cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Eitäjä kõnõ (keeleoppus)
Võro kiil
Võro keele eitüs om eesti umast mitmõkesitsemb, olõvigu ja minevigu jaos ommaq esiq sõnaq, mõlõmbal ommaq viil edeeitüs ja mitund muudu tagaeitüs, ni tagaeitüst mitund muudu. Katś eri sõnna eitüse jaos olõvigun (ei) ja minevigun (es) om võro keele eitäjä kõnnõ kõgõ tähtsämb erijuun. Naidsammo sõnno pruugitas ka mulgi, tarto ja seto keelen, aq tagaeitüs (olõ-õs) om võimalik õnnõ võro ja seto keelen.
Kaeq viil
Lausõeitüs
Lätteq
Katõgooria:Keeletiidüs
Aabraham
200px|pisi|Ingli sekäs Aabrahamil Iisaku ohvõrdamist. [[Rembrandti maal]]
Aabraham oll' edimäne ja kõgõ tähtsämb Piibli patriark. Tä oll' Terahi poig.
Aabrahamil om tähtsä kotus judaismin, ristiuson ja muhamediuson, kon tedä peetäs usoesäs.
Legendi perrä om Aabraham pall'odõ Lähkü-Hummogumaa rahvidõ (iisraellaisi, araablaisi, edomiite jt.) aloesä. Timmä, timä poiga Iisakut ja pujapoiga Jaakobit peetäs iisraeli rahva kolmõs kõgõ tähtsämbäs aloes's (patriargis).
Katõgooria:Judaism Katõgooria:Ristiusk Katõgooria:Muhamediusk
Saarjärv (Miss'o)
Saarjärv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan Miss'o kandin.
Järve vesi vaihtus ärq 2 kõrda aastagan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Vein
200px|thumb|Klaasikõnõ veini
Vein vai mar'aviin om mar'a- vai puuvilämahlast tett alkoholiga juuk. Inämbüisi ommaq veiniq tettüq viinamar'amahlast. Võro- ja Setomaal tetäs veini viil ubina- ja hõragumahlast.
Seto Kuningriigin sorditas muuhulgan ega aasta vällä kõgõ parõmb veinimeistre.
Katõgooria:Joogiq
Hispaania kiil
thumb|300px|Kon hispaania kiilt üle ilma kõnõldas
Katõgooria:Hispaania Katõgooria:Keeleq
Pikäkannu
Pikäkannu om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
PHP
[[Pilt:PHP-logo.svg|pisi|Võrguleht: php.net]] PHP (PHP: Hypertext Preprocessor) om skriptmiskiil, midä pruugitas päämidselt serveripoolitsin lahenduisin jovvuliidsi võrgulehti luumisõl. PHP Tukõ tsihtorienteeritüt programmiirmist, teedüskokõga läbikäümist ni moodulidõ kaudu viil pall’osit protokollõ ja tarvituisi.
Vaba lättekuud ja võimalus lihtsähe köütäq PHP kuudi HTML-iga om tennüq PHP-st väega populaarsõ riista jovvuliidsi võrgulehti loomisõl. Levinüq om kogohus midä kutsutas tarvituisi esimäidsi kirätähti perrä LAMP (Linux, Apache, MySQL, PHP).
KIIL
PHP kiil om päämidselt lainat C, Java ja Perl keelist.
PHP koodin parsitasõq õnnõ eräle märgidüq jupiq failist. Kõik, miä um välänpuul naid märke, saadõtas õkva programmi välläandi.
Surmanuhklus
Surmanuhklus om inemise (kohtulinõ) karistaminõ timä ärq tapmisõga. Õigustiidüsen peetäs surmanuhklust kõgõ korgõmbas (vai ka eräkõrralidsõs) nuhklusõs. Seo ilma aigo olõ-i inämb mitmidõ riike karistussäädüisin surmanuhklust ette nätt. Sõskiq pruugitas surmanuhklust mitmin riigen iks viil karistusmoodus. Inemiseõiguisi iist võitlõja ütisüs Amnesty International kinnüt', et 2005. aastagal hukati ärq 22 riigin 2148 inemist. Ütisüse Amnesty International teedüse perrä hukati ärq 2005. aastagal Hiinan 1770 inemist, a inemiseõiguaktivistidõ andmidõ perrä om tuu nummõr' kimmähe pall'o suurõmb (arvatas, et esikiq inämb ku 8000). Õdaguriigest tarvitõdas surmanuhklust karistusmoodus õnnõ Ameeriga Ütisriigen (mitte kõigin osariigen).
Surmanuhklusõ kujonõminõ
Surmanuhklus om üts kõgõ vanõmb karistusmuud, miä om olnuq umas võet kriminaal'karistus läbi aoluu. Om kinnütüisi, et inemiisi saadõti surma jo Babüloonian, Vanan-Egüptüsen, Vanan-Kreekan ja Vanan-Rooman, a usk, kultuur ja ao müüdäminek' ommaq muutnuq surmanuhklusõ vormi täämbädses pääväs.
Jo Hiina vanon säädüisin om selgide kur'atöie iist käüki last surmanuhklust. 18. aastagasaal inne Jeesust saadõti Babüloonian kuning Hammurabi Koodi perrä surma 25 mitmõsugumadsõ kur'atüü iist, üts naist oll' mõrdsugatüü. Edimäne aoluu perrä tõõstust löüdnüq hukkaminõ oll' 16. aastagasaal inne Jeesust Vanan-Egüptüsen, kon ütele mehele panti nõidmist süüs ja trahvis pidi tä hinnäst maaha lüümä.
Surmanuhklust seletädäs ärq kolmõl esiqsugumadsõl viisil:
Surmanuhklusõ läbitegemise mooduq
Aoluun om olnuq hulga surmanuhklusõ läbitegemise viise. Seo ilma aigo ommaq levinüq maaha laskminõ (Hiinan), mürgütämine (Hiinan, Ameeriga Ütisriigen), pää maaha ragominõ (Saudi Araabian), puuminõ ja kivvega koolnus pilminõ (Iraanin) ja ärq tapminõ elektritoolil (Ameeriga Ütisriigen).
Aoluulisõq mooduq ommaq näütüses koolnus kiitminõ, neläs kiskminõ, saibahe ajaminõ, rotõlõ süütmine, sisse müürmine, gaasikambri ja nii edesi.
Svaa
Svaa ehk svarabhakti om peethelle vaihõlõ tegünüq välläütlemist kergendäv vabahelü. Näütüses ladõv ← latv, sõbõr ← sõpr).
Surmanuhklus
Surmanuhklusõ läbitegemise mooduq
Surmanuhklusõ jõhitsus paistu ei vällä õnnõ tuul silmäpilgul, ku tuud läbi viiäs. Surmanuhklusõ man om tähtsä esiqeräline hirm. Hirm nakkas pääle, ku kohus kuulutas vällä trahvi, ja saa otsa tuu läbi viimisega. Tuu aogaq eläs süüdümõistõt läbi midägiq, mitä saa-i ette kujotaq. Surmamõistõtuga käüdäs ümbre niguq inemisega, kinkal olõ-i tulõvikku.
Svaa
Katõgooria:Keeletiidüs
Surmanuhklus
Surmanuhklusõ kaotaminõ
Ilman om silmägaq nätäq kallung' surmanuhklusõ kaotamisõlõ. Tuu üts' iistkõnõlõjit om Õuruupa Liit.
Surmanuhklus Eestin
1934. aastaga Kriminaal'kohtupidämise säädüisi perrä tetti surmamõistõtulõ ettepanõk' uma elo esiq mürgüga lõpõtaq. Ku tä tuud viie minodigaq ärq es tiiq, puudi tä üles. ENSV-n viidi 1960. aastagal Talliina Patarei vangimajan viimäst kõrda läbi surmanuhklus (1959. aastaga kohtuotsusõ põh'al). Tapõt inemine oll' võlssnime all elänüq Keldo Valter (Valter Kelt), kiä oll' surmalõ määrät ka S'aksa natsivalitsusõ puult 1940. aastidõ algusõn. Tuuperäst olõ-s antifassisti ärq tapmisõs selget põhjust, a tuud tetti Moskvalõ miildümises rehekuupühhi puhul.
