cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Süüria
Välislingiq
Katõgooria:Süüria Katõgooria:Aasia maaq Katõgooria:Aasia riigiq
Pikälump
Pikälump om lump Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Aheru järv
Aheru järvest juusk läbi Lannamõtsa oja.
.to
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Pang
Pang piät olõma nii suur, et ku tä vett täüs pandaq, sõs suur inemine joud tedä üte käe otsan nõstaq. Harilikult mahotas pang 3-20 liitrit. Vanast oll' pang mahomõõdus kah -- tuu pidi olõma 10 tuupi.
Võro kiräviis
Võro kiräviie (vahtsõnõ kiräviis) om kinnütänü 1995. aastagal Võro Instituudi kokko kutsut komisjon (Hao Paul, Helbi Toomas, Jüvä Sullõv, Kasagu Enn, Palli Valdek, Pälli Piitre, Suhosõ Seppo, Tendri Tõnu, Viikbergi Jüri, Viitso Tiit-Rein).
Aa Bb  (Cc)  Dd  Ee  Ff  Gg  Hh  Ii  Jj  Kk  Ll  Mm  Nn  Oo  Pp  Qq Rr  Ss  (Šš)  Tt  Uu  Vv  (Ww)  Õõ  Ää  Öö  Üü  (Xx)  Yy  (Zz)  (Žž)  ´
Pikälump
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Võro kiräviis
Sulgõ seen ommaq antu tunnõtumbaq võõrtäheq. Naid pruugitas õnnõ võõrkeelitside sõnno ja võõrkeelitside vai vanaperälidsen kiräviisin nimmi kirotamisõs. Tähte c pruugitas kuikivõrd ka luulõn ja ilokirändüsen. Tähte f pruugitas õnnõ võõrsõnon.
Pang
Lätteq
Katõgooria:Anomaq
Ahnõjärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Brasiilia
Luudus
Brasiiliast juusk läbi maailma kõgõ viirikkamb jõgi Amazonas.
Kogrõjärv (Mõndsi)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Bangkok
Katõgooria:Tai liinaq Katõgooria:Aasia riike pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Saint-Dié-des-Vosges
left|70 px 250 px|right|thumb|Katedraal Saint-Dié-des-Vosges om Prantsusmaa liin, kon elli 1999. aastagal 25 569 inemist.
Brasiilia
Sport
Kõgõ tähtsämp spordiala Brasiilian om kimmähe jalgpall. Brasiilia miiskund om kõikaig olnuq ku mitte kõgõ kõvõmp kõgõn ilman, sõs üts kõvõmbit. Tä om tulnuq viiel kõrral jalgpalli maailmameistres: 1958, 1962, 1970, 1994 ja 2002.
Võromaa kooliq
Võromaa kuulõ naati tegemä Roodsi ao lõpun. 1687 võtt' Liivimaa maapäiv vasta kõrra, et ekkä kihlkunda tulõ uma kuul tetäq, kõrralinõ kuulmeistre ammõtihe pandaq ja koolimaa vällä mõõtaq. 1690. aastagil oll' lugu kehv olnuq Kanepi kooliasjogaq ja Urvastõn ollõv koolimaa vilets olnuq, a muial Võromaal oll' koolioppus pääle naanuq.
Liibanon
pisi|Liibanon Liibanon, ammõtlidsõlt Liibanoni Vabariik om riik Õdagu-Aasian. Liibanoni pääliin om Beirut.
Ähijärv
Tõõsõ küländ tuntu jutu perrä om järve pääl hummogilde päävänõsõngu aol näta Ähijärve telg. Sjoo om niimoodu tuuperäst, et Ähijärv jäi õkva Karula ni Antsla mõisa valduisi vaihõlõ. Mõlõmbaq mõisaherräq tahtsevaq hüvvä kalajärve hindäle saiaq, a sõs lepseväq ärq, et järv tulõ poolõs tetäq. Et viir kimmähe nätä olõs, andsevaq naq hobõsõlõ raudnaklu süvvä ja sõs sõidivaq üle järve. Ähijärve telge piten läts tsaariaol talvõtii – ku tuu päält ärq essüt, sõs võit järve ärq uppuq.
Saint-Dié-des-Vosges
Aolugu
250 px|thumb|Universalis Cosmographia (1507) 1507 : Universalis Cosmographia  (Martin Waldseemüller)
.tl
.tl om Hummogu-Timori internetitunnus.
21. põimukuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Põimukuu
Ähijärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Ähijärv om väega hüä kalajärv.
Kirändüs
Katõgooria: Karula kihlkunna järveq
Saint-Dié-des-Vosges
Maatiidüs
left|60 px
Parotiik
Parotiik om lump Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Alakonnu järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Võro kiräviis
Inämbüisi üteldäseq võro täheq vällä samma muudu ku eesti keelen, v.a järgmädseq erändiq:
.tl
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Shakespeare'i William
Inämbüse ummist tunnõtuisist töiest kirot' Shakespeare 1590. ja 1613. aastaga vaihõl. Timä varajadsõq näütemängoq olliq päämädselt komöödiaq ja aoluulidsõq tüküq. Ildampa 1608. aastagani kirot' tä päämädselt tragöödijit, muuhulgan "Hamleti", "Kuning Leari" ja "Macbethi", midä peetäs inglüse keele ütsis kõgõ parõmbis näüdüssis. Perämädsen otsan kirot' tä tragikomöödijit ja tekk' kuuntüüd tõisi näütekiränikega. Pall'oq Shakespeare'i näütemängoq trükiti ärq joba timä eloaol. 1623. a. anniq kats timä kunagist kolleegi vällä timä kokkokor'at näütemängoq, kon olliq kõik Shakespeare'i näütemängoq pääle katõ.
.tm
.tm om Türkmenistani internetitunnus.
Brasiilia
Välislingiq
Katõgooria:Brasiilia Katõgooria:Lõunõ-Ameeriga maaq Katõgooria:Lõunõ-Ameeriga riigiq
Shakespeare'i William
Shakespeare oll' lugupeet luulõtaja ja näütekiränik joba umal eloaol, a esieränis naati timä andi hindama 19. aastagasaast alatõn. Timä näütemängoq ommaq täämbädse pääväni populaarsõq ja noid mängitäs egal puul üle kõgõ ilma.
Liibanon
Välislingiq
Katõgooria:Liibanon Katõgooria:Aasia maaq Katõgooria:Aasia riigiq
Shakespeare'i William
Nuurus
Shakespeare'i Williami esä oll' Shakespeare'i John, edokas kindatekij ja oldermann, kiä oll' perit Snitterfieldist. Imä Ardeni Mary oll' rikka maaumanigu tütär. William sündü Stratfordin ja ristiti 26. mahlakuu pääväl 1564. Sünnüpäiv om tiidmäldä, a hariligult loetas tuus jüripäivä 23. mahlakuu päivä. Võiollaq tuuperäst, et tä kuuli kah 23. mahlakuu pääväl (1616). William oll' kolmas lats' katsa hulgan nink kõgõ vanõmb elämä jäänüq poig.
Võro kiräviis
Vahtsõ kiräviie parandusõq
Vahtsõ kiräviie parandusõq ommaq läbi arotõdu ja vasta võedu Võro Instituudi sõnaraamadu tüürühmä kuunolõkil 12. süküskuu ja 7. märdikuu pääväl 2005.
Kodavere kihlkund
Kodavere kihlkund om kihlkund Põh'a-Tartomaal Peipsi järve veeren.
.tm
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Aheru järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Aheru järve peetäs Eesti ütes parõmbas kalajärves. Sääl elässeq särg, latik, nurg, kusk, haug, sudak, veidemb om ahunat.
Kodavere kihlkund
Kiil ja kultuur
Kodavere kihlkunnan kõnõldi innembide ni kõnõldas kuigivõrd viil täämbätseni pääväni eesti keele hummogumurdõ Kodavere murrakut, lõunõotsan ka tarto kiilt. Kodavere murrakun om vällä ant raamatit ja tetäs näütemängõ.
Välislingiq
Katõgooria:Kodavere kihlkund
Joosu mõisa
250px|thumb|Joosu mõisa härbän 2007. a. süküskuun
Joosu mõisa (sks. k. Waimel-Neuhof) oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Laheda valla alal. Mõisa jaeti 1731. ja 1744. a. vaihõl ärq Väimälä mõisast. Mõisahuunõq jääväq Joosu küllä Võro-Põlva tiist mõnisada miitrit õdagu poolõ.
Inemiseq
Joosu mõisan om latsõn elänüq Wrangelli Ferdinand.
Huunõq
Pikk ütekõrdnõ puulkelbäkatussõga varaklassitsistlik, barokisugõmidõga härbän om perit 18. aastagasaa lõpust. Huunõ saalin olliq geomeetrilidse ornamendiga laeq. Pikkä aigo tühält saisnu härbän om mitmõst paigast varisnu ja väega kehvän saison. Kõrvalhuunist om alalõ ait.
4. radokuu päiv
4. radokuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 35. päiv.
Shakespeare'i William
Nuurus
Kuigi tuu kotsilõ olõ-iq paprit alalõ hoitunuq arvas inämbüs elokäügiuurjit, et William käve Stratfordin Kuninga Vahtsõn Koolin (King's New School). Tuu oll' 1553. a. luud prii kuul, Williami kotost mõnisada miitret. Kuninganna Elizabeth I aigu oll' kehvembit ja parõmbit põhikuulõ (grammar school), a ütine oppõkava oll' üle Inglüsmaa säädüsega paika pant nink kuul pidi andma põh'aligu koolitusõ ladina keele grammatikan ja antiigin.
Võro kiräviis
Vahtsõ kiräviie parandusõq
Paranduisi põhilinõ sisu om tuu, et kakkõhellü (q) ja pehmehüst (') soovitõdas märkiq veidemb ku inne, õnnõ kõgõ hädätarvilidsõmbidõ kotussidõ pääl, põhilidsõlt sääl, kon naaq eräldäseq tähendüst. Korgõt õ-hellü (y) märgitäs edespiten hariligu õ-ga, selle, et taa helü eräldä-i kunagi tähendüst.
22. joulukuu päiv
22. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 356. päiv (liigaastagal 357. päiv).
Shakespeare'i William
Nuurus
18-aastagadsõlt võtt' William naasõs 26-aastagadsõ Hathaway Anne. Abielotunnistus anti vällä 27. märtekuu pääväl 1582. Arvada, et saajaq tetti rutuga, tuu põh'us võisõ ollaq Anne rasõhus. Kuus kuud pääle saajit sündü näil tütär Susanna, kiä ristiti 26. lehekuu pääväl 1583. Katsiguq, poig Hamnet ja tütär Judith, sündüväq pia kats aastakka ildampa ja ristiti 2. radokuu pääväl 1585. Hamnet kuuli 11-aastagadsõlt ja matõti 11. põimukuu pääväl 1596.
Saint-Dié-des-Vosges
Kooliq
Institut universitaire de technologie (IUT) :
Võro kiräviis
Kakkõhelü
b) kimmä kõnnõviisi mitmusõ 3. käänüse lõpun nii olõvan- ku minevänaon: saavaq, kirotasõq, võtvaq, ommaq; saiq, kirodiq, võtiq, olliq;
Saint-Dié-des-Vosges
Välislingiq
Katõgooria:Prantsusmaa
Shakespeare'i William
London ja tiatrikarjäär
1599 ehitiq kompanii liikmõq Thamesi jõõ lõunõperve pääle uma tiatri ja panniq tuulõ nimes Globe (Maakerä). 1608 võtiq nääq üle Blackfriarsi tiatrimaja. Kompanii tekk' Shakespeare'ist rikka mihe. 1597 ost' tä Stratfrordi suurusõlt tõsõ maja New Place'i.
22. joulukuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Joulukuu
Võro kiräviis
Kakkõhelü
d) käskjä kõnnõviisi 2. käänüse lõpun: kaeq, küsüq, võtaq, puhkaq, kirodaq;
e) olõvaao ja lihtmineväao eitävän kõnnõn (edeeitüs): ei tiiq, ei käseq, ei võtaq, es kirodaq, es häbendelleq; ei tetäq, ei võetaq, ei kästäq, es kirotõdaq, es häbendeldäq;
f) katõ silbi ja e/õ- vai u/ü-lõpuga nimisõnon: kastõq, paisõq, lõunõq (lõunaq); imeq, hoonõq; seemeq, asõq; pehmeq, kahrõq; oluq, ohuq, lühüq
.tv
.tv om Tuvalu internetitunnus.
Võro kiräviis
Kakkõhelü
g) mitmin määr- ja asõsõnon: siiäq, sinnäq, eeläq, toonaq, ammuq, veidüq, kinniq; esiq.
Kakkõhellü või ette tullaq ka pall'odõn tõisin kotussin (kaeq kakkõhelü ettetulõmisõ tävvelik nimekiri), a sääl tedä hariligult ei kirotõdaq, kuiki ka tuud võinuq mõnikõrd tetäq näütüses sõna eräle vällätuumisõs, tälle suurõmba rasõhusõ andmisõs vai riimi peräst.
Peethelle pehmehüs
Pehmehüst märgitäs kirän, ku pehmehüs om:
a) minevigu tunnus: võtt', pand', käänd', murd', masś, laul', pill', oll', tull', karaś, tapõl', kergüt';
b) tagapoolidse vabahelü iin: mar'aq, var'oq, lag'a, lakk'a, pall'o, kah'o, tśura, tśauk, ńaugma.
Pehmehüst märgitä-i hariligult kirän, ku tä om:
a) nimisõnno lõpun: pall, kuul, kiil, üts, kats, pang, pätt, täht, kruun, kumm, kapp, parv, kurk, kõik, vask, suur, käng, sälg; hopõn, repän, jummal, pakan, kavval, tütär;
b) tegosõnno lõpun, ku olõ-i minevigu tunnus: ots, vaht, sund, mähk, tsurk, kamm;
Shakespeare'i William
London ja tiatrikarjäär
Mõnõq Shakespeare'i näütemängoq trükiti ärq 1594. aastagal. 1598. aastagas oll' tä joba hindäle niipall'o nimme tennüq, et timä nimi trükiti ärq joba nimilehti pääl. Shakespeare mänge näütemängen ka sõs, ku oll' joba kuulsa näütemängokirotaja. 1610. a. kirot' Daviese John Herefordist, et "hää Will" mänge "kuningliidsi ossi". Viil om märgit, et tä mänge Hamleti esä vaimo, Adamit näütemängon "As You Like It" kuuri näütemängon "Henry V". Uma karjääri kestel jagi Shakespeare umma aigu Londoni ja Stratfordi vaihõl. 1596. aastagal, aastagal inne New Place'i ostmist Stratfordin uma perre jaos, elli Shakespeare Pühä Heleni kihlkunnan Thamesi jõõst põh'a puul. 1599. aastagas oll' tä kolinuq üle jõõ Southwarki (tuul aastagal ehit' timä kompanii sinnäq Globe'i tiatri). 1604. aastagas oll' tä jälq kolinuq jõõst põh'a poolõ ilosidõ majjoga piirkunda Pühä Paulusõ Katõdraalist põh'a puul. Sääl tä üüre tarri prantsusõ hugenotilt Mountjoy Christopherilt, kiä oll' naisi parukidõ ja pääkattidõ valmistaja.
Põlva kihlkunna kooliq
Põlva kihlkunna kuulõ nimekiri lugõ üles Põlva kihlkunna kooliq.
Vanaq kooliq
(Kooliq, miä ommaq uma tüü lõpõtanuq.)
Kaeq viil
Katõgooria:Põlva kihlkunna kooliq
Shakespeare'i William
Illadsõq aastagaq
Peräst 1607. a. kirot' Shakespeare veidemb näütemänge nink pääle 1613. a. kiroda-s üttegi. Kolm perämäst näütemängo kirot' tä kuuntüün, arvada, et Fletcheri Johniga, kiä peräst tedä oll' Kuninga Miihi näütemängokirotaja.
Mõni aastak inne ärqkuulmist pand' Shakespeare ammõdi maaha ja kolõ Stratfordi. Ka pääle tuud käve tä aigaolt Londonin. 1613. a. urbõkuun ost' tä sääl innestidse dominikaani kluustrõ värehtimaja.
Pulga Jaan
Pulga Jaan (Jaan Pulk, sündü 1947) om Võromaa talomiis, muusik, laululuuja, kirämiis ja Võro liikmisõ tegeläne. Timä kirotõt laul "Egamehe reilendri" ("Tulõ aga tulõ") om väega lajalt tunnõt nink tuud pidäväq pall'oq joba rahvalaulus.
Shakespeare'i William
Illadsõq aastagaq
Shakespeare'i William kuuli ärq 23. mahlakuu pääväl 1616. Timäst jäiq perrä naanõ ja kats tütärd. Susanna oll' 1607 lännüq mihele tohtrõlõ Halli Jonilõ nink Judith oll' kats kuud inne esä ärqkuulmist lännüq veinimeistrele Quiney Thomasõlõ. William matõti Pühä Kolmainu Kerkohe 2 päivä pääle ärqkuulmist. 1616. ja 1623. a. vaihõl panti sinnäq timä mälehtüses monument, kon tedä om kujotõt kirotaman.
Võro kiräviis
Peethelle pehmehüs
c) peethelü iin: sitkaq, mustkaq, vask; otsma, vahtma, arstma, pakma, pruuvma, kamma;
Pulga Jaan
Ütiskundlinõ tegevüs
Pulga Jaan om võro liikmisõ üts välläpaistvamp tegeläne. Tä om avitanuq alostaq ja kõrraldaq Kaika suvõülikuulõ jt. võro liikmisõga köüdet tegemiisi. 1998. a. lehekuu Keelen ja Kirjandusõn kirotas kiräviisiprobleemest. Om olnuq võro aabidsakogo liigõq. Aastagil 1993-1996 oll' tä Võro Keele ja Kultuuri Fondi edemiis.
Kirändüs
Kirotanuq om Pulga Jaan veidü, a õnnõ võro keelen. Laulutekste, midä om tett "poiskõsõst pääleq", om avaldõt "Võro-Seto tähtraamatin" 1997 ja 1998. Tähtraamatin nigu ka võrokiilsen lugõmikun om ilmunu viil maal elolõ jäämise oppuisi, vai "eläjäsuguelo juttõ". Kunst'kirändüsligõmbist jutõst om "Üts päiv ja üü Aruküla Antsu elust" ilmunu 1992. a. tähtraamadun nink neli tükkü helükaseti "Pini hind" pääl.
Muusiga
Pulga Jaan om loonuq pall'o rahvalikkõ laulõ (nt. "Egamehe reilendri", "Ei olõq hullu"), bluusilukõ (nt. "Murõt ei olõ") nink sõnno mõnõ tunnõdu viie pääle (nt. "Liisa", "Mercedez-Benz", "Linda, vaim!"). Nuuq lauluq ommaq joudnuq nii timä hindä ku ka tõisi artistõ (nt. Nipernaadi, Ummamuudu, Lõkõriq, Sannaliseq) albommõ pääle. Ummi laulõ om Pulga Jaan kitra saatõl nii ütsindä ku Viie pääle seltskunnaga laulnuq pall'odõl võro üritüisil ja kontsõrdõl. Uma muusigutegevüse peräst om Pulga Jaani vahel kutsut Võromaa Võssotskis.
Võro kiräviis
Peethelle pehmehüs
d) i ja j iin: veli, padi, kosima, kassiq, tsiga, kallis; patja, asjo, kandja, võtja;
e) edepoolitsidõ vabahelle iin: lävi, nägo, veleq, keele, küle, näläne, käng, sälg.
Mõnikõrd või pehmehüst märkiq ka nimisõnno lõpun jm, ku tahetas pehmehüsele eräle tähelepanno pöördäq, näütüses nimisõnno tähendüse eräldämises (palk ja palk´, vaśk ja vask´), riimi vm peräst.
.tw
.tw om Hiina Vabariigi (Taiwani) internetitunnus.
Võro kiräviis
Korgõ õ
Korgõt õ-d, märgitäs hariligu õ-ga: mõõk, mõõtma, nõna, sõna, mõni, sõs, õks, sõsar, kõik, sõa. Sõnaraamadu märksõnon ja muial, kon hädäste vaia, pruugitas korgõndusmärki (ülespoolõ nuul ˆ ) õ all.
.tw
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Võro kiräviis
Kiräviie kriitiga
Võro kiräviit om kritiseerit põhilidsõlt tähti q ja y võõraperäsüse peräst Eesti kontekstin. Kriitikalõ om küländ häste vastat kakkõhelü märkmise tarvilikkusõ ni tähemärke q ja y kiräviide valimisõ osan. Nõrgõmbahe om argumenteerit tuu, milles om ülepää vaia korgõ y eräldämist madalast õ-st. Nimelt ku q om võro keelen kimmähe umaette foniim, minkal om väega tähtsä roll sõnamuudõ tähendüisi eräldämisen, sis korgõ y ja matal õ eräldä-i tähendüst. Umaette tähemärgi pruukmist korgõ y märkmises om põhjõndõt taa helü tähtsüsegaq keele tävvelidse struktuuri alalõhoitumisõn. Nimelt paistus y ollõv üts põhjus, mille om võro keelen vabahelükokkokõla nii ilosahe alalõ hoitunuq.
Kiräviie kriitiga om veenü ütelt puult ülembäntuuduidõ vahtsõ kiräviie paranduisini, a tõõsõlt puult võrokeelidse aolehe Uma Leht kiräviieni, kon märgitä-i kakkõhellü ega korgõt õ-d, a pehmehüst märgitäs. Osan välläandin, nt võrokeelidse laulupido Uma Pido matõrjaalõn, märgitäs kakkõhellü üläkomaga (').
Kitsõruusuu külä
Kitsõruusuu külä om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Shakespeare'i William
Illadsõq aastagaq
Katõgooria:Inglüsmaa inemiseq Katõgooria:Inglüsmaa näütekiräniguq Katõgooria:Inglüsmaa luulõtajaq
Võro kiräviis
Kiräviie kriitiga
Ilma umaette tähelda märkmisviise puudusõs om tuu, et nii sakõ ja tähtsä tähendüisi eräldäjä helü nigu kakkõhelü om tävveste märkmäldä, miä jätt sagõhõhe tähendüse segätses, vai om taa märgit väiku üläkomaga, midä hariligult panda-ai tähele ja loeta-ai vällä. Niisama tulõ üläkoma sakõ pruukmisõga kiräpilti mano hulga diakriitiliidsi märke ni umavaihõl lätväq kergehe segi kakkõhelü, pehmehüs, välläjätmismärk ja jutumärgiq, midä kõiki kirotõdas tävveste sammamuudu (') vai pia üttemuudu (' ´ ’ "). Vrd nt lausit:
"Lugõja kai lehe üle. Imä pand' mar'a pangi."
"Lugõja' kai' lehe' üle. Imä pand' mar'a' pangi."
"Lugõjaq kaiq leheq üle. Imä pand' mar'aq pangi."
Kunnajärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Võro kiräviis
Kaeq ka
Katõgooria:Võro kiil Katõgooria:Keeletiidüs
Haugjärv
Haugjärv vai Haudjärv om järv Karula kihlkunnan Taheva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Pikämäe järv
Pikämäe järv vai Pikämaa järv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
.tz
.tz om Tansaania internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.ua
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Kunnõjärv
Kunnõjärv [.Kunnõjärv] om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
5. radokuu päiv
5. radokuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 36. päiv.
.ug
.ug om Uganda internetitunnus.
5. radokuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Radokuu
Jeemen
Jeemen, ammõtlidsõlt Jeemeni Vabariik, om riik Lõunõõdagu-Aasian. Jeemeni pääliin om Şan‘ā'.
23. põimukuu päiv
23. põimukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 235. päiv (liigaastagal 236. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Põimukuu
11. mahlakuu päiv
11. mahlakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 101. päiv (liigaastagal 102. päiv).
Plaki järv
Plaki järv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Kaadsijärv
Kaadsijärv vai Kaatsijärv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan.
.uk
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Kaadsijärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
23. joulukuu päiv
23. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 357. päiv (liigaastagal 358. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Joulukuu
Tsiili
Aolugu
thumb|left|Tsiili valitsõmisjaotus thumb|left|Atacama
Välislingiq
Katõgooria:Tsiili Katõgooria:Lõunõ-Ameeriga riigiq
12. mahlakuu päiv
12. mahlakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 102. päiv (liigaastagal 103. päiv).
Kursi kihlkund
Kursi kihlkund om kihlkund Põh'a-Tartomaal.
12. mahlakuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Mahlakuu
Kursi kihlkund
Välislingiq
Katõgooria:Kursi kihlkund Katõgooria:Tartomaa Katõgooria:Tartomaa kihlkunnaq
Jaska järv
Jaska järv vai Jaaska järv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan.
Jaska järvest juusk läbi Mürgi oja. Järve vesi vaihtus ärq 3 kõrda aastagan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Iisrael
Välislingiq
Katõgooria:Iisrael Katõgooria:Aasia maaq Katõgooria:Aasia riigiq
6. radokuu päiv
6. radokuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 37. päiv.
Välislingiq
Katõgooria:Radokuu
Laiusõ kihlkund
Laiusõ kihlkund om kihlkund Põh'a-Tartomaal.
Välislingiq
Katõgooria:Laiusõ kihlkund
Peking
Peking (hiina keelen 北京, pinyin: Běijīng) om Hiina Rahvavabariigi pääliin. Peking om Põh'a-Hiinan.
Katõgooria:Hiina Katõgooria:Aasia riike pääliinaq Katõgooria:Hiina liinaq
Põlva kihlkunna küläq
Põlva kihlkunna külli nimekiri lugõ üles Põlva kihlkunna küläq.
A E H J K L M N O P R S T U V
Kaeq viil
Katõgooria:Nimekiräq  Katõgooria:Võromaa küläq
Põlva järv
Põlva järv vai Plaki järv om ülessulut järv keset Põlva liina Orajõõ pääl. Tä om luud 1960. aastagil. Põlva järven om 0,6 ha suurunõ saar.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
24. põimukuu päiv
24. põimukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 236. päiv (liigaastagal 237. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Põimukuu
Kurvitsa järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Kiräpää
Kiräpää vai Kirumpää om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Kiräpääl Kandsimäel ommaq varõmõq. Sääl oll' vanast tähtsä kants.
Kiräpäält juusk läbi Võhandu jõgi.
Aolugu
pisi|vasakul|Kiräpää kandsi varõmõq Edimäne tiidmine Kiräpääst (Kyrgenpae, Kyrrempe) om peri 1322. aastagast. Tarto piiskop' lask' tetäq Pihkva piiri lähkühe kats' kõvva kantsi – Kiräpää ja Vahtsõliina. Kiräpääl oll' Tarto piiskop'kunna suurõmbit ja arvadaq, et ka vanõmbit lossõ. Kandsi taadõ Võhandu viirde jäiq maarahva elämiseq. Egä tapõlusõ aigo olliq nuuq edimädseq, miä maaha palotõdiq. Tuul aol käveq Kiräpää all mitu kõrda kõvaq tapõlusõq. Ku vindläseq tulliq, saat' ordu siiäq 400 miist võõra väe vasta appi. Mõni aastak ildamba tulliq ordu väeq Kiräpääle kokko, et esiq Vinnemaalõ minnäq. Ku Tarto piiskop' ja ordu tüllü pööriq, sai Kiräpää jälkiq kõvva kannahtaq. Päält tuud tetti sõakäük' Pihkvahe ja säält tulti ummakõrda kätte masma. Nii käve jo inne Liivi sõta tan kõgõ tülü ja tapõlus.
Liivi sõa aigo 1558. aastagal tõi ordu sinnäq umaq meheq. A sis tuudi sõnna, et vindläseq ommaq Vahtsõliina ärq võtnuq. Tuud kuuldnuq, panniq ordumeheq esiq Kiräpää palama ja pagõsiq Valga poolõ. Liivi sõan palodiq üte jao Kiräpää kandsist maaha Poola väeq. Ku Lõuna-Eesti Poola kätte läts', tetti umaette Kiräpää staarost'kund. Ruutslaisi ja vindläisi tapõlusõq häödiq taa kandsi periselt. A viil Põh'asõa aigo kogosiq päält tapõluisi hinnäst Kiräpääle kokko Roodsi väeq. Parhillaq om kimmäst ja kuulsast Kiräpääst inne väiku müürükands perrä jäänüq.
Paraguay
Paraguay Vabariik (hispaania keelen República del Paraguay, guarani keelen Paraguái Tavakuairetã) om Lõunõ-Ameeriga riik.
Välislingiq
Katõgooria:Lõunõ-Ameeriga riigiq
.us
.us om Ameeriga Ütisriike internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Küberneetiga
Küberneetiga om tiidüs, miä uur juhtmisõ, teedüse ja teedüsvaihtusõ ületsit säädüisi nii teknikan, luudusõn ku ütiskunnan. Praktilidsõn usotiidüsen nimitedäs küberneetikas oppust kerigu valitsõmisõst ja juhtmisõst.
Katõgooria:Küberneetiga
.uy
.uy om Uruguay internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Kiumamõisa (külä)
Kiumamõisa om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Püksiharojärv
Püksiharojärv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
.uz
.uz om Usbekistani internetitunnus.
13. mahlakuu päiv
13. mahlakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 103. päiv (liigaastagal 104. päiv).
Matõmaatiga mõistõq
Matõmaatiga mõistidõ nimekiri lugõ üles tähtsämbäq matõmaatiga mõistõq. Sulgõ sisen ommaq nuuq mõistõq eesti keelen. Kõigi asjo jaos olõ-iq viil võrokeelist sõnna vällä märgit ja kõik välläpakut sõnaq pruugi-iq viil kõgõ parõmbaq ollaq. Avitaq vahtsit sõnno vällä märki! Arotamisõs ja vaidlõmisõs võisiq pruuki s'oo artikli arotuslehekülge. A B C D E F G H I J K L M N O P R S T U V Õ Ä Ö Ü
13. mahlakuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Mahlakuu
Matõmaatiga mõistõq
C
Cauchy ribu*? (Cauchy jada)
P
?pind (pind)
Ü
Katõgooria:Matõmaatiga Katõgooria:Nimekiräq
Eesti kiil
Eesti kiil om soomõ-ugri kiili õdagumeresoomõ lõunarühmä kiil. Eesti keele lähkümbäq sugulasõq ommaq õdagumeresoomõ keeleq vad'a, lõunõeesti ja liivi kiil.
Eestikiilne Vikipeediä oll' 2022. aastaga hainakuun päält 200 000 artikligaq kõiki Vikipeedijide nimekirän 44. kotussõ pääl.
Aolugu
Eesti kiil om vällä kujonuq õdagumeresoomõ algkeele põh'aeesti hõimomurdõst, midä kõnõldi edimädse aastatuhandõ aigo seoilmaao Põh'a-Eestin. Eesti kiil om kokko putnuq mitmidõ kiiligaq, naidõ siän ka lõunõeesti keelega, miä kõik kiilt mõotanuq ommaq. Kõgõ rohkõmb om eesti kiil mõotõt alamb- ja ülembs'aksa keelist, midä ülemb klass Eestin kaugu kõnõl'.
Edimädseq üleskirotusõq eesti keelest ommaq ütsiguq sõnaq ja kotussõnimeq. Kõgõ edimäne teedäq üleskirotus om peri Hendriku Liivimaa kroonikast, ku 1215. aastagal ollõv saarlasõq pappi piinanuq ni ütelnüq: ''Laula! Laula! Pappi!''. Põh'aeesti kiräkiil naas' kujjo võtma 16. aastagasaal, ku ilmu lutõri vaimon tettüt usokirändüst. Aastit 1200–1700 peetäs eesti keeleaoluun suuri muutuisi aos. Tuud aigu sündüq kümneq umavaihõl köüdedüq helü- ja vormimuutusõq (tähtsäq ommaq lõpu- ja sisekaoq), miä tegeväq eesti keelest tõisist õdagumeresoomõ keelist erälesaisva keele. Nii sündüq eesti keele kolm pikkusastõnd vai väldet. 18. aastagasaa edeotsa eesti kiil oll' jo struktuuri ja helle poolõst pia sama ku seoilmaao eesti kiil, pääle tuud aigu ei olõq struktuurin muutuisi olnuq.
Helüoppus
vasakul|pisi|Eesti keele vabahelüq
Vabahelüq
Eesti keelen om ütessä vabahellü: [i], [y], [u], [e], [ø], [ɤ], [o], [æ], [ɑ] ja naid kirotadas tähtiga i, ü, u, e, ö, õ, o, ä, a. Kõiki vabahelle tulõ ette lühkül ja pikäl kujol. Pikäq ütsikvabahelüq (monoftongiq) tulõvaq ette õnnõ päärõhuliisi tsilpe seen.
Astmõvaeldus
Nigu tõisilõgi õdagumeresoomõ ja saami keelile, om eesti keelele loomuperäne astmõvaeldus. Sõnavormõn olõvaq tüvekujoq võivaq tõõnõtõõsõst esiqmuudu ollaq uma astmõ poolõst, tuu tähendäs pikkusastmõ, sisehelle vai mõlõmba poolõst. Tõisildõ üteldäq jagonõs astmõvaeldus eesti keelen katõs alambjaos – laadivaeldusõs ja pikkusvaeldusõs.
Astmõvaeldusõn jagonõsõq tüvekujoq tugõva- ja nõrgaastmõliidsis. Tugõvaastmõlinõ tüvi om hariligult kolmandan välten ja nõrgaastmõlinõ tõõsõn välten. Ku astmõvaih om nätäq tuust, et üten tüvevariandin om peethelü või s, midä tõõsõn olõ-õi, sõs om nõrgaastmõlinõ tuu, kon täüspeethellü vai s-i olõ-õi, ni tuud pikkusastmõst huulmaldaq. Nõrgõmbasminejäs astmõvaeldusõs loetas muutust tugõvalt nõrgalõ astmõlõ, tugõvambasminejäs vastapidist. Nimisõnol om seo nätäq uma- ja osakäänüssest, tegosõnol olõvaaao ütsüse 3. käänüssest. Võro keelen om paralleelis tuud olõvaao ütsüse 1. käänüs, selle et tuu om eesti keelele lähkümb.
Nimisõnno käändmine
Nimisõnno om eesti keelen nellä liiki: perisnimisõnaq, arvsõnaq, asõsõnaq ja umahussõnaq ja naaq kõik näütäseq grammatilist arvu (ütsüs vai mitmus) ni käänüst. Eesti keelen om 14 käänüst: kolm grammatilist käänüst (kolm edimäist), kuus kotussõkäänüst ja viis adverbilist käänüst. Mõnikõrd loetas käänüsses ka viisikäänüst (nt paljajalu, meritsi), a säänest vormi saa moodustaq õnnõ ütsikist sõnost, tuuperäst ei saaq viisikäänüst erälde käänüsses kutsuq.
Lätteq
Katõgooria:Eesti kiil Katõgooria:Eesti Katõgooria:Keeleq
7. radokuu päiv
7. radokuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 38. päiv.
Välislingiq
Katõgooria:Radokuu
Rüüvlilump
Rüüvlilump om lump Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
24. joulukuu päiv
24. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 358. päiv (liigaastagal 359. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Joulukuu
Rüüvlilump
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Harglõ kihlkunna kooliq
Harglõ kihlkunna kuulõ nimekiri lugõ üles Harglõ kihlkunna kooliq.
Kivijärve
Kivijärve om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Berliin
Berliin om S'aksamaa pääliin ja riigi kõgõ suurõmb liin. Sääl eläs 3,5 milľonit inemist. Berliin om suurusõ poolõst tõnõ liin Euruupa Liidon. Berliin om Hummogu-S'aksamaal, Kesk-Euruupa tasamaal, umbõs 70 kilomiitret Poola piirist õdagu poolõ. Berliin om jaet 12 liinajaos. Liina suurus om 892 km².
Katõgooria:Pääliinaq Katõgooria:S'aksamaa liinaq
Maarja-Magdaleena kihlkund
pisi|Maarja-Magdaleena kerik
Maarja-Magdaleena kihlkund om kihlkund Põh'a-Tartomaal.
Välislingiq
Katõgooria:Maarja-Magdaleena kihlkund Katõgooria:Tartomaa Katõgooria:Tartomaa kihlkunnaq
.va
.va om Vatikani internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.ve
.ve om Venezuela internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Kaika suvõülikuul 1989 Kaikal
Kaika suvõülikuul 1989 Kaikal 6.-9. põimukuu pääväl oll' kõgõ edimäne võrokõisi Kaika suvõülikuul.
Osavõtjit oll' 138. Kõnõlõjidõ hulgan olliq Kama Kaido, Visseli Agu, Keema Hella, Kaalepi Ain, Kronbergi Janika, Kauksi Ülle, Ojala Uno, Kasaku Enn ja Kõivo Madis.
Semiootiga
Semiootiga om tiidüs märgest ja märgisüstemiist.
Semiootiga alaharoq ommaq parlatsõl aol suurõn plaanin säändseq:
Katõgooria:Semiootiga
Tiatri
Tiatri (kriika keelest theatron "näütemängopaik") om sõna-, muusiga-, tandsulavastuisi näütäjä kunstiasotus, kon hariligult kandas ette näütemänge, oopõriid, opõrette ja ballette. Tiatri om ka kunstiliht (lavakunst, tiatrikunst).
Kaeq ka
Katõgooria:Tiatri Katõgooria:Kunst Katõgooria:Meelelahutus
Kivikülä (Moostõ)
Kivikülä om külä Põlva kihlkunnan Moostõ vallan.
Kanepi kihlkunna kooliq
Kanepi kihlkunna kuulõ nimekiri lugõ üles Kanepi kihlkunna kooliq.
.vc
.vc om Saint Vincenti internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Ilmatiidüs
Ilmatiidüs vai meteoroloogia om tiidüs, miä uur õhkkunda (atmosfääri), tuu ehitüst ja tallitõlõmist. Ilmatiidüst loetas geofüüsiga allharos ni päält õhkkunnafüüsiga, -keemiä ja -dünaamiga uur taa ka õhu ja maapinna (maisõmaa vai mere pinna) hindävaihõlist mõjjo. Ilmatiidüse pääülesannõq om ilma seletämine ja ettearvaminõ, minkas taad tiidüst ka inämbüisi kitsambalt peetäs.
Katõgooria:Ilmatiidüs
Kõvvõrjärv (Koorastõ)
Kõvvõrjärv om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan Koorastõ küläst 1 km hummogu poolõ. Tä om üts Koorastõ järvist.
Järve hummoguveeren om üts riba põlist (umbõs paarisaa-aastagast pedäjämõtsa ütsikide kuusiga. Põh'aveeren on tsukõluskotus ja kraav, miä lätt Mudsina järve. Järve vesi vaihtus ärq 0,3 kõrda aastagan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
26. põimukuu päiv
26. põimukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 238. päiv (liigaastagal 239. päiv).
Kiuma
Kiuma vai Kioma om külä Põlva kihlkunnan Põlva valla õdaguosan. Kiuma om põh'a puul kõrvu Aarnaga, hummogun Tännässilmä ja Kähri küläga, lõunõn Puskaruga, õdagun Kanepi valla Ihamaru küläga ja Kanepi valla Varbusõ küläga. Kiuma külä õdagupiir lätt suurõman osan müüdä Ahja jõkõ. Maakunna ja valla keskustõ Põlvahe om 6 kilometrit maad.
Aolugu
Kiuma külä aolugu om köüdet Kiuma mõisaga, midä om edimäst kõrda nimmat 1495. aastagal (Küemahe). Inneskidse Kiuma mõisa süä om sõskiq täämbädsen Aarna külän. Perän valdo tegemist 1866. aastagal oll' külä Kioma valla kuunsaison 1939. aastagani, a pääle 1939. aastaga valdo ümbremuutmist oll' Põlva valla kuunsaison. 1939. aastagani oll' külä ammõtlinõ nimi Kioma. Päält külänõvvukogo tegemist oll' Kiuma 1945. aastagast pääle Kioma külänõvvukogo keskus. 1950. aastaga säädüsega kaotõdi ärq Põlva vald ja Kioma külänõvvukogo maa arvati Põlva rajooni ala. 1954. aastaga kaotõdi Kioma kulänõvvukogo ärq ja tuu maa pandi ammõtlidsõlt kokko Põlva külänõvvukogoga. Sinnäq jäi seo 1991. aastagani. Säält pääle om Kiuma Põlva valla jago.
Kultuur
Külä põh'aõdaguosan om mitu kääbäst, miä ommaq ku arkeoloogia mälehtüseq kaitsmisõ all. Külän om Kiuma rahvamaja ja Kiuma raamadukogo. Kah om Kiuma külän sündünüq keeletiidläne Liiva Heino.
8. radokuu päiv
8. radokuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 39. päiv.
Breinigerberg
thumb|Breinigerberg Breinigerberg om Stolbergi liina jago S'aksamaal. Breinigerbergin elli 2005. aastagal 971 inemist.
Katõgooria:S'aksamaa
Saarjärv (Saarjärve)
Saarjärv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Almazán
300px|right thumb|left|200px|Almazán Almazán om umavalitsus Hispaania Castilla-Leóni piirkunna Soria maakunnan.
14. mahlakuu päiv
14. mahlakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 104. päiv (liigaastagal 105. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Mahlakuu
Kaivandu
Kaivandu vai Kaivandulump om lump Karula kihlkunnan Karula vallan.
Palamusõ kihlkund
Palamusõ kihlkund om kihlkund Põh'a-Tartomaal.
Austria
Austria Vabariik (s'aksa keelen Republik Österreich) om Õuruupa riik. Meilt kaiaq om tä lõuna ja õdagu vaihõl. Austria naabõrriigiq ommaq Liechtenstein ni Sveits õdagun, Itaalia ni Sloveeniä lõunan, Ungari ni Slovakkia hummogun, S'aksamaa ni Tšehhi põh'an.
Välislingiq
Katõgooria:Õuruupa riigiq
.vg
.vg om Briti Neitsüsaari internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Buenos Aires
pisi|left| Buenos Aires om Argentina pääliin. thumb|800px|center|
Katõgooria:Argentina liinaq Katõgooria:Lõunõ-Ameeriga riike pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Kaika suvõülikuul 2006 Valgjärvel
thumb|250px|Contra tege sporditunni
Kaika suvõülikuul 2006 Valgjärvel peeti Valgjärve koolimajan 11.-13. põimukuu pääväl. Suvõülikooli rektor oll' Kama Kaido, pääkõrraldaja Ojari Triinu.
Katõgooria:Kaika suvõülikooliq
Ukraina
Ukraina (ukraina keelen Україна) om Õuruupa riik. Ukraina pääliin om Kiiev ja põhirahvas ukrainlasõq.
Märtekuu 2007
2007. aastaga Märtekuu aigraamat.
Ukraina
Muistinõ aig
Ukraina alalt om lövvet asjo kõigist paleoliitikumi aojakõst, Acheuli kultuurist pääle. Krimmi kuupelopaigost om lövvet ka neandertaallaisi kalmõ. Keskmädsest ja noorõmbast paleoliitikumist om uurit mammudiluust elohuunidõga elopaiko (Moldove, Mizin, Mežõrõtši). Mesoliitikumin naati tarvitama mikroliite (väiksit kivist tüüriisto). Neoliitikumin, VI aastagatuhandast i. m. a. naati Ukraina lõunõõdagujaon põldu tegemä (Bugi-Dnestri kultuur), tuu levisi IV-III aastagatuhandal i. m. a. Dnepri keskjoosuni (Trõpillja kultuur), muial eleti päämädselt iks viil jahipidämisest ja kalapüüdmisest (Dnepri-Donetsi kultuur).
Pronksiaol (III aastagatuhanda lõpp – I aastagatuhanda alostus i. m. a.) naati põldu tegemä egal puul. Stepivüün matõti inemiisi kääbäskalmihe.
8. aastagasaal i.m.a. naati tarvitama rauda. 7. aastagasaal i. m. a. elliq stepen sküüdiq. Noidõ päälikide kääpist om lövvet pall'o väärismetalist asjo. 6. aastagasaal i.m.a. tetti Musta ja Aasovi mere viirde kreeka kolooniaq. 5. aastagasaal i.m.a. tekkü Kertši ja Tamani puulsaarõ pääl Bosporosõ riik. 3.-2. aastagasaal i.m.a. tungõq steppehe sarmaadiq. Põh'a-Ukrainan valits' 2. aastagasaast i.m.a. 2. aastagasaani m. a. p. Zarubintsõ kultuur, Õdagu-Ukrainan 2.-4. a. s. Tšernjahhivi kultuur. 4. aastagasaal naas' Ukrainahe tungma hunnõ ja tõisi rändrahvit. 5.-7. aastagasaal levisi põh'apoolitsõn Ukrainan Kortšaki kultuur, miä arvada oll' slaavi peritollo. I aastagatuhanda keskel tekkü Kesk-Dnepri kandin slaavi hõimõ liit.
Ku sugukundlinõ kõrd lagosi (6.-9. a. s.), naksiq hummoguslaavi hõimõl arõnõma feodaalsuhtõq. Väega tähtsä oll' kaubatii Õdagumerest Musta mereni, miä vei varjaagõ mant kreeklaisini.
Kiievi kuldaig
9. aastagasaal tekkü varafeodalistlinõ Kiievi-Vinne riik, mink tuumik oll' Ukraina ala, vällä arvat lõunõhummogujago ja Krimm. Musta mere veeren stepen elliq 9. a. s. lõpost petšeneegiq, 10. a. s. tungõq sinnäq polovetsiq. Kiievi-Vinne riigi häitseng oll' Vladimir Svjatoslavitši aol (980–1015). 988–989 sai riigiusos ristiusk. 11. aastagasaa tõõsõl poolõl naas' riik killunõma. Vladimir Monomahh (1113–1125) suut' riigi aotidsõlt ütes köütä, a peräst 1132. aastakka lagosi riik lõpligult. 11. aastagasaal leiväq lahko Tšernigivi ja Perejaslavi vürstiriik, 12. aastagasaal tekküq Galõtšina, Volodõmõri-Volõni ja Kiievi vürstiriik. 1199 ühend' Roman Mstislavitš (1170–1205) Galõtšina ja Volodõmõri-Volõni (Vladimiri-Volõõnia) Galõtši-Volõni (Galiitsia-Volõõnia) vürstiriigis. Taga-Karpaadi-Ukraina läts' 11. a.s. tõõsõl poolõl Ungari valdustõ. 200px|thumb|Suurvürst Vladimiri ristmine. Vasnetsovi Viktori maal (1890).
1187 om kroonikan edimäst kõrda tarvitõt nimme Ukraina (tuu tähendäs piirialla).
Võõra võimo aoq
1239-40 tungõq Ukraina alalõ Batu-khaani väeq nink vallutiq Perejaslavi, Tšernigivi, Krimmi, Kiievi ja Galõtši-Volõni. Vürstiriigiq sattuq vasallisõltuvustõ Kuldhordist. Kõgõ tugõvamb – Galõtši-Volõni vürstiriik – alistõdiq lõpligult 1259. Kiiev es olõq inämb poliitilinõ ja kerigukeskus: aastagast 1169 oll' suurvürsti, aastagast 1299 metropoliidi residents Vladimirin.
Killustunut maad naksiq 14. a.s. tahtma õdagunaabriq: Leedu suurvürstiriik vallut' inämbüse Volõnist, Tšernigivi-Siverskimaa, Kiievimaa, Perejaslavi ala, osa Podilljat nink maa Dnepri ja Dnestri vaihõl Musta mereni. Poola sai hindäle Galõtšina, osa Podilljat ja Volõni, Moldova vürstiriik sai Bukoviina.
Krimmin tekkü 1440. aastagil hindäperi Krimmi khaaniriik, miä aastagast 1475 oll' vasallisõltuvusõn Türgüst. 1480. a. paiko naksiq pääle Krimmi tatarlaisi ja Türgü rüüsteretkeq Ukraina alalõ, 1482 sai kõvva kannahtaq Kiiev.
Ukrainlasist kujosi vällä umaette rahvas 14.-15. a.s. Edesi lätsiq käsitüü ja kaubandus, kasviq liinaq. Mito liina sai 16. a.s. Magdeburgi õigusõ. Folvarkõ (poola mõisidõ) luumisõ peräst naas' talorahvas' 1460 ja 1490–92 Galõtšinan mässämä. 15. aastagasaast Lõunõhummogu-Ukraina steppehe pagõnuisist inemiisist saiq kasaguq. Noil, esiqeränis Zaporižžja Sitši kasagil oll' tähtsä osa ukraina rahva vabahusvõigõlusõn. Ukrainlasõq võitliq nii Poola-Leedu ku ka Türgü vallutajidõ vasta. 1500–1503 võidiq nääq Leedu suurvürstiriigilt tagasi suurõmba jao Tšernigivimaast. Peräst Lublini uniooni sõlmmist (1569) laiõnõsi Ukrainan poola magnaatõ võim. 16. aastagasaa keskpaigas oll' talorahvas põhilidsõlt sunnismaisõs tett. 1591–93 toimu Kossinski juhit nink 1594-96 Nalõvaiko juhit talorahva ja kasakidõ mäss. Rahvas olõ-s rahol ka usolidsõ survõga (Bresti unioon, 1596). 1638. aastagast pääle pagõsi kasakit ja talopoigõ Slobodaa-Ukrainahe. 1648–54 juhtõ Poola ülembvõimo vastalist võigõlust hetman Hmelnõtski Bogdan.
11. rehekuu pääväl 1653 tekk' Vinne Maakogo ja 18. vahtsõaastakuu pääväl 1654 Perejaslavi Raada otsussõ, et Ukraina piät Vinnemaaga ütte minemä. Vinne-Poola sõda (1654–67) lõppi Andrussovo vaihõrahoga: Poola pidi tunnistama, et Kuraperve-Ukraina (säälhulgan Deulino vaihõrahoga 1618 Poolalõ lännüq Tšernigivi ala) ja Kiiev ommaq Vinne riigi osaq, Zaporižžja Sitš läts' Poola-Leedu ja Vinnemaa ütidse valitsõmisõ ala nink Hääperve-Ukraina jäi Poolalõ. Poola poolõ hoitjaq hetmaniq Võgovski ja Hmelnõtski Juri tahiq Poola võimo tagasi tuvvaq, a tuu lää-s kõrda.
250px|thumb|left|Zaporižžja kasaguq kirotasõq kirja Türgü sultanilõ Mehmed IV-le. Repini Ilja maal (1880–1891). 1677–78 taht' Ukraina alla ärq vallutaq Türgü, a suta-s. Türgüga sõlmit Bahtšisarai raho (1681) ja Poolaga sõlmit "egävene raho" (1686) kinnütiq lõpligult, et Kuraperve-Ukraina, Kiiev ja Zaporižžja Sitš lääväq Vinne ala. Es lääq kõrda ka hetman Mazepa katsõq (1687–1708) Kuraperve-Ukrainat Vinnemaa alt vabas saiaq. Tä pidi salajaidsi kõnõluisi edimält Poolaga, sõs Roodsiga.
18. aastagasaal naas' Vinne valitsus Ukraina õiguisi veidembäs võtma: 1709 purustõdiq Zaporižžja Sitš (vahtsõnõ luudi 1734, lõpligult kaotõdiq ärq 1775), 1722 luudi Ukraina valitsõmisõs Väiko-Vinne Kolleegium nink ku hetman Skoropadski kuuli (1722), sõs hetmanit inämb kõrraperätselt es vaitaq. Hetmaniammõt kaotõdiq hoobis ärq 1764. Aastagas 1775 oll' kasagidõ umaval'tsus ärq kaotõt. 1785 saiq kasaguvanõmbaq samaq õigusõq Vinne aadliga. 1783. a. ukaasiga vormistõdiq Kuraperve-Ukrainan juriidilidsõlt perisorjus, 1796 lajõndõdiq ukaasi Lõunõ-Ukrainalõ. Mässämä naati nii Kura- ku Hääperve-Ukrainan (sääl tekkü haidamakkõ liikminõ).
Ku Poola ärq jaeti, sai Austria 1772 Galõtšina ja 1774 Türgült ka Bukoviina, Vinnemaa ala läts' 1793 Hääperve-Ukraina ja 1795 Õdagu-Volõni ala. Vinne-Türgü 1768.–74. a. (Kučukkajnardža raho) ja 1787.–91. a. sõa (Iasi raho) tulõmusõl sai Vinnemaa hindäle ala Musta mere veeren Dneprist õdagu puul. Krimmi khaaniriik kuulutõdiq 1774 Türgüst sõltumatus ja tuu läts' 1783 Vinne riigi ala. 18. a.s. naati Musta ja Aasovi mere viirt kutsma Novorossias; tuu asustõdiq kipõstõ.
250px|thumb|"Õtak Ukrainah". Krõžitski Konstantini maal (1901), miä kujotas Ukraina tallo 19. aastagasaa alostusõn. 1820. aastagil võitliq esivalitsusõ vasta aadlikõst revolutsionääriq – dekabristiq. 1821 luudi Ukrainan näide Lõunõütisüs, 1823 luudi Ütitside Slaavlaisi Ütisüs. 1845-47 teguts' Kiievin Kyrillosõ-Methodiosõ Ütisüs. 1848.–49. a. revoluts'uun and' huugu talorahvaliikmisõlõ Austrialõ kuuluvan Õdagu-Ukrainan nink valitsus pidi 1848 Galõtšinan, Bukoviinan ja Taga-Karpaadi-Ukrainan perisorjusõ ärq kaotama. 1861. a. talorahvareformiga kaotõdiq perisorjus Hääperve- ja Kuraperve-Ukrainan kah ärq.
19. aastagasaa lõpon oll' Ukraina Vinne riigi päämäne hüdse-, metali- ja tsukrutuutja.
1863 Poolan puhkõnu mäss hõlmas' ka Hääperve-Ukrainat. 1860.–80. aastagil levisi Ukrainan narodniklus. 1875 luudi Odessan Lõunõ-Vinnemaa Tüülisütisüs, 1897 Kiievin ja Jekaterinoslavin Tüülisklassi Vabastamisvõigõlusõ Liit. Ukrainlasõq võti ossa 1903. a. Lõunõ-Vinnemaa üldstreigist ja 1905.–07. a. revoluts'oonist (sündmüseq Sevastoopolin, Kiievin, Donetski hüdsebasseinin ja soomuslaiva "Potjomkin" pääl, poliitilidsõq streigiq ja talorahvarahotusõq).
Nõvvokogo aig
Peräst Vinnemaa Veebruaripööret naati Ukrainan vabahusõ iist kõvõmbihe võitlõma. Kiievin luudi 17. urbõkuu pääväl 1917 Keskraada, miä kuulut' 20. märtekuu pääväl 1917 Ukraina rahvavabariigis ja valõ umas päämehes Gruševski, pääministres Võnnõtšenko ja välisministres Petljura. Edimäne üleukrainalinõ nõvvokogo kongress kuulut' 25. joulukuu pääväl Harkivin Ukraina nõvvokogo vabariigis, nii tekkü katsikvõim. Bresti raho tingimüisi rikkõn okupiirsõq S'aksa ja Austria väeq Ukraina ja saadiq Keskraada lakja; Ukraina hetmanis määräti Skoropadski. 14. joulukuu pääväl haard' Kiievin võimo hindä kätte Ukraina Direktoorium. 1918. a. märtekuu alostusõn kuulutõdiq Austria kubõrnaatri toel Lvivin vällä Õdagu-Ukraina Rahvavabariik. 22. vahtsõaastakuu pääväl 1919 sõlmiti Hummogu- ja Õdagu-Ukraina unioon, samal pääväl vallut' Verrev vägi Kiievi. Direktoorium liiku Petljura juhtmisõl Vinnõtsjahe. 14. urbõkuu pääväl 1919 moodustõdiq Kiievin Ukraina Nõvvokokõ Sotsialistlinõ Vabariik. Keväjä ja suvõl hõivas' inämbüse Ukrainat Denikini valgidõ armee. 1919-20 tungõq Ukrainahe Poola väeq. 18. urbõkuu pääväl 1921 sõlmiti Poola ja Vinne SFNV vaihõl Riia raho (Õdagu-Ukraina ja Õdagu-Valgõvinne jäiq Poolalõ). 30. joulukuu pääväl 1922 tetti Ukrainast, Vinne SFNV-st, Valgõvinne NSV-st ja Taga-Kaukaasia SFNV-st ütine liitriik – NSV Liit. Ukraina pääliinas sai Harkiv, Kiiev om pääliin aastagast 1934.
200px|thumb|Viijovvujaama ehitämine Dnepri jõõ pääle (u. 1930). Ukraina läts' üle vahtsõlõ majanduspoliitikalõ, toimu ukrainastuminõ (ukraina kiil sai eelisõigusõ, arõndõdiq rahvustiidüisi). 1928 pand' Stalin tuu protsessi saisma, vinne kiil tetti tõõsõs riigikeeles, ukraina rahvuslaisi üle naati pidämä poliitiliidsi kohtoprotsesse. 1930. aastagil süüdüstediq Ukraina juhtõ natsionalismin ja nääq hukatiq ärq. Põllumajandusõ sundkollõktivisiirmisega tekütet nälähädän (ukraina keelen holodomor) saiq hukka mill'onaq inemiseq (2,4-5 mln).
1939 okupiirse NSV Liit Poola ala kuulunu Õdagu-Ukraina ja tuu panti kokko Ukraina NSV-ga. 27. piimäkuu pääväl 1940 esit' NSV Liit Romaanialõ ultimaadumi, et tuu annassi Põh'a-Bukoviina ja Bessaraabia NSV Liidolõ. NSV Liit okupiirse nuuq alaq ja muut' osas Ukraina NSV-st.
Tõõsõ ilmasõa aigo okupiirsõq suurõmbat jako Ukrainat S'aksa väeq nink 1941-44 oll' sääl S'aksa võim. Rehekuus 1944 oll' Ukraina ärq vallutanuq Verrev vägi. Ukraina sõakaotusõq olliq suurõq, a territoorium läts' sõa käügin suurõmbas: NSV Liido ja Tšehhoslovakkia lepüngiga 1945. a. 29. piimäkuu pääväst läts' Ukraina NSV ala Taga-Karpaadi-Ukraina. 19. radokuu pääväl 1954 läts' Ukraina NSV ala Krimmi oblast. Ukrainat loetas ÜRO asotajaliikmõs (1945) nink tä võtt' ossa 1946. a. Pariisi rahokonverentsist.
Perämäne aig
24. põimukuu pääväl 1991 kuulut' Ukