|left|Iraani kõgõ korgõmb mägi Damavand Ku Kaspia mere viir ja Khuzestan vällä arvata sõs om Iraan Iraani kiltmaa pääl. Tä om üts mägitsempi maid kõgõn ilman. Egal puul ommaq mäki vüüq ja noidõ vaihhõl oroq vai tasatsõmbaq paigaq. Rahvarohkõn Õdagu-Iraanin om ka kõgõ inämb mäki. Sääl ommaq näütüses Kaukasusõ mäeq, Zagrosõ mäeq ja Alborzi mäeq. Alborzin om ka Iraani kõgõ korgõmb mägi Damavand minkal korgust om 5610 miitret. Tuu om ültse kõgõ korgõmb mägi Euraasian, miä jääs Hindukušist õdago poolõ.
150px|thumb|Lajaleheline mõts Gilani provintsin Iraani põh'aossa katvaq paksoq vihmamõtsaq (šomaliq) ja Iraani džungliq. Hummogu-Iraanin ommaq päämädselt kõrbõq, noidõ hulgan Iraani kõgõ suurõmb kõrbõ Dasht-e Kavir (vai Suur Soolakõrbõ) ja Dasht-e Lut. Viil löüdüs sääl soolajärvi. Kõrbõq ommaq sääl tuuperäst, et mäevüüq näide ümbre ommaq niipall'o korgõq, et vihmapilveq päse-iq noist üle vett tuuma. Ainugõsõq suurõq tasamaaq ommaq Kaspia mere veeren ja Pärsiä lahõ põh'aotsan Shatt al-Arabi jõõ veeren. Vähämbit tasamaid või viil löüdäq Pärsiä lahõ veerest, Hormuzõ kitsusõ ja Omaani mere veerest.
Iraani ilmastu om suurõmban jaon kõrbõlinõ vai puulkõrbõlinõ, õnnõ Kaspia mere veeren om tä subtroopilinõ. Kaspia mere veeren om lämmind parasjago (0-29 kraati) ja satas kah küländ pall'o. Õdago puul Zagrosõ mäkin saavaq inemiseq miinuskraatõ kah tundaq ja sääl satas lummõ. Hummogu- ja Kesk-Iraanin om kõrbõilm, kon satas alla 200 mm aastagan. Suvõ keskmäne lämmi või ollaq üle 38 °C. Lõunõ-Iraanin Pärsiä lahõ ja Omaani mere veeren ommaq pehmeq talvõq väega nesseq ja palavaq suvõq.
Eläjäq
100px|thumb|Ilves Iraanin eläseq muuhulgan kahruq, gaselliq, mõtstsiaq, soeq, rõipõpiniq, pantriq, ilveseq ja rebäseq. Kodoeläjist peetäs lambit, kitsi, tõprit, hobõsit, vesipühvlit, iislit ja kaamlit. Tsirgõst eläseq Iraanin näütüses faasaniq, toonõkurõq, kotkaq ja haukaq.
Valitsõmisjaotus
Iraan jagonõs 31 provintsis (ostān).
Majandus
Iraani majandus om sego kesksest planiirmisest, nafta ja suuri ettevõttidõ riigiumandist, väikost põllumajandusõst ja väiksist erääridest ja teenindüsettevõttist.
Rahvastik
Iraanin eläs mitmõst rahvast inemiisi, kink taustas om põlinõ pärsiä kultuur. Rahva inämbüs kõnõlõs iraani kiili (pärsiä kiilt ku imäkiilt kõnõlõs 65 %), viil kõnõldas turgi kiili (noist kõgõ tähtsämb om asõrbaidžaani kiil) ja Lõunõõdagu-Iraanin araabia kiilt.
Täpsit andmit, ku pall'o määntsestki rahvusõst inemiisi Iraanin om, olõ-iq. Mõnõq organisats'ooniq ommaq umaq arvoq vällä paknuq. Kongressi Raamadukogo om paknuq niimuudu: pärsläisi 65%, asõrbaidžaanlaisi 16%, kurdõ 7%, luurõ 6%, araablaisi 2%, belutšõ 2%, türkmeene 1%, tõisi om veidemb. Raamadu "CIA World Factbook" perrä: pärsläisi 51%, asõrbaidžaanlaisi 24%, gilianõ ja masenderaanõ 8%, kurdõ 7%, araablaisi 3%, belutšõ 2%, luurõ 2%,  türkmeene 2%, tõisi veidemb.
Iraani rahvaarv om 20. a.s. tõõsõl poolõl väega virka kasunu. Ku 1956 elli sääl 19 mill'onat inemist, sõs 2009. aastagas oll' rahvaarv joba 75 mill'onat. Perämädsel aol sõski niipall'o latsi inämb ei sünnüq. Arvatas, et Iraani rahvaarv stabilisiirüs 2050. a. 105 mill'ona man. Üle katõ kolmandigu rahvast om alla 30 aastaga vanaq. Kirja tund 83% inemiisist. Üliopilaisist ommaq joba üle poolõ naasõq.
Iraani ammõtlinõ riigiusk om šiia islam, tuud usko om 90-95% Iraani inemiisist. 4-8% iraanlaisist (päämädselt kurdiq ja belutšiq) ommaq sunni muslimiq. 2% ommaq mittemuslimiq, muuhulgan zoroastristiq, juudiq, krõstlasõq, bahaiiq, mandealasõq, hinduistiq, jeziidiq ja jarsaniq.
Hainsoo Meelika
Hainsoo Meelika (sündünüq 12. mahlakuu pääväl 1979 Põlvan) om eesti rahvamuusik.
Iraan
Kultuur
Iraani kultuur om sego muistidsõst kultuurist (miä oll' inne islami tulõkit) ja islamistligust kultuurist. Tä om olnuq üts kõgõ mõokamb kultuur Kesk-Hummogumaal ja Kesk-Aasian. Pärsiä kiilt om sääl 2. aastagatuhanda joosul peet harit inemiisi keeles ja inne tuud usotallituisi keeles. Üts tähtsämb aig Iraani kultuuri jaos oll' Sassaniidõ aig. Sõs mõot' iraani kultuur nii Hiinat, Indiat ku Rooma riiki, nuuq mõotusõq jovviq eski Õdagu-Õuruupahe ja Afrikahe. Iraanist saiq mõotuisi nii Õuruupa ku Hiina keskaignõ kunst.
Hainsoo Meelika
Aastil 2000–2011 oll' ansambli Vägilased liigõq.
Iraan
Kultuur
Pääle islami umasvõtmist ommaq islamirituaaliq saanuq osas Iraani kultuurist. Noist kõgõ inämb ärqmärkmist väärt om Hussein ibn Ali mälehtämine. Ega aastaga Ašura-pääväl võtt inämbüs iraanlaisi (noidõ hulgan armeenläseq ja zoroastristiq) ossa palvõtamisõst Karbala tapõlusõ märtride iist.
Hainsoo Meelika
Haridus
Tä om opnuq Põlva Latsimuusigakoolin viiulit, 2002. aastagal lõpõt' Viländi Kultuuriakadeemiä perimüsmuusiga pääl. Katõgooria:Võromaa inemiseq Katõgooria:Eesti muusiguq
Iraan
Kultuur
Iraanin võetas vahtsõt aastakka muistidsõ kumbõ perrä vasta 21. urbõkuu pääväl: tol pääväl nakkas sääl pääle kevväi. Tuud päivä tähüstedäs viil Afganistanin, Asõrbaidžaanin, Usbekistanin, Türkmenistanin, Tadžikistanin, Kasastanin ja tuud om tähüstet innembide Gruusian ja Armeeniän. Viil tähüstäseq tuud Iraagi ja Anatoolia kurdiq. UNESCO perrä kutsutas tuud pärsiä vahtsõs aastagas.
Hääli järv
Hääli järv [.Hääli järv] vai Häälijärv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Iraan
Kiil ja kirändüs
Iraani põhisäädüse 15. artikli ütles, et "(Iraani) riigikiil ... om pärsiä kiil ... (ja) ... pääle pärsiä keele om lubat piirkundliidsi ja hõimokiili pruuki aokirändüsen ja massimeediän nink noidõ kirändüse oppamisõ jaos koolin". Suurõmb jago kiräsõnna ja saatit ommakiq pärsiä keelen, noid om viil ka asõri, kurdi, araabia ja armeeniä keelen. Pärsiä kiil kuulus indoõuruupa kiili iraani harro. Kõgõ vanõmbaq lövvetüq pärsiäkeelidseq tekstiq ommaq perit Ahhemeniide riigi aost ja noid om pääle Iraani lövvet viil Iraagist, Türgüst ja Egüptüsest.
Varõssõ
Varõssõ om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan.
Iraan
Kiil ja kirändüs
8. aastagasaal arabiseeriti pärsiä kiilt peris kõvva ja tuud naati kirotama modifitseerit araabia tähistün. Tuu vasta tekkü liikminõ pärsiä keele tugõmisõs. Tuu liikmisõ ütes tähtsämbäs sündmüses sai iraani rahvuseeposõ "Šahname" (pärsiä keelen: "Kuningidõ eepos") kirotaminõ Firdausi (935-1020) puult. Tuu and' iraanlaisi hindätiidmisele kimmäst tukõ ja osalt võiollaq teno tollõ om pärsiä kiil püsümä jäänüq.
Araabia keele kõrval om pärsiä kiil olnuq tõõnõ tähtsä kirändüs- ja tiidüskiil islamimaailman, innekõkkõ Anatoolian, Kesk-Aasian ja Hindustani puulsaarõ pääl. Luulõq om väega tähtsä osa pärsiä kultuurist. Luulõt om tarvitõt pall'odõn klassikaliidsin pärsiä kirätöien, nii kirändüsen, tiidüsen ku metafüüsikan. Tõisi hulgan Goethe om pidänü pärsiä kirändüst ütes tähtsäs osas maailmakirändüsen.
Varõssõ
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Iraan
Kiil ja kirändüs
Õdagumaiõ lugõjidõ hulgan ommaq vast tunnõtumbaq iraani luulõtajaq Rumi ja Umar Hajjam, kuigi pall'oq iraanlasõ pidäväq Hafezit, Saadit, Nezami Attarit, Sanaiid, Nasir Husravi ja Džamit vähämbält sama tähtsis. Iraani luulõtajidõ raamatit om ümbre pant õdagumaiõ kiilihe 1634. aastagast pääle.
Kunst ja ehitüskunst
250px|thumb|Pärsiä vaip
Hääli järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Leplandi Ott
thumb|right|250px|Leplandi Ott Leplandi Ott (Ott Lepland, sündünüq 17. lehekuu pääväl 1987 Talliinan) om eesti laulja. 2009. aastagal võit' tä telesaatõ "Eesti otsib superstaari". Niisama om tä lauluga "Kuula" lauluvõigõlusõ "Eesti Laul 2012" võitja ja Eesti iist laulja 2012. aastaga Õurovisiooni lauluvõigõlusõl Bakuun.
Hundilaanõ
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Iraan
Kunst ja ehitüskunst
Iraani kunstil om pikk ja rikas aolugu. Kuulsaq ommaq iraani ehitüskunst, maalikunst, vaibakudaminõ, kalligraafia, savitüü ja metalitüü. Vaibakudaminõ pärsiä kultuuri üts hinnatumb osa ja tuu kunst om perit joba muistitsõst Pärsiäst. Pärsläseq olliq üteq edimädseq, kiä naksiq tarvitama matõmaatikat, geomeetriät ja tähetiidüst ehitüskunstin. Nääq ommavaq häste mõistnuq ehitäq suuri kuplikatussit, midä või pall'o nätäq basaarõ ja mošeede man. Suurõmbist huunist om ehitet pall'o paleesit ja mošeesit. Iraanin om pall'o galeriisit ja sääl om üts maailma kõgõ suurõmb ja kallimb kalliskivikogo.
Kurgjärve
Kurgjärve om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Iraan
Kunst ja ehitüskunst
Arkeoloogiliidsi ehitüskunsti mälestiisi arvo poolõst om Iraan UNESCO perrä maailman 7. kotussõ pääl. 15 Iraani arkitektuurimälestist om UNESCO maailmaperändi nimekirän.
Leplandi Ott
Katõgooria:Lauljaq
Iraan
Muusiga
Iraani muusiga om päämädselt ütehäälne ja nukramiilne. Nii rahvalauliguq ku kutsõlidsõq muusiguq tarvitasõq makaamõ süstemmi, miä kujosi vällä 13.-15. aastagasaal. Päämädseq rahvapilliq ommaq kiilpilliq tarr, sitar ja kheitšek nink puhkpill nai.
Edimäne korgõmb muusigakuul naas' tüüle 1908. 1946 asot' A Nagi Vaziri Rahvuslidsõ Muusigaütisüse, 1949 luudi tuu mano konsõrvatoorium. Teheranin tegotsõsõq sümfooniaorkestri (luud 1946), filharmoonia (luud 1953) ja Rudaki-nimeline oopõri- ja balletitiatri (luud 1967). Kuulsambaq viiesepäq ommaq Aslanian, Farhat ja Tjeknavorian.
Tiidüs ja teknoloogia
Muistidsõq iraanlasõq ehitiq kanattõ (joogivii- ja nessütüssüstemme) ja jaktšallõ (iä hoitmisõ huunit), et vett ja iäd hoita. 3.-7. aastagasaal (Sassaniidõ dünastia aigo) häitsiq Iraanin luudustiidüseq. Sääl tunnõti muuhulgan ka kreeka filosoofiat. Ku Iraan kuulu Kalifaati, mõot' iraani filosoofiat araabia filosoofia ja usofilosoofian sai päämädses šiism. Edimäne tuulõkivi ehitediq Iraanin 9. aastagasaal. 8.-11. aastagasaal lätsiq häste edesi maatiidüs (al-Balhi, al-Istahri), arstitiidüs (Ibn Sina, ar-Razi) ja matõmaatiga (Umar Hajjam). Kõgõ vanõmbaq teosõq aoluu kotsilõ kirotõdiq 10.-11. aastagasaal (Ata Melik Džuveini ja Mirhond). Edimädse pärsiä sõnaraamadu tekk' 10. aastagasaal Abu Hafs Sugdi. 11. aastagasaast om perit Asadi Tusi kirotõt sõnaraamat "Lugate Furs". 13. aastagasaa kõgõ kuulsamb tiidläne Nasir ad-Din Tusi lõi Marage tähetorni (1259). 16.-17. aastagasaal, niinimitet isfahani renessansi aigo naati jälq inämb tegelemä filosoofiaga.
Etanuuli opõvaq edimädsenä tundma pärsiä alkeemiguq (nt. Muhammad ibn Zakariya Razi). Keskaol hoiõti Pärsiän alalõ ja arõndõdiq edesi Vana-Kreeka ja Vana-Pärsiä filosoofiat ja matõmaatikat. Gundišapuri Akadeemiä (Gundišapuri liinan) oll' illatsõl antiikaol tunnustõt tiidüskeskus ja 6.-7. aastagasaal oll' tä kõgõ tähtsämb arstitiidüse keskus maailman. Tol aol sai Pärsiäst tiidüsriisto tegemise paik ja tä oll' hinnat noidõ korgõ kvaliteedi poolõst 19. aastagasaani.
19. aastagasaal anniq tiidüse arõngulõ huugu Mirza Tagi-khaani reformiq (1849-51), Teherani polüteknilidsõ kooli luuminõ, trükükunst jm. S'ooilmaaigsõlõ tiidüsele panti alos 20. aastagasaa edimädsel kolmandikul. Täämbädsel pääväl püüd Iraan umma tähtsät kotust tiidüsen tagasi saiaq. Aastagil 1996-2004 kasvi Iraani tiidüspublikats'uunõ arv kümnekõrdsõs. Kasvu kibõhusõ poolõst om tä edimäne riik maailman Hiina iin. Tä om tukõv keemiän, füüsikan ja arstitiidüsen. Iraanil om uma tuuma- ja kosmosõprogramm.
Välislingiq
Katõgooria:Iraan Katõgooria:Aasia riigiq
Varõssõ
Lätteq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Kurgjärve
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Vaalimäe
pisi|Vaalimäe külä nurm Haani luuduspargin Vaalimäe om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi ümbretegemist 2017. aastagal käve külä Haani valda.
Paapua Vahtsõnõ Ginea
Paapua Vahtsõnõ Ginea, ammõtlidsõlt Paapua Vahtsõ Ginea Hindäperi Riik, om saarõriik Okõaanian. Paapua Vahtsõ Ginea pääliin om Port Moresby.
Välislingiq
Katõgooria:Okõaania riigiq Katõgooria:Okõaania maaq
Paramore
350px|thumb|Hayley Williams ja Paramore"Honda Civic Tour"il (2010) Paramore om Ameeriga Ütisriike rokkansambli, miä tull' kokko 2004. aastagal.
Mass (füüsiga)
Mass om füüsigalinõ suurus, miä näütäs kihä kattõ umahust:
Massi tähüstedäs kõgõ sakõmbast tähega m vai M nink timä mõõt SI-süstemin om kilogramm (kg).
Alõts'a
thumb|Vereväq alõts'aq Alõts'a om haralidsõ ploomipuu (Prunus cerasifera) vili.
Alõtša om ploomist veidüq vähämb luuvili. Värmi poolõst või tä ollaq kõllane, verrev, harvõmbahe must. Alõts'a om maigu poolõst hapnõmb ku pluum. pisi|Alõts'a viläq puu otsan Suurõmbidõ viljoga alõts'asortõ kasvatõdas pall'o Ukrainan ja Vinnemaal.
Katõgooria:Puuviläq
Jaama (Räpinä)
Jaama külä om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
1948
1948. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10161. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1948
Magnõtism
200px|thumb|Pulgakujolidsõ magnõdi luuduq magnõtvälä jovvujoonõq
Magnõtism om tuu, kuis matõrjaliq mikroskoopilidsõl tasõmõl reagiirväq magnõtväläle. Kõgõ tuntumb magnõtismi vorm om ferromagnõtism: mõnõq ferromagnõtilidsõq matõrjaliq võivaq luvvaq uma püsüvä magnõtvälä. Mõndsi asjo kisk magnõtväli ligi (paramagnõtism), tõisi toukas tä mant (diamagnõtism), kolmandaq pidäväq hinnäst magnõtvälän viil keerolidsõmbõlt ülevän. Mõndsi ollussit (nt. vask, alumiinium, vesi, gaasiq) mõotas magnõtväli õigõq veidüq.
Katõgooria:Füüsiga
Iisli
thumb|Iisli
Iisli (ladina k. Equus asinus) om hobõsõ muudu kodoelläi. Iisli om kodostõt 4000 i. m. a. Egüptüsen. Tedä pruugitas kõgõ inämb vioeläjäs. Vanaq ruumlasõq peiq iislit pühäs eläjäs. Õuruupahe ilmuq iisliq pronksiaol, kongi 2000 aastakka i. m. a. Lõunõpoolitsidõ maiõ väikeisin majapidämiisin pruugitas kergembide kuurmidõ vidämises iislit ka täämbädsel pääväl.
pisi|left|Iisli süü haina
Vällänägemine
Iisli om hobõsõst vähämb. Pää ja kõrvaq ommaq täl kihäga võrrõldõn suurõmbaq, ku hobõsõl. Iislil ommaq piinüq jalaq, kabjaq ja hanna otsan pikembist karvost tutt. Iisli om hariligult hall, a või ollaq ka hallikaspruun. Lühkü lakk ja hand ommaq muust kihäst tummõmbaq.
Kirändüs
Katõgooria:Kodoeläjäq Katõgooria:Imetäjäq
Tsitron
pisi|300px|Tsitroniq Tsitron om tsitronipuu vili.
Tsitroniq ommaq muist puuvil'ost hapnõmbaq. Näide seen om 5...7% tsitronhapast. Tsitroniid kor'atas kolm kõrda aastan, näütüses Sitsiilian kor'atas viljo süküskuust märtekuuni, joulukuust lehekuuni ja piimäkuust-süküskuuni.
Katõgooria:Puuviläq
Matteusõ Arnold
Matteusõ Arno Alvil (13. joulukuu 1897 – 2. märdikuu 1986), ristinimegä Arnold Alvil, oll' eesti arhitekt. Timä luuduid majjo om üle vabariigi, a kõgõ inämb köüdetäs tääd Tarto liinaga, kon tä oll' muuhulgan ammõtin liina- (1926–1935, 1941–1944) ja pääarhitektina (1944–1960).
Latsõigä
Matteusõ Arno sündü endisen Kärgula vallan Leiso talon 1897. aasta 13. detsembri pääväl (vahtsõ kallendri perrä) tõsõs latsõs Matteusõ Augustilõ ja Matteusõ Minnalõ. Täl oll' ka vanõmb veli Richard ja noorõmb sõsar Erna. Arhitektuuri man nakas' Arno ummamuudu katsõtuisi tegemä joba väikon poiskõsõn. Tä esiq om ildampa hulga kõnõlnuq umast edimädsest kerikun käümisest, miä timä ammõdivalikut mõotaq võisõ. Tego oll' Urvastõ kerikuga, miä tundu noorõlõ posikõsõlõ ilmadu suur ja väkev. Matteus esiq om ütelnüq, et tuu kerikun käümine oll' tuu rehk, minkast pääle ta nakas' esiq kah koton "ehitämä". "Majaq" ja "kerik" ollivaq muast ja muust säändsest tettüq. Matteus om meelitsnüq, et timä ehitüseq es taha kuun püssüq ja lagosiq õnnõ är. Sõs löüd' tä pääsläse pesä ja kai, et tuu oll' tukõv ja lää es katski: kõrrõq ja muu sääne oll' seen. Nakas' sõs timä kah ummi ehitüisi man noid pruukma. Peränpoolõ sai tä tiidäq, et prantslanõ Monieri Joseph, kiä oll' üts raudbetooni vällälöüdjist, pidi umas kõgõ suurõmbas oppajas kah pääsläst.
Kooliaig
Tä opsõ kippõhe lugõmisõ ärq ja tuuperäst läts' kuun velegä, kiä oll' kats aastagat vanõmb, Kärgula vallakuuli. Kolmõ aastaga peräst, 1907. aastagal, pantiq veleq Urvastõ kihelkunnakuuli. Ku tuu läbi sai, lätsiq näq Võro liinakuuli (1910), kon tulõvanõ arhitekt nakas' tõisilõ latsilõ taso iist joonistuisi ja maakaartõ tegemä. Umbõs samal aol kirot' tä mitmilõ aolehile luulõtuisi. Ku Võro kuul läbi oll', läts' Arno Tarto Reaalkuuli (1914 a.). Vanõmbit võisõ tuu imehtämä pandaq: imä taht' et poiss nakanuq keriguopõtajas ja esä, et tä nakanuq advokaadis.
Arhitekt Tarton
Et Matteus oll' opnuq riikligu abiraha iist, pidi tä noq opmisõ ao jago aastagit riigi hääs tüüd tegemä. A tälle oll' a ka Saksamaalt ettepanõk tett, mink perrä tä saanuq sääl tüüd arhitektuurikontorin, kon joba oll' tüütänüq. Eestin kõnõldi tälle, et Tarton otsitas liinaarhitekti ja tä piät kandidiirmä. Ku valitas, jääs ammõtihõ, ku ei, või minnäq tagasi Saksamaalõ. Tä oll' mitmõ mehe siäst kõgõ noorõmb kandidaat ja looda es tuuperäst väega, a valiti 1926. aastaga lehekuun iks ärq. Matteus om umin mälehtüisin kirotanuq, et tüüd oll' vega hulga. Majo oll' elämises veidü, liina hääkõrd oll' käest ärq, jõõ perveq ollivaq risso täüs. Saiq valmis mitmõq vahtsõq majaq ja liinajago (Matteus esiq planiirise Tähtvere ja hulga majjo tan ni Imäjõõ ujola, miä om täämbädses pääväs häönüq.
1935. aastagal nakas' tä tüüle ku vabakutsõlinõ, selle et administratiivtüü jms. surbeq projektiirmise tüü tagaplaanilõ. Mõnõq, näütüses Kalmu Mart, ummaq hildämb säänset valikut kritisiirnüq, tõsõq ummaq jälleq ütelnüq, et Matteus tekk' õigõhe. 1936. aastagal sündü täl abikaasa Jutaga tütär Hella-Mare. Aastagail 1935.–1940. valmsi, mõnõq vahtsõmbat tüüpi hooneq, nt oppajidõq seminäri maja Salme uulitsan), Eesti panga maja, korp. Ugala maja ja muu.
Viilkõrd liinaarhitektis sai tä 1941. aastagal. Oll' sõa aig ja tuuperäst es saa väega pallo ehitäq. A tuu iist jäi aigo Tartu generaalplaani vällä märkmise jaos. Tuu plaan lääq a es täüde: 1942. aastaga keväjäq kõnõliq Tallinnast tulnuq Sakslaseq, et asjo otsust' noq Berliin ja Matteus tohi ei inämb generaalplaani man tüüd tetäq. Tuu aol tegel' Matteus üten kolleegega ka kunstikooli Pallas vahtsõst vallaletegemisõga, ja oll' sääl aastagil 1942–1944 direktri.
Vahtsõst nakas' tä liina man tüüle ilmasõa lõpu aigo: 1944. aastagal sai ka Tarto liina ülesehitüstöie komisjoni esimehes ja pääarhitektis. Matteus om kõnõlnuq, ku hallus tuu aig oll'. Umbõs 50% liina majost oll' häönüq, tõisi hulgan ka Vanemuise Teatri ja Kontsõrdimaja üten Matteusõ luudu manoehitüsegä, kun oll' Baltimaie kõgõ suurõmb ja võimsamb lava.
Tedä om kritiseerit, nigu olnuq tä perän (vinne aol) Tiigi uulidsa täüsehitämise taga, a tä esiq om ütelnüq, et tuu oll' viga, mink vasta tä pruuvsõ võidõldaq ja miä sai tettüs päämidselt korgõmbalt puult tulnuq pitsitüse mõol. Ku 1959. aastagal ehitedi Jaani kerigu kõrvalõ üts tüüpmaja, oll' tuu joba liig ja arhitekt ast' ammõtist tagasi.
Uhkõ oll' tä tuu üle, et joud' Tarto pääplatsi mõnõ ilosa ehitüse jaos priis jättäq.
Annõliina es võtaq Matteus kunagiq umas. Säändseq alaq es sünnüq timä meelest mitmõ as'a peräst täüsehitämises.
Aastagil 1960–1968 oll' tä Tarto suurkoolin oppaja, aastagil 1967–1979 tüüt' Kommunaalprojekti Tarto osakunnan.
Matteusõ Arno kuuli 2. märdikuu päiväl 1986. aastagal.
Tsintsilja
pisi|Chinchilla lanigera Tsintsilja (ladina keelen Chinchilla) ehk villakhiir om Lõunõ-Ameeriga jüräjide pereq, kohe kuulus kats liiki.
Tsintsiljaq ommaq üüsidse eloviiega.
Katõgooria:Imetäjäq
Setomaa jõõq
Setomaa jõki nimekiri lugõ üles Setomaa jõõq ja ujaq.
A H J K L M O P R S T U V
V
Katõgooria:Nimekiräq
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2020. aastaga pääle
"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2020. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" kolmõskümnes edimäne aastagakäük. Raamatuga om üten sainakallendri.
1822
1822. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10035. aastak sirvikallendri perrä.
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2020. aastaga pääle
Raamadu sääd' kokko Pandi Annika, kunstnigutüü tekk' Mõttusõ Kadi. Tähetiidüsliguq andmõq rehkend' Kasagu Enn. Kiilt kaiq Fasteri Mariko, Rahmani Jan, Pandi Annika ja Palmi Silvi.
Ramses II
pisi|Ramses II [[muumia]] Ramses II (sündünüq aastaga ümbre 1300 inne mi aigu, koolnuq aastagal 1224 vai 1213 inne mi aigu) oll' Egüptüse vaarao 19. vaaraodõ suust 13. aastagasaal inne mi aigu.
1822
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1822
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2020. aastaga pääle
Ku varramb om kallendri olnuq edeotsan ja jutukõsõq päält kallendrit, sis Pandi Annika pand' kallendri raamadu taadõ ja nuuri kirotõt jutuq edeotsa.
Muq väikene poni
Muq väikene poni (inglüse keelen My Little Pony) om Ameeriga Ütisriike mängoasjo ja aoviidüse kaubamärk, midä tundas kõgõ inämb esiqeräliidsi mängoponnõ perrä. Taa luuja om Hasbro. Edimädelt tekk' firma õnnõ poni mängoasjo, ildampa naas' tegemä ka multikit.
Tunnõtumbaq seod päälkirjä kandvaq multigaq ommaq sar'an "My Little Pony: Friendship Is Magic". Ildampa tetti ka film "My Little Pony:The Movie".
katõgooria:mängoas'aq katõgooria:Ameeriga Ütisriike kaubamärgiq
Vaarkali (Haani)
Vaarkali om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Haani valda.
Kaasani khaaniriik
Kaasani khaaniriik (tatari keelen: Казан ханлыгы, Qazan Xanlığı) oll' keskao tatarlaisi riik Volga jõõ veeren ni Kaama ja Volga jõõ kokkosaamisõ kotusõ man. Kaasani khaaniriik oll' olõman aastagil 1438–1552.
Ku Tšingis-khaani luudu mongoli ilmariik' oll' lakja lännü, sõs sündü tuu põh'aõdaguosast Kuldhordi riik, miä läts' umakõrda lakja katõsas khaaniriigis. Noist olliq kõgõ võimsambaq Kaasani khaaniriik, Krimmi khaaniriik, Tsiberi khaaniriik ni Astrahani khaaniriik.
Kaasani khaaniriik oll' innidsõ Volga Bulgaaria maiõ vai parhilladsõ Tatarstani, Marimaa, Ts'uvassia ja Mordvamaa maiõ pääl. Khaaniriigilõ kuulu ka osa parhilladsõ Udmurtia ja Baškortostani maiõ.
Päält tatarlaisi valits' Kaasani khaan ts'uvassõ, marilaisi, ersäläisi, mokšalaisi, udmurtõ ja baškiirõ. Vähämbäq paiklikuq valitsõjaq ni pääliguq olliq näil uma rahva siast. Tuu ja kaq mõnõ muu as'a peräst arvatas mitmõq parhilladsõ Vinnemaa soomõ-ugri rahva hulgan Kaasani khaaniriigi aigu parõmbas ku Vinne tsaare võimu, miä tull perän.
Katõgooria:Õuruupa maaq Katõgooria:Vanaq Õuruupa riigiq
Jürijärv
Jürijärv vai Jüri järv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Beirut
Beirut om Liibanoni pääliin. Liin om Vaihõmere veeren.
Vaarkali (Haani)
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Tarto obsõrvatoorium
pisi|Tarto obsõrvatoorium pisi Tarto Obsõrvatoorium om tiidüs- ja arõndusammõt´ astronoomia ja Maa õhukihi füüsiga vallan, Tarto Ülikooli kuunsaisun. Obsõrvatoorium om Tarto maakunnan Nõo vallan Tõraveren ja om tuuperäst tunnõt ka ku Tõravere obsõrvatoorium.
Tarto Obsõrvatoorium om 1808. aastal luudu Tarto Ülikooli Tähetorni 1856. aastal luudu Tarto Ülikooli meteoroloogia obsõrvatooriumi perrätulija ja tüü jakkaja.
Obsõrvatooriumi ammõtlinõ nimi om Tarto Ülikooli Tarto Obsõrvatoorium ja käü Tarto Ülikooli luudus- ja täpsätiidüse ütsüse mano.
Tarto Obsõrvatooriumin ommaq astronoomia, kavvõstkaemisõ ja ilmaruumiteknoloogia osakunnaq.
Kõgõ tähtsämbäq uurmistsihiq astronoomian ommaq tähefüüsiga, kosmoloogia, tähekogo füüsiga, kavvõstkaeminõ, viikokõ kaeminõ, Maa õhukihi kaeminõ ja radarkaeminõ. Ilmaruumiteknoloogian ommaq tähtsämbäq vahtsidõ säädmide projektiirimine, ehitämine ja pruuvminõ.
Tarto obsõrvatooriumi tiidläseq ommaq projekte ESTCube-1 ja ESTCube-2 nõvvuandjaq.
Katõgooria:Tarto Ülikuul
Analüütiline kiil
Keeletüpoloogian om analüütiline kiil sääne kiil, kon pruugitas pall'o apisõnno (partikliid, prepositsuunõ), tähtsä om sõnajärg lausõn, ja muudõtas (käänetäs) sõnno väega veidüq.
Suudla
Suudla om külä Valgjärve vallan Kanepi kihlkunnan.
Aruküla
thumb|Aruküla mõisa
Analüütiline kiil
Kaeq viil
Katõgooria:Keeletüpoloogia
Aruküla
Läbi alõvigu lätt Talliin-Tarto tsihin raudtii.
Katõgooria:Raasiku vald Katõgooria:Eesti alõviguq
Kolga (Rõugõ)
Kolga om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Sabõrna
Sabõrna vai Savõrna om külä Valgjärve vallan Kanepi kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Valgjärve vald
Jüri kihlkund
Jüri kihlkund om kihlkund Harjomaal Talliinast lõunõ puul. Kihlkunna keskus om Jüri.
Aolugu
Jüri (vai Vaisjala, Vaskjala) kerigukihlkund om moodustõt aastagal 1220 vai 1221. Inne kuulu parhilladsõ Jüri kihlkunna maa vanõmbahe kihlkunda, mink nimi ladina keelen oll' Taani hindamisraamadu perrä Ocrielæ ja miä oll' üts kolmõst Revala maakunna kihlkunnast.
Välislink
Katõgooria:Jüri kihlkund Katõgooria:Harjomaa kihlkunnaq Katõgooria:Harjomaa
Beirut
Katõgooria:Liibanon Katõgooria:Pääliinaq Katõgooria:Aasia riike pääliinaq
Islamabad
Islamabad om Pakistani pääliin. Elänikke arvo poolõst om Islamabad Pakistanin kümnes liin. Tä asus Liidopääliina alal ja om tuu keskus. Liinaelänikke arv om kasunuq väega kipõstõ: ku 1951. aastagal elli sääl 100 000 inemist, sõs 2017. aastagal 2 mill'onat. Islamabadi-Rawalpindi liinastu om suurusõ poolõst kolmas liinastu Pakistanin ja sääl eläs 4,5 mill'onat inemist.
Standard Average European
Standard Average European (ka SAE, võro keelen standardnõ keskmäne Õuruupa kiil) om arvosaaminõ, et seoilmaao indoõuroopa kiili, midä Õuruupan kõnõldas, süntäks, grammatiga ja sõnavara ommaq ütesugumadsõq ja naid kiili saa jakaq tuu perrä, ku pall'o ütesugumaidsi juuni keelen om. Naid juuni om nimmat ka õuroversaalõs vai õuropanismõs.
Islamabad
Islamabad asus maa põh'aosan Pothohari platoo pääl Margalla mäkist lõunõ puul. Tä om Pandžabi ja Põh'aõdagu provintsi vaihõl. 1960. aastagil tuudi Pakistani pääliin Karatšist Islamabadi. Liin jagonõs viies tsoonis.
Standard Average European
Joonõq
Haspelmathi perrä ommaq SAE keeleq Sprachbund, minkal ommaq järgmädseq joonõq:
Islamabad
Islamabadi peetäs Pakistani kõgõ arõnõnumbas liinas. Sääl om kõgõ suurõmb kirätundjidõ protsent Pakistanin ja mitmõq Pakistani tippülikooliq, niguq näütüses Quaid-i-Azami Ülikuul, Pakistani Inseneri- ja Rakõndustiidüisi Instituut ja Riiklik Luudustiidüisi ja Teknoloogiaülikuul. Allama Iqbali Ülikuul om üliopilaisi arvo poolõst maailman üts suurõmbit.
Standard Average European
Joonõq
Kiili, midä Õuruupan kõnõldas, om jaet mitmihe rühmihe, määntsengi rühmän olõminõ om astmõlinõ. Haspalmath om kaenuq ütsät juunt ja ütelnüq, et standardsõ keskmädse Õuruupa keele tuum- vai säsüala ommaq s'aksa ja prantsusõ kiil, minkal ommaq kõik ütessä juunt. Katsa joonõga ommaq SAE kiili siähn hollandi, hispaania, portugali, itaalia, sardi ni albaania keeleq. Säidse ütist juunt ommaq inglüse, rumeeniä ja kreeka keelil, kuus' roodsi, norra, islandi ja tsehhi keelil, viis ungari, poola, vinne, ukraina, bulgaaria, sloveeni, läti ja leedu keelil.
Kirändüs
Metslang, Helle (2014). Kuhu kuulub eesti keel? – Tiit Hennoste (toim.). Rahvusvahelised rahvusteadused. Artiklikogumik rahvusülikooli 95. juubeliks (97–113). Tartu Ülikooli Kirjastus. Katõgooria:Keeletüpoloogia
Islamabad
Islamabadin om Feisali mošee, miä om kõgõ suurõmb mošee Lõunõ-Aasian ja suurusõ poolõst kuvvõs maailman.