Pääle esiqsaismisõ tagasitegemist arvas' Eesti poliitilinõ valitrahvas, et om vaia Õuruupa Liido riike perrä pruukiq surmanuhklusõ asõmõl eloaigsõt vangipõlvõ, kuigi rasõhidõ kur'atöie osatähtsüs läts' 1990. aastidõ algusõn Eestin suurõmbas. 13. vahtsõaastakuu pääväl 1997 käve valitsus Riigikogolõ vällä „Inemiseõiguisi ja põh'avabahuisi kaitsmisõ konventsiooni lisaprotokolli nummõr 6 ratifitsiirmise säädüsplaani“, miä nõud', et surmanuhklus kaotõdas ärq.
Kesev
250px|thumb|Kesev
Kesev vai kesv om terävili. Tedä tarvitõdas söögis ja söödäs. Kesvist saa tetäq jahho, suurmit ja kruppõ.
Katõgooria:Teräviläq
Piirissaar
pisi Piirissaar om saar Tartomaal. Taa om Peipsi järve kõgõ suurõmb saar.
katõgooria:Eesti saarõq
Rahvidõvaihõlinõ imäkeelepäiv
thumb|Rahvidõvaihõlidsõ imäkeelepäävä tähüstämine Islamabadin 2015. aastagal üten nõudmiisiga, et pandśabi keelele annõtasiq Pakistanin ammõtligu keele õigusõq
Rahvidõvaihõlinõ imäkeelepäiv om 21. radokuu päiv, miä määräti 1999. aastagal UNESCO puult imäkeelepääväs ehk keele- ja kultuurikirivüse edendämise pääväs.
Välislingiq
katõgooria:tähtpääväq
Möldre (Misso)
Möldre vai Möldri om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Rihtemõtsa
Rihtemõtsa om külä Miiksi vallan Räpinä kihlkunnan.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Miiksi vald
Ritõrsahvt
Ritõrsahvt om olnuq määntsegi maa aadlimiihi selts. Ritõrsahvtõl olliq päämeheq ja kohtoq.
Eestimaa ritõrsahvt kaotõdiq ärq 1920. aastagal, Liivimaa ritõrsahvt 1923. aastagal.
Katõgooria:Aolugu
Nisu
200px|thumb|Nisu
Katõgooria:Teräviläq
Karl V
Karl V (1500–1558) oll' Habsburgõ suust S'aksa-Rooma riigi valitsõja 1519–1556, keisri alatõn 1530. aastagast, Aragóni ja Kastiilia (illatsõmba Hispaania) kuning (Carlos I nime all) 1516–1556, S'aksa kuning 1519–1531, Itaalia ja Napoli kuning (Carlo IV), Burgundia hertsog (Charles II) (1506–1555) ja Austria ertshertsog, viimädse valitsõja aastagil 1519–1521.
Madissõ oja
Madissõ oja om uja Urvastõ kihlkunnan.
Karl V
Karl V aol joud' Habsburgõ valitsõjasugu uma võimsusõ tippu. Et timä võimo ala kuuluvaq ka Hispaania asomaaq Lõunõ-Ameerikan, sõs üteldi Karl V impeeriumi kotsilõ, et tuu kotsil lää-i päiv ilmangi ala.
Madissõ oja
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq
Karl V
Timä poig oll Hispaania kuningas Felipe II ja timä veli oll' Ferdinand I, kiä sai S'aksa-Rooma keisrist päält Karli.
Katõgooria:S'aksa-Rooma keisriq
Kleopatra VII
Kleopatra VII (69 i.m.a. – 30 i.m.a.) oll' hellenistligu Egüptüse perämäne valitsõja aastagil 51–30 i.m.a. Tä om kõgõ tuntumb Ptolemaioisi suust valitsõja.
Katõgooria:Egüptüse vaaraoq
Kiil
"Kiil" om sõna, miä tähendäs mitond asja:
Vatsk
Vatsk om jämmembäst nisujauhõst küdset saia- vai leeväsugumanõ küdsüs.
katõgooria:söögiq
Riigikiil
Riigikiil om kiil, miä om riigi, osariigi vai muu territooriumi põhisäädüsen riigikeeles tunnistõt.
Maausk
Maausk om maarahva (eestläisi) põlinõ umausk, mil om tähtsä osa eesti kultuurin. Maauso päämädses põhimõttõs om luudu ja edevanõmbidõ avvostaminõ. Maausoliidsi ütistämises ja näide huvvõ iist saismisõs luudi 1995. aastagal usoütisüs Maavalla Koda.
Riigikiil
Poolil maailma riigel om riigikiil. Mõnõl riigil, näütüses Eestil ja Albaanial, om õnnõ üts riigikiil. Mõnõl riigil om mitu riigikiilt, näütüses Belgiäl, Soomõl, Afganistanil, Paraguayl, Boliivial, Indial, Šveidsil ja Lõunõ-Aafriga Vabariigil.
Maausk
Mõnikõrd om maausos kutsut ka tõisi rahvidõ luudususkõ. Eesti maausolisõq soovitasõq noidõ kotsilõ parõmb pruukiq nimitüisi "umausk", "luudususk" vai "põlisusk".
Riigikiil
Mõnõl riigil, näütüses Iraagil, Itaalial ja Hispaanial, om üts üleriiklinõ riigikiil, a mõnõq keeleq ommaq lisariigikeeleq mõnõn tähtsän piirkunnan. Mõnõl riigil ei olõki riigikiilt, näütüses Austraalial, Eritreal, Luksõmburgil, Roodsil, Tuvalul ja Suurbritannial.
Edinburgh
Edinburgh om Sotimaa pääliin, tuud om tä olnuq joba 1437. aastagast saaniq. Tä om Ütiskuningriigi suurusõlt säitsmes liin ja Sotimaa suurusõlt tõnõ liin pääle Glasgow'd. Edinburgh om üt Sotimaa 32-st umavalitsusõst.
Maausk
Välislinke
katõgooria:maausk katõgooria:usk
Toora
200px|thumb|Toora Kölni sünagoogin
Riigikiil
Eesti riigikiil om eesti kiil.
Edinburgh
Edinburghin om Soti parlament.
Katõgooria:Sotimaa liinaq
Toora
Toora (heebreä keelen תּוֹרָה, "opõtus", mõnikõrd ümbre pant ka ku "säädüs") all mõtõldas hariligult viit Moosõsõ raamadut. Lajembalt võidas tuu all mõtõldaq terveht Vanna Testamenti ja tõisi juudiuso põhjapandjit tekste.
Kaeq viil
Katõgooria:Judaism
Riigikiil
katõgooria:keelepoliitiga
Moosõs
Moosõs oll' Piibli perrä iisraellaisi juht, kiä juhtõ iisraeli rahva vällä Egüptüse or'apõlvõst nink kinkalõ anti kümme käsko. Tä om Tõõsõ Moosõsõ raamadu päätegeläne.
Moosõst peetäs Toora autoris ja tä om juudiuso kõgõ tähtsämb prohvõt. Tä om tähtsä prohvõt ka ristiuson, muhamediuson, baha'i uson ja mitmõn tõõsõn uson.
Katõgooria:Judaism Katõgooria:Ristiusk Katõgooria:Muhamediusk
Soomõ hummogumurdõq
pisi|480x480px|Hummogumurdõq ommaq märgüt lilla (Savo) ja roosagaq (Lõunõhummogu murdõq). Kaardi päält ommaq vällä jäänüq Kar'ala maakaal ni Ingerimaa Soomõ hummogumurdõq (soomõ keelen itämurteet) ommaq murdõq, midä kõnõldas Hummogu-Soomõn.
Hummogumurdis peetäs kattõ suurõmbat murdõrühmä:
Hummogumurdit, pääas'aligult lõunõhummogu murdit, kõnõldi ka Kar'ala maakaala pääl. Sõa aol kahandõdiq inemiseq ärq ja nuuq inemiseq eläväq noq ümbre Soomõ, pall'oq ommaq jo umma murdõ ärq unõhtanu. Soomõ hummogumurdis loetas ka ingerlaisi kiilt.
Soomõ hummogumurdõq ommaq üts' katõst soomõ keele päämidsest murdõrühmäst. Tõsõs suurõmbas murdõrühmäs om õdagumurdõq.
Tunnussõq
Soomõ keelen om hää võrrõldaq, kuimuudu määnegi sõna käändüs kiräkeelen ja kuimuudu määndsengi murdõn.
T nõrk astõq
Vana õdagumeresoomõ astmõvaeldus om olnuq t:ð, näütüses pata:paðan. Võro keelen ommaq n ja ð vaihõlt ärq kaonu ni käänätäs pada: paa.
Näütüses ku soomõ kiräkeelen om sota:sodan, sis Kar'ala maakaalalt peri inemine või üldäq ka sota:sovan.
Kiräkeele ts
Soomõ kiräkeele ts om hummogumurdin ht.
Kiräkiil: metsä 'mõts', Savo: mehtä.
Pehmendüs
Ku võro keelen saa kõiki helle pehmendäq (näütüses kuimuudu üteldäs pluss' võro keelen ja pluss eesti keelen), sis soomõ keelen inämbäste pehmendüisi ei olõq. Ommaq õnnõq mõnõq kotusõq, kon om pehmendüst kuuldaq ja nuuq ommaq hummogumurdõ ala pääl. Säänest pehmendüst märgitäs soomõ keelen j-tähega, miä või essütäq võro- vai eestikiilset inemist.
Näütüses om Kallavesi, miä om üts' suurõmbit Soomõ järvi, seokandi kõnõpruugin kallavesj.
Miiq, tiiq, nimäq
Ku suumlanõ ütles myö 'miiq', työ 'tiiq' ja hyö 'nimäq', om tä kindlalõ hummogumurdõ alalt peri. Vanaq Laadoga algkeele asõsõnaq omma kül laembalt levinüq, aga Soomõ piire seen ommaq nuuq küländ hääq märgiq.
Kiildsõna
Ku võro keelen saat keeldäq kattõ muudu: är minguq! vai minku-uiq!, sis soomõ keelen om kiildmine rohkõmb eesti keele muudu: älä mene!
Ku suumlanõ ütles elä mäne!, om tä määndsegi hummogumurdõ kõnõlõja. Katõgooria:Soomõ kiil
Tsutsu
Tsutsu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Coldplay
Coldplay om inglüse alternatiivroki vai popprokkmuusiga ansabli. Ansambli tekkü 1996. aastal, ku nä hinnäst viil Starfishis kutsõq. Kats’ aastat ildampa naksiq nä hinnäst Coldplays nimitämä. Ansamblin mäng’väq laulja Chris Martin, kiä laul ja mäng klahvpille ja kitrat, Jonny Buckland, kiä tinistäs kitrat, Guy Berryman, kiä mäng basskitrat ja Will Champion, kiä pess trummi. Coldplay sai popis, ku and' vällä laulu “Yellow”.
Albumiq
Coldplay om vällä andnuq katõssa albumit.
Katõgooria:Inglüsmaa ansambliq Katõgooria:Rokkansambliq
1854
1854. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10067. aastak sirvikallendri perrä.
Zurabišvili Salome
Zurabišvili Salome (Salome Zurabišvili; gruusia keele tähistün სალომე ზურაბიშვილი; sündünüq 18. märtekuu pääväl 1952 Pariisin) om inneskine Prantsusmaa diplomaat ja 16. joulukuu pääväst 2018 Gruusia 5. president. Katõgooria:Gruusia inemiseq Katõgooria:Gruusia poliitiguq
Pindi (Võro)
Seo artikli kõnõlõs Võro valla küläst. Ka Räpinä vallan om sama nimega külä, kaeq Pindi (Räpinä).
Pindi om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Sika sulg
Sika sulg om ülessulut järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan. Järvest juusk läbi Siksälä oja.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Keskriigiq
thumb|300px|Sõalidsõq liidoq 1914. aastagal Keskriigiq vai Nelikliit (inglüse keelen Central Powers, s'aksa keelen Mittelmächte) oll' sõalinõ liit Edimädsen ilmasõan. Sinnäq kuuluvaq:
Keskriigiq sõdõq Antandi moodustanuq Ütiskuningriigi, Prantsusmaa ja Vinnemaa vasta. Edimält oll' Keskriike hulgan Itaalia kah, a tuu läts' ildampa üle Antandi poolõ pääle.
Katõgooria:Edimäne ilmasõda
Elizabeth I
Elizabeth I (1533 – 1603) oll' perämäne Tudoridõ suust Inglüsmaa ja Iirimaa kuninganna, kiä valits' aastagil 1558–1603. Timä aol muutu Inglüsmaa võimsas mere- ja koloniaalriigis.
Katõgooria:Inglüsmaa kuningaq ja kuningannaq
Pikkvibu
250px|thumb|Pikkvibu
Pikkvibu om vibu, miä om pikk, inämbvähämb samapikk ku inemine, kiä tedä tarvitas.
Katõgooria:Sõariistaq
Hollandi kiil
Hollandi kiil om indoõuruupa kiili germaani rühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 22 mill'onat inemist. Hollandi kiilt kõnõldas päält Hollandi, Belgiän, Surinamen, Arubal, Hollandi Antillel, a peris pall'o ka Indoneesiän.
Katõgooria:Holland Katõgooria:Keeleq
Naapka
Naapka om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Kooniq 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümretegemiseniq oll' külä Haani vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Orwelli George
pisi|Orwelli George Orwelli George (George Orwell) (kodanigunimi: Blairi Eric Arthur (Eric Arthur Blair)) (25. piimäkuu päiv 1903 – 21. vahtsõaastakuu päiv 1950) oll’ inglüse kiränik, esseist, aokiränik ja kriitik.
Tää oll' edimäne, kiä tarvit' ütelüst külm sõda.
Elokäük
Blairi Eric Arthur sündü 25. piimäkuu pääväl 1903 Indiahn Bihari provindsihn. Tä sai koolitusõ Etoni kollõdsihn (Eton College). Aastagast 1935 nakas’ Blairi Eric Arthur tarvitama kiränigunimme Orwelli George, mink võtt’ jyy perrä East Angliahn.
18. hainakuu pääväl 1936 läts' vallalõ Hispaania kodosõda. 15. joulukuu pääväl 1936 sõit’ Orwell umbõs 25-liikmõlidsõ inglüse rühmäga üten Katalooniahe ja ast’ 30. joulukuu pääväl Barcelonahn POUM-i (Ütine Marksistlik Tüülispartei) antifassistlikuhe miilitsähe. Ildampa Orwelli George var'as’ hinnäst Barcelonahn politsei iist ja 23. piimäkuu pääväl 1937 ynnahtu timäl üten tõõsõpoolõ O'Shaughnessy Eileeniga (Eileen O'Shaughnessy) üle piiri Prantsusmaalõ paedaq. Naist sündmüisist kirot’ tää uman dokumõntaaljutuhn "Kumardus Kataloonialõ" (inglüs. Homage to Catalonia; 1938).
Tõõsõ ilmasya aol tiinse tää Kodokaitsõhn ja tüüt’ BBC-hn. 1943 nakas’ tüühe aolehe Tribune toimõndusõhn, kirot’ poliitiga- ja kiränduskommõntaarõ.
Orwelli George kuuli tubõrkuluusi 1950. aastagal Londonin.
Teossõq
Katõgooria:Inglüsmaa inemiseq
Vanamõisa (Rõugõ)
Vanamõisa om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Savo murdõq
pisi|392x392px|Kon Savo murdit kõnõldas Savo murdõq (soomõ keelen savolaismurteet) ommaq rühm soomõ keele hummogumurdit, midä kõnõldas pääle Savo maakunna viil ka Kesk-Soomõn, Põh'a-Kar'alan, Kainuun, Lõunõ-Põh'amaal ja Koillismaal.
Kahkva mõisa (külä)
Kahkva mõisa vai Kahkva om külä Mikitämäe vallan Räpinä kihlkunnan.
Savo murdõq
T nõrk vastõq
Mahtaako suaha kalloo? 'Ei tiiä, kas kallo ka saa'. (Soomõ kiräkeelen olnuq seo saada)
Kahkva mõisa (külä)
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Mikitämäe vald
Savo murdõq
Ts vastõq
Tyttö männöö mehtään 'Tütrik lätt mõtsa'
Vahõqhelü
Ku võro keelen võit üteldäq külm, Volvo, silmäq, sis Savon tulõ sinnä helü vaihõlõ: kylymä, Volovo, silimät.
Katsikvabahelle reduktsioon
Nuuq katsikvabahelüq, mink lõpun om i, u vai ü (soomõ kiräviie perrä y), ommaq muuunuq e, o- vai ö-lõpulidsõs:
Kyllä Savonmua on oekein toloku immeisten mua.
Savo murrõq kultuurin
Ka muial maailman tunnõt "Ievan polkka" (võro keelen "Eeva polka") om laulõt Savo murdõn.
Soomõn tetäs savolaisi üle kõik aig nall'a, et nä ei mõistaq midägi õkva är üteldäq. Üle soomõ om tunnõt Savokiilne lausõq "Suattaapi olla että on, suattaapi olla että ei" 'Vai ollaq et om, a vai olla olõ-õiq."
Küdsüs
Küdsüs om küdset süük. Hariligult mõtõldas küdsüsside all jauhõst küdsetüid asjo nigu leib, sai, vatsk vai prääniguq, a võidas mõtõldaq ka küdsetüt lihha, kalla vai muud küdsetüt söögikraami.
Spotify
pisi|362x362px|Riigiq, kon Spotifyga muusikat saa kullõldaq Spotify om roodsi vuugedestüsteenüs, minkaq saa muusikat kullõldaq õkva internetist plaati ostmaldaq. Muusiga saat mängmä pandaq esitäjä vai albumi kaupa, saat ka tetäq umaq nimekiräq noist laulõst, midä kullõldaq tahat.
Rüälill
pisi|Häitsväq rüälilliq Haanimaa vilänurmõn.
Spotify
Tuu muusiga perrä, midä sa kullõt, pakk Spotify sullõ sarnast muusikat mano.
Rüälill
Rüälill (kreeka keelen Centaurea cyanus) om hainkasv kõrvhäitsmeliidsi sugukunnast jumiga perrest.
Nimitüs
Centaurea tulõ kreekakiilsest sõnast kentaurus vai kentaur, cyanus kreekakiilsest sõnast kyanos – tummõsinine. Rüalill om 1968. aastagast Eesti rahvalill.
Rahvaperälidseq nimitüseq
Rüälill, rüäninn, harolill, harokõnõ.
Spotify
Vuugedestüs
Vuugedestüs vai striiming (inglüse keelen streaming) om andmidõ ülekandminõ serverist puutrihe niimuudu, et naid saa ka laat'misõ aol pruukiq. Vuugedestüsega kullõldas näütüses internetiraadiot, a võit ka kullõlda jo valmis saatit vai laulõ.
Rüälill
Kasumiskotusõq
Rüälill om lajalt levinüq Õuruupan ja Põh'a-Ameerikan, aq kasus kah muial.
Kodavere murrak
Kodavere murrak (paigapäältsen keelepruugin Kodavere kiil) om eesti keele hummogumurdõ ala kuuluv murrak, midä om kõnõld ja kõnõldas kuigivõrd täämbätse pääväni Kodavere kihlkunna põh'ajaon. Kihlkunna lõunõjaon om kõnõld Kodavere Kavastu murrakut, miä käü hoobis lõunõeesti keele Tarto murdõ ala.
Spotify
Lauljaq ja Spotify
Albumiq ommaq üts' lauljidõ sissetulõki kotus. Interneti tulõkigaq om tuu kõrrast veidembäs jäänüq, selle et muusiga om võrgun olõman ja kiäki ei tahaq inämb plaadi iist massaq.
Juust
250px|thumb|Taldrek mitund sorti juustõga
Spotify
Lauljaq ja Spotify
Laulja ni Eesti Autoridõ Ütisüse juhatusõ esimiis Epligu Vaiko ütel', et eesti lauljaq ja muusiguq ommaq ilma jäänüq 30 miljonist õurost. Mõtõq om tuun, et ku innembi ostiq inemiseq plaadi, siis põrõld saa sama raha iist kogo maailma muusikat kullõldaq. Spotify mass egä kullõmisõ päält lauljilõ rahha, aq tuu om piä olõmaldaq – 0,0003 senti.
Juust
Juust om süük, midä tetäs piimäst, hariligult lehmä umast, mõnikõrd kitsõ umast.
Spotify
Spotify ja võro kiil
Spotifyn om ka võrokeelist muusikat, näütüses Kalkuni Mari ja Winny Puhhi lauluq.
Rüälill
Kasumiskotusõq
Rüälill kasus päämidselt põllu pääl, agaq kah teie ja kraavõ viiri pääl. Timä om üte- vai katõaastanõ  hainkasv ja kasus talvõviläga kuun, sammamuudu miiq viläpõldõ kõgõ ilosamb lill, hää mii ja rohohain.
Kodavere murrak
Kodavere keeletunnusõq
Kodavere murrakulõ om umanõ pehmeq välläütlemine ja mõnõq vad'a keele ja eesti põh'ahummogurannamurdõ perädseq keelejoonõq, nt o > õ (õtse, kõhe, õras, õlemä, õja, kõllane, kõrd), st > ss (muss: mussa, alassi). Samal aol om pall'o ütist lõunõeesti kiiliga. Kodavere keele nii vad'a keelele ku lõunõeesti keelile umadsõq vanaq keelejoonõq ommaq näütüses ä-vabahelükokkokõla (nt emä, kärätädä), keskkorgidõ vabahelle korgõnõminõ (nt kiil, kuul, tüü) ja peräsilbi o (nt kodo, talo). Puhas lõunõeesti keele muud om Kodaveren pruugitav seenkäänüse lõpp -n, nt külän, silmän.
Spotify
Lätteq
katõgooria:Internet katõgooria:Muusiga
Kodavere murrak
Kodavere keeletunnusõq
Kodavere keelen oll' viil 20. aastagasaa edimädsel poolõl alalõ väega vanaperäline tävveline eitüse paradigma, nt:
Mõõk
200px|thumb|Keskaigsõq mõõgaq
Kodavere murrak
Kodavere keeletunnusõq
ei usuq - miä en usu, siä ed usu, tämä eb usu, meije emä usu, teije etä usu, näväd eväd usu;
Rüälill
Kasumiskotusõq
katõgooria:lilliq
Mõõk
Mõõk om üte vai katõ teräga pikk (väidsest pikemb) sõariist, minga vaindlast raotas vai tsusatas. S'oo ilma aigu mõõko inämb sõapidämises tarvitõda-iq, a vanast külh. S'oo ilma aigu pruugitas mõõko inämbäste spordin vehklemisen.
Saajamõõk
Mõõko pruugitas vana moodu perrä viil maarahva saajakombin. Kõgõ tähtsämb kommõq om, et mõrsja tulõ är ravvutaq vai piiradaq niimuudu, et saajavanõmb, peigmiis ni peiopoiss lööväq mõrsja ümbre kävven timä pää kotsil mõõgaq kokko. Saajamõõgaq ommaq innembide olnuq peris vanaaolidsõq mõõgaq, tsaariaolidsõq vinne sõaväe mõõgaq vai puust tettüq mõõgaq.
Concepción
Concepción on mitmõ liina nimi. Noist kõgõ suurõmb om Concepcióni liin Tsiilin. Concepción om ka hispaania naasõnimi.
Mõõk
Saajamõõk
Setomaa saajakombin või mõõga asõmal ollaq tsootska vai truuska kepp.
Kodavere murrak
Kodavere keeletunnusõq
es usuq - mia esin usu, sa/sia esid usu, tämä es usu, meije esimä usu, teije esitä usu, näväd esid usu.
Concepción
Liino ja valitsõmisütsüisi nimeq:
Kodavere murrak
Keele pruukminõ täämbätsel pääväl
Täämbätsel pääväl arvatas Kodavere kiilt kõnõlõvat egäpäivi viil mõnikümmend vanõmbat inemist. Inämbide inemiisi kõnnõkeelen või viil kuuldaq ütsikit Kodavere murdõ sõnno vai juuni.
Matu oja
Matu oja om uja Urvastõ kihlkunnan.
Kodavere murrak
Keele pruukminõ täämbätsel pääväl
Kodavere keelen om vällä ant luulõraamatit ja latsõpõlvõmälehtüisi ni tetäs näütemängõ ja kiilt ja taa aoluku tutvustavit videoid ja filme. Om olõman kodavere-eesti katskiilne murrakut tutvustav kodoleht üten sõnastuga (kaeq altpuult).
Concepción
Muu
La Concepcióni-nimelidseq paigaq ommaq
Matu oja
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq
Kodavere murrak
Keele pruukminõ täämbätsel pääväl
Üts tunnõtumpi kirotajit, kiä om avaldanuq ka kodaverekiilsit luulõtuisi, om Vallisoo Mari.
Keelenäüdüs
Lõik Kodavere murdõ kodolehelt:
Concepción
Muu
Boliivian om olõman Concepcióni järv.
Imäkeelepäiv
Imäkeelepäiv om Eesti riigi tähtpäiv, midä tähüstedäs 1996. aastagast luulõtaja Petersoni Kristjan Jaagu sünnüpääväl, 14. urbõkuu pääväl.
Kodavere murrak
Välislingiq
Katõgooria:Kodavere kihlkund
Imäkeelepäiv
Imäkeelepäeva puhul kõrraldõdas mitmõsugutsit ettevõtmiisi nii eesti ku võro keele avvos. Näütüses tetäs taal pääväl Vikerraadion 2008. aastagast e-etteütelüst ja andas vällä aastaga keeleteo avvohind. Imäkeelepääväl vai lähkün peetäs pall'odõn koolõn ja latsiaion keelepäivi, kon kõnõldas eesti vai võro keelest.
Välislingiq
katõgooria:Eesti
Mõõk
Ohvitseerimõõk
thumb|left|Ameeriga Ütisriike sõaväe ohvitseeri mõõk aastagast 1850.
Imäkeelepäiv
Välislingiq
katõgooria:tähtpääväq
Vikerraadio
Vikerraadio om Eesti riigiraadio (Eesti Raadio) raadioprogramm. Vikerraadio om uurmiisi perrä Eesti kõgõ suurõmba kullõjidõ arvoga raadiojaam.
katõgooria:raadio
Mõõk
Ohvitseerimõõk
Viil või mõõk parhillaki ollaq sõaväe ohvitseerel. Säänest ohvitseerimõõka pruugitas inämbäste paraadil vai mõnõ muu tähtsä sõaväekombõ pidämise jaos. Peris sõah pruugõq mõõko viimäte suurõtüküväe ohvitseeriq, kel oll' vaia suuritükke jaos maad paljas rakoq.
Katõgooria:Sõariistaq
St Andrews
St Andrews (gaeli keelen Cill Rìmhinn) om liin Hummogu-Sotimaal Fife'in. 2006. a. elli sääl 16 596 inemist. Tä om uma nime saanuq apostli Andreasõ (Saint Andrew) perrä. St Anderwsi Ülikuul om kõgõ vanõmb ülikuul Sotimaal.
Keskaost reformatsioonini oll' St Andrews Sotimaa usupääliin: timä piiskop oll' Soti kerko pää. Täämbädsel pääväl om St Andrewsi aoluulinõ katõdraal varõmin.
St Andrewsi tundas üle ilma ku "golfi koto". 1552. aastagast perit dokomendin and' pääpiiskop lua mängi golfi "Eedeni vii" veeren. St Andrewsin peetäs vallaliidsi Meistrevõigõluisi (kõgõ vanõmb neläst tähtsämbäst golfivõigõlusõst) kõgõ sakõmbast. St Andrewsi tulõ pall'o küläliisi, et mängi golfi rato pääl, miä kuulussõq kõgõ parõmbidõ hulka kõgõn ilman, vai sõs liivarando peräst.
Katõgooria:Sotimaa liinaq
Lausõeitüs
Lausõeitüs om üts katõst eitüse liigist.
Lausõeitüs mõotas tervet lausõt, võro ja eesti keelen om taa tähüstet inämbüisi predikaatverbi man. Vormi poolõst om lausõeitüs pääas'aligult tegosõna eitüs.
Lausõeitüsen või ollaq fuukusõn määnegi muu lausõ osa, mink jaos pruugitas näütüses sõnno joht ja mitte, aq verbieitüs jääs sõskiq lausõhe alalõ, nt "Taha es joht, a pidi õks minemä".
Ede-, taga- ja topõldeitüs
Võro keelen tetäs kõgõ hariligumb eitüs eitüssõnagaq ei (olõvanaon) vai es (minevänaon), mink perrä tulõ konnegatiivne tegosõna vorm ja kakkõhelü q. Üts' esiqerälidsembit juuni, miä võro ja seto keele tõisist õdagumeresoomõ keelist lakja vii, om tagaeitüs. Võro ja seto keelen või eitüssõna ollaq tegosõna iin, nigu eesti keelen, vai hoobis perän.
Edeeitüs : ma/sa/tä/mi/ti/nä es süüq
Tagaeitüs : ma/sa/tä/mi/ti/nä süü es ~ süü-üs ~ süü-s
ma/sa/tä/mi/ti/nä süü eiq
ma/sa/tä/mi/ti/nä süü-üiq
Päält ede- ja tagaeitüse om nii võro ku seto keelen ka topõldeitüs, miä tähendäs tuud, et edimäne eitüssõna om õkva konnegatiivse verbivormi iin vai perän ja tõnõ eitüssõna om eitüsfuukusõ lõpun.
ei olõ ma säänest tennüq ei (võro keele Vahtsõliina murrõq)
ma-s soovigi ess avaldaq (seto keele hummogumurrõq)
Vinnemaal üldse olõ-i säänest eiq (seto keele hummogumurrõq)
Käskjä kõnnõviis
Ede-, taga- ja topõldeitüseq ommaq kõik võimaliguq ka käskjän kõnnõviien. Sõskiq pruugitas tuusjaos kattõ esiqsugumast sõnna: edeeitüsen om eitüssõna är(q), tagaeitüsen ei(q). Nii ede- ku tagaeitüsele lätt manoq jakk -gu(q) ~ -ku(q). Topõldeitüsen pruugitas mõlõmbat eitüssõnna.
Edeeitüs : är sööguq
Tagaeitüs : söögu eiq ~ söögu-uiq ~ söögu-iq
Topõldeitüs : är söögu-iq
Võro ja seto keele lakjaminegiq ede- ja tagaeitüsen
Pilvigu Maarja-Liisa, Lindströmi Liina ja Plado Heleni tettü uurimusõ perrä om tagaeitüst kõgõ rohkõmb hummoguseto (66%) ja põh'aseto (62%) keelen. Üleminegialas ommaq lõunõseto (32%), Vahtsõliina (22%) ni Rõugõ murrõq (34%). Muial Võromaal pruugitas rohkõmb edeeitüst ja tagaeitüse osa om pia olõmaldaq Karula kandi keelen (0,2%) ni Kanepi kandi keelen (0,8%). Tuun mõttõn om tagaeitüs rohkõmb seto keele ni Rõugõ ja Vahtsõliina keele muudu ja edeeitüs põh'a- ja õdaguvõro keele muudu.
Sama uurimusõn tull' vällä, et topõldeitüst om kõgõ rohkõmb lõunõseto keelen (15%), agaq ka Urvastõ (9,8%) ja Rõugõ kandi (8,6%) võro keelen.
Miä mõotas
Nii võro ku seto keelen mõotas ede- vai tagaeitüse valimist tuu, määnest eitüsvarianti om õkva inne taad eitüst pruugit. Kuigiq võro keelen pruugitas rohkõmb edeeitüst, om tagaeitüse ettetulõk tõõnäolidsemb kuq tagaeitüs om just jutu seen olnuq. Sammamuudu seto keelen – kuq tõnõ kõnõlõja om pruuknuq edeeitüst, või ka seto keelen pall'o tõõnäolidsõmbalt edeeitüst ette tullaq, olkõq no pääle, et seto keelen om inämbüisi tagaeitüs.
Hummoguseto keelen om tähtsä ka eitüssõna esiq ja tuu, kas tuu sõna om olõvanaon vai minevänaon. Olõviguao eitüssõna ei om pall'o tõõnäolidsõmbalt tegosõna iin ja mineväao eitüssõna es om tõõnäolidsõmbalt tegosõna perän. Näütüses om tõõnäolidsõmb, et olõvanaon üteldäs edeeitüsega ei käuq ja minevänaon tagaeitüsega käu-us.
Eitüslausõ umahuisi
Võro ja seto keele eitüsligun lausõn ommaq eksistentsiaal- ja omajalausõ alus, tegemisalonõ ja alusõkujolinõ kvantumimäärüs (mink perän om -giq /-ki)q kõik osakäänüsen, esikiq ku naaq jaatajan lausõn ommaq nimekäänüsen.
Moro pääl om pini. – Moro pääl ei olõq pinni.
Maq küdsi koogi. – Maq küdsä-äs kuuki.
Oodimiq (terve) päävä. – Mi es oodaq päivägiq."
Lausõeitüs eesti keelen
Eesti kiräkeelen andas eitüst kimmän, tinkõlõjan ja kaudõdsõn kõnnõviien edesi eitüspartikliga ei, mink perrä tulõ:
1) olõvigun konnegatiiv (tegosõna vorm eitüsen, nt tahtma konnegatiiv om taha): ei + taha;
2) minevigun tud- vai nud-kesksõna: ei + tahtnud 'es tahaq'
Partikli ei lausõ alostusõn
Ku inämbüisi om eesti keelen sõna ei tegosõnaga üten kongi lausõ keskpaigan, sis mõnikõrd või ei ollaq ka lausõ edeotsan, tegosõnaga üten või tast eräle. Eitüs lausõ edeotsan om hariligult afõktiivne fookustõt lausõeitüs.
Ei lähe  mina neid õpetama - eitüspartikli ja tegosõna ommaq kuun.
Asõsõnaq ja asõmäärsõnaq lausõeitüse fuukusõn
Kuq eitäjän lausõn tegosõnna ei olõq, piät eitüspartikli kindlalõ olõma. Pääle mitte pruugitas eesti keelen ka ei-d:
''Kes siin oli? – Mitte / ei keegi.'' 'Kiä tan oll'? – Es olõq kiäkiq'.
Eitüs vastasäädjän ehtüsen
Laps vajab armastust, mitte maiustusi. 'Latś taht armastust, mitte mag'ahuisi.'
Mõnikõrd pruugitas viil topõldeitüst – sõna mitte man viil ei:
Laps ei vaja mitte maiustusi, vaid armastust.
Eitüs kokkoköütjän ehtüsen
Kuq lausõeitüse ala jääseq kokkoköütjäq moodustajaq, pandas rõndehtüse viimädse liikmõ ette eitäjä köüdüssõna ega 'egaq, õgaq', ku tahetas näüdädäq, et eitüs käü egä rõndliikmõ kotsilõ eräle.
Ma ei tahtnud süüa ega juua. 'Maq taha-as süvväq es juvvaq.'
Harliligun lausõeitüsen om köüdüssõna valiminõ küländ kirriv, tuud tetäs mitudnd muudu. Inämbüisi pruugitas paarisköüdüst ''ei ... ega'':
Seal polnud loomi ega inimesi 'Sääl es olõq eläjit egaq inemiisi.'
Eitüslausõ umahuisi
Eesti keele eitüsligun lausõn ommaq eksistentsiaal- ja omajalausõ alus, tegemisalonõ ja objektikujolinõ kvantumimäärüs (mink perän om -gi /-ki) kõik osakäänüsen, esiki ku naa jaatajan lausõn ommaq nimekäänüsen. Näütüses
Päält käänüse om sääntsit sõnno ja ütlemiisi, midä pruugitas päämädselt vai õnnõ eitäjän lausõn. : partikliq veel, enam, tegosõnaq parata, pruukima; pronoomõniq ja proadverbiq ükski, iialgi, sugugi.
Lausõeitüs muin keelin
Lausõeitüst saa maailma keeli väega mitund muudu näüdädäq.
Inglüse keelen näütäs lausõeitüst tuu, ku küsümüs (tag) pääle lausõt om positiivne.
Kirepi
pisi|Kirepi külä sann Kirepi om külä Tarto maakunnan, Rõngu kihlkunnan, Elvä vallan. Külä pindala om 11,4 km² ja tuun piirkunnan om 59 tallo. Külän eläs 123 inemist.
Lausõeitüs
Lausõeitüs muin keelin
Arthur is not happy, is he? 'Arthur ei olõq õnnõlik vai mis?'.
Kirepi
Kirepi ilo om 17. aastagasaal ehitet Kirepi mõisa ja 18. aastagasaal ehitet ait. Külän om 2019. aastagast uma eläjäpark — Kasetalu koduloomad.
Lausõeitüs
Lausõeitüs muin keelin
Soomõ keelen näütäs lausõeitüst eitäjä abitegosõna ja taa piät tegijäga ja arvoga kokko käümä :
Kirepi
2018 ja 2019 sai Kirepi külä Elvä valla aastaga küläs ni 2020. aastagal Tartomaa aastaga küläs. Külä keskehe ommaq tegüsäq inemiseq tennüq küläplatsi, kon om säitsme pääväga valmis ehitet sann sannamaratoni tarbõs. Tuu sann sai sannamaratonil Euruupa kõgõ parõmba sanna tiitli. Niisamatõ om Kirepi külä kuulsa AHAA tooli perrä tettüist tiiviiri silte IHII, JUHUU, EHEE ja OHOO poolõst. 2021. aastagal võtt' külä ossa Eestimaa aastaga külä valimisõst.
Lausõeitüs
Lausõeitüs muin keelin
Minä en juo. 'Maq ei juuq'.
Kirepi
Lätteq
Katõgooria:Rõngu kihlkunna küläq Katõgooria:Tartomaa küläq Katõgooria:Elvä valla küläq
Coimbra
Välislingiq
Katõgooria:Portugali liinaq
Räim
thumb|300px|Välläpüvvedüq räimeq Räim vai õdagumere heering (ladina keelen Clupea harengus membras) om atlandi heeringä alambliht, kiä eläs Õdagumeren. Harilik räim süü planktonit. Müräkräim om rüüvkala ja süü sagõhe ogalikkõ.
22. radokuu pääväl 2007 kuulutõdi räim eesti rahva kalas.
katõgooria:kalaq
Lepiku
Lepiku om külä Mikitämäe vallan Räpinä kihlkunnan.
Eesti Vabahussõan hukkasaanuisi mälehtüssammas
250px|thumb|Väike-Maarja kihlkunna Vabahussõa mälehtüssammas
Eesti Vabahussõan hukkasaanuisi mälehtüssammas om mälehtüssammas Eesti Vabahussõan hukkasaanuisi sõamiihi mälehtüses. Mälehtüssambidõ pandmisõ mõttõga tull' vällä Eesti vabariigi pääministre Piibu Ants, kiä kuts' 8. märtekuu pääväl 1920 kokko nõvvopidämise, kon arotõdiq, kuis meelen pitäq sõamiihi, kiä Vabahussõan hukka saiq. Löüti, et mälehtüssambit tulõ pandaq üle kõgõ Eesti. 1920. aastagast pääle naatigi noid mälestussambit pistü pandma. Pia ekka kihlkunnakeskustõ tetti mälehtüssammas uma kihlkunna sõamiihi mälehtüses. Pääle tuud panti sambit viil suurõmbihe liinohe ja viil mitmihe paikohe. Tuu jaos and' rahha rahvas, tetti ka häätegevüsüritüisi. Kokko panti üle Eesti pistü pia 200 mälehtüsmärki, noist Võromaal 13.
Nõvvokogo võimo aol häötiq võimoq inämbüse sambist ärq. Noid naati tagasi tegemä 1980-ndide aastagidõ lõpon muinsuskaitsõliikmisõ iistvõtmisõl.
Kaeq viil
Katõgooria:Eesti Vabahussõa mälehtüsmärgiq
Neenedsi kiil
Neenedsi kiil (ненэцяʼ вада) om samojeedi kiil, midä kõnõlas ümbrekaudu 30 000 inemist.
Neenedsi keelel om kats murdõrühmä, midä parhilla peetäs eräle keelis. Mõlõmbal om uma kiräkiil. Tundraneenedsi kiilt kõnõldas inämbäste Neenedsi autonoomsen ringkunnan, Jamali Neenedsi autonoomsen ringkunnan ja Krasnojarski krai Taimõri rajoonin. Mõtsaneenedsi keelt kõnõldas Handi-Mansimaal.
Sugulus soomõ-ugri keeliga
Osa neenedsi keele sõnno omma sarnadsõq nii tõisi samojeedi ku soomõ-ugri keeliga.
Mõnõq näüdüsseq neenedsi sõnnost, minkäl ommaq vastõq soomõ-ugri keelin:
Kaeq viil
Katõgooria:Samojeedi keeleq
Suujärv (Savioja)
Suujärv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan.
Sinto
250px|thumb|Sinto pühäkoda Ise liinan Jaapanin
Suujärv (Savioja)
Järve vesi vaihtus ärq 2 kõrda aastagan.
Franz Ferdinand
Franz Ferdinand (1863–1914) oll' Austria ertshertsog ja trooniperijä 1896-1914. Tä oll' ka Modena hertsoglidsõ perekunna pää perämädse hertsogi Francesco V tõstamendi perrä aastagast 1875.
Piusa
Piusa om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Franz Ferdinand
Timä maahalaskmisõ pääle 28. piimäkuu pääväl 1914 Sarajevon kuulut' Austria-Ungari Serbiäle sõa. Tuu pääle kuulutiq Austria-Ungariga liidon olõvaq maaq (Kolmikliit) ja Serbiäga liidon olõva maaq (Antant) ütsütele sõa nink pääle naas' Edimäne ilmasõda.
Katõgooria:Austria inemiseq
Piusa
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Küläst lätt läbi Valga–Petseri raudtii ja sääl om Piusa raudtiijaam.
Sauõ
Sauõ (eesti keelen Saue) om liin Sauõ vallan (Harjo maakunnan) Talliinast 4-5 kilomiitret lõunaõdagu puul. Territoriaalsõlt om seo Sauõ vallan, lõunõhummogupiiril erätäs tuud naabrist Saku vallast Talliina-Pärno katõrialisõ tii lakḱu riba. Liina põḣa-põhaõdagupiiris om Talliina–Paldiski raudtii ni õdagu-lõunaõdagupiiris Kanama-Keilä tii. Sauõ liin ja Sauõ vald lätsiq kokko (kuuhn Kernu valla ja Nissi vallaga) valitsõmisõ ümbrekõrraldamisõ tulol 24. rehekuul 2017. aastagal.
Piusa
Liiva kaibmisõgaq omma Piusalõ tegünüq Piusa koobaq, miä ommaq Hummogu-Õuruupan kõgõ suurõmbas üüsiskidõ talvõkodos. Ku 1976. aastagal loeti näid sääl 350, sis parhilladsõs om tuu nummõr kümnekõrdsõs kasunuq.
Sauõ
1792. aastagal ehitä Sauõ härbäń, mink ümbre nakaś 1920. aastagail tekkümä aidliin. Peterburgi–Narva–Talliina–Paldiski raudtii oll' liikmisõs vallalõ jo märtekuun 1870.
Piusa
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Sinto
Sinto vai šinto vai sintoism vai šintoism (jaapani keelen 神道; shintō 'kamidõ tii, jumalidõ tii') om jaapani rahva aoluulinõ usk, miä kooni Tõsõ ilmasõa lõponi oll' ka riigiusk.
Sauõ
1960. aastagal panti kokko Sauõ elokotus Talliinaga. Pääle tuud nakaś Sauõl edenemä elomajaehitüs. Aastagal 1973 luudi Sauõ allõv́ Talliina kuuhnsaison.
25. põimukuul 1993 sai Sauõ alõvist Sauõ liin, miä 1994 tull' vallalõ Talliinast.
Sauõ linnapää oll' 1989-1999 ja 2008-2010 Orm Valtson ni 2004-2007 Ero Liivik. Pääle näid ommaq olnuq linnapääq Harry Pajundi, Henn Põlluaas ja Tõnu Urva. Harry Pajundi oll' kaq Sauõ liina perämäne liinapää.
2011. aastaga inemiisi kokkolugõmisõ tiidüsil ommaq Sauõ 5514 elonigust 5145 (93,3%) eestläseq, 259 vindläseq, 42 ukrainlasõq, 13 valgõvindläseq, 17 suumlasõq ja 8 sakslasõq. Tõõsi rahvastõ iistkõnõlõjatõ nummõŕ jääś alaq 5.
Tiidu (Rõugõ)
Tiidu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Sinto
Täämbädsel pääväl sinto inämb Jaapani riigiusk olõ-iq nink mõnõq praktigaq ja opõtusõq, miä sõa aigo olliq väega tähtsäq, ommaq unõhtustõ jäänüq, tõsõq agaq ommaq uma usolidsõ tähendüse kaotanuq (näütüses ettekuulutamisõ viis omikuji).
Tiidu (Rõugõ)
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Sinto
Idamaie ravitsõmiskunstõ oppaja Parmasõ Mart om ummi soonõtasumise kursuisi alustanu shindo iinkujjõ perrä. Shinto tasumise aigu om inemine rõivin pikäle vai kummalõ põrmandupääl. Tasuja vaotas inemise lihassit laja käe, käevarrõ vai küünärpääga. Järekõrd ja tark süsteem sääl man.
Katõgooria:Usk
Suujärv (Savioja)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Paganamaa
Paganamaa vai Trumbipalu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Varstu vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
S'aksa kiil
S'aksa kiil om indoõuruupa kiili germaani rühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 105 mill'onat inemist. S'aksa kiilt kõnõldas päält S'aksamaa, Austrian, Luksõmburgin, Sveidsin, Belgiän ja Liechtensteinin.
Katõgooria:S'aksamaa Katõgooria:Keeleq
Lahkja ollus
250px|thumb|Simuleerit napalmiplahvahtus
Lahkja ollus om sääne ollus, kon om var'ol väega pall'o energiät ja miä või äkilidselt paisudaq. Sääntse paisumisõga üten käüväq valgus, kuumus, korgõ rõuhkus ja kõva helü nink tuud kutsutas plahvahtusõs.
Katõgooria:Keemiä Katõgooria:Sõandus
Rüüvkala
Rüüvkala vai murdja kala om kala, kiä süü tõisi kallo vai tõisi eläjit. Rüüvkalolõ vastandõdas lepiskallo.
katõgooria:kalaq
Plessi
Plessi om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Vahimägi
Vahimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Puuvili
250px|thumb|Puuvilälett poodin
Tõrva Ants
Tõrva Ants, priinimi Hans Pähn oll' Hurda külä Muasilla talo perremiis. Tä oll' Sännä valla suurõmbit vigurimiihi ja kõva jovvugaq miis. Pidi põldu ja tuu kõrvalt ai ka kandõst tõrva, selle tedä Tõrva Antsus kutsutigiq.
Ants esiq om ammukiq koolnuq. Kah'os om ka Muasillast, Hurda külä ütest vanõmbast talost, õnnõ ahokands perrä jäänüq.
Puuvili
Puuvili om puu vili, miä kõlbas süvväq. Puuviläq ommaq näütüses ubinaq, pirniq, ploomiq, banaaniq.
Tõrva Ants
Elolugu
Hinge revisjoni perrä sündü Tõrva Ants, vai Peebu poig Hans Pähn umbõs 1858. aastagal Sännä vallan Hurda külän Hiire talun.
Puuvili
Katõgooria:Puuviläq
Tõrva Ants
Elolugu
Tõrva Ants ollõv olnuq mehitside pidäjä. Ütekõrra saanuq miivarga kätte. Määrnüq tuu sis miigaq kokko, raputanuq linaluid ja sulgi pääle ni lasknuq tuul nii umma tiid minnäq.
Muasilla rehealodsõ palgiq varast' tä mõisa mõtsast ja kand' esiq üteviisi sälägaq kodo. Kõrra sai mõtsavaht mano. Tuu haard' Antsu vüü vaihõlt kirvõ ja pand' mõisa poolõ juuskma, et tuud herräle viiäq. Ants visas sis palgi maaha ja nakas' tälle perrä kakma. Saigiq sis mõtsavahi kätte. Võtt' tä käest kirvõ ärq ja and' naha pääle kah viil. Esiq opas': «Ku ma mõisa mõtsast ossakõsõ kodo viä, sis tulku eiq manuq. Oss purõ!»
Antsul ollõv olnuq kolm naist. Kats' tükkü matt' Ants maha, kolmas - Sohvi - matt' Antsu. Ants oll' jo päält 60 ku tä Sohvi naasõs võtt', õpõtaja ollõv tuu pääle kadõ olnuq. Ants üülnüq: “oss um viil kõva”.
Tõrva Ants om matõt Rõugõ Jaani-Peebu matussilõ.
Lätteq
Katõgooria:Võromaa inemiseq Katõgooria:Rõugõ kihlkunna inemiseq
Majjai
pisi| Majjai (ka majajas, majas, kobras, ladina k. Castor fiber) om Eesti kõgõ suurõmb jürräi. Tä või ollaq kooniq üts miitre pikk ja kolmkümmend kilogrammi rassõ. Majaja kask või ollaq hellepruun kooniq must. Tä hand om lag’a, tasadsõ lammõ ja soomusõlidsõ nahaga katõt. Tagomadsõ jala varbidõ vaihõl om ujonahk. Varbil ommaq kõvaq küüdseq. Tagomadsõ jala tõõnõ küüds on lahki aetu – tuu tüütäs ku kamm. Majaja silmaq ommaq tsillokõsõq. Nõnna ja kõrvu saa tä nahakibraga kinniq pandaq. Majjai saa ka vii all jürräq, selle et timä põsõ esiqeräline hõlm pand suu edimäidsi hambidõ takast kinniq.
Mahlakuu 2009
2009. aastaga mahlakuu aigraamat.
Majjai
Majjai oll’ mi edevanõmbidõ üts päämäidsi saakeläjit. Perämine majjai jahiti 19. aastagasaa edimädsel poolõl. Vahtsõhe tuudi majjai Eestihe 1957. aastagal. 2015. aastagal oll’ Eestih 14 000 majajat.
Mahlakuu 2009
14. mahlakuu päiv
Katõgooria:2009 Katõgooria:Mahlakuu
Majjai
Majjai eläs vii veeren. Uma pesä tege tä perve uusihe vai ehitäs puuossõst ja mullast mitmõ miitre korgusõ kuhiligu. Majajapereq luu kanalidõ ja tammõ keerolidsõ süstemi, miä hoit viitasõnd pesäh ja lask julgõlt liikuq söögi manoq. Sääne ehitüs uputas mõtsamaa ärq ja tõnõkõrd ei lasõq eherüst kudõnõma minnäq. Majajidõ sulõngidõ tagodsõq saistulumbiq puhastasõq vett nink loovaq vahtsit elokotussit tõisilõ eläjä- ja kasvoliigele.
Majjai om kasvosüüjä. Suvõl süü tä hainkasvõ, talvõl lehepuu kuurt ja ossõ. Ummi vägevide hambidõga võtt tä kaq puid maaha. Inemine ja suurõq murdjaq eläjäq võivaq ollaq majajilõ vainlasõs. Oho kõrral karistas tä tõisi hanna kõva lahviga vasta viipinda.
Majaja pereh ommaq imä, esä ja samal aastagal nink mineväaastaga sündünüq pujaq. Pujaq sünnüseq lehekuuh vai piimäkuuh.
Lätteq
Tarvitõt om Elistvere eläjäpargi teedüstahvlit
Eesti Nuuri Muusikalitiatri
pisi|477x477px|Eesti Nuuri Muusikalitiatri galapido 2018 Eesti Nuuri Muusikalitiatri vai ENMT (eesti keelen Eesti Noorte Muusikaliteater) om 2013. aastagal Türil luud üle-eestiline muusikalitiatri. Noidõ moto om "Muusikalitiatri ütistäs!"
Tiatri luujas om Orumäe Kaarel ja kodolava om Türi Kultuurikeskusõn.
ENMT edimäne lavastus oll’ 2013. aastagal "Lumivalgõkõnõ", mink autoriq ommaq Sillamaa Janika ja Kaari.
Välislingiq
katõgooria:Eesti tiatriq
Naari oja
Naari oja om uja Urvastõ kihlkunnan.
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq
1853
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1853
Täüspeethelü
Kõigin maailma loomuligõn keelin lövvüs täüspeethelle  ja inämbüsen ommaq olõman vähämbält helüldä täüspeethelüq [p], [t] ja [k]. Huulhelü [p] om naist sääne, miä kõgõ kergembähe tüküs keele arõnõmisõga ärq kaoma ([p] → [f] → [h] → Ø). Võro keele kõgõ esiqerälidsemb täüspeethelü om kurgupeethelü ehk kakkõhelü.
Gandhi Mahatma
Katõgooria:India poliitiguq
Uigumägi
Uigumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Saki
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Piim
250px|thumb|Klaasikõnõ piimä
Piim om valgõ vedelüs, midä andvaq imädseq imetäjäq. Tuu om imetäjide poigõ päämäne süük, inne ku nääq opvaq muud süüki süümä. Miiq maal mõtõldas piimä all innekõkkõ lehmäpiimä. Tuud juvvas nink tuust tetäs kohopiimä, sõira, juusto, iätüst ja muid söögiasjo.
Katõgooria:Joogiq
Niidsiku
Niidsiku om külä Mikitämäe vallan Räpinä kihlkunnan.
Taoism
200px|thumb|Yin ja Yang
Niidsiku
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Mikitämäe vald
Taoism
Taoismi om peet ka ainugõsõs tõõlidsõlt hiinaligus usos. Tä om konfutsianismi ja budismi kõrval üts "Kolmõst opõtusõst", minkal tradits'oonilinõ hiina kultuur ja ütiskund põhinõs.
Taoismi alostekst om "Tao Te Cing", mink autoris peetäs Laozid.
Kaeq viil
Katõgooria:Taoism
Vaartsmägi
Vaartsmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Qin Shi Huangdi
Qin Shi Huang (秦始皇, 259 – 210 i.m.a., sündüden pant nimi Ying Zheng) oll' Qini riigi keisri aastagil 246-221 i.m.a. Aastagal 221 i.m.a. sai täst ütsidse Hiina riigi edimäne keisri.
Katõgooria:Hiina keisriq
Nimekäänüs
Nimekäänüs vai nimesütlejä käänüs vai nominatiiv om nimi-, umahus-, asõ- ja arvsõnno käänüs ja vastas küsümüsele ''kiä? miä?''
Inämbjaolt om nimekäänüs sõnaraamaduvorm – ku sõnaraamat vallalõ tetä, sis nimisõnaq ommaq sääl nimekäänüsen.
Praakmani
Praakmani om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Oulu ülikuul
Oulu ülikuul (soomõ keeli Oulun yliopisto) om soomõ ülikuul Oulu liinan, Soomõn. Tä om üts Soomõ suurõmbit ülikuulõ. 2010. a. oppõ sääl 15 800 üliopilast. Ülikoolin käü tüül umbõs 3000 tüütäjät ja sääl tetäs uurmistüüd päält 70 tiidüsalal. Ülikooli rektoris om 2015. aastagast saaniq olnuq Niinimäki Jouko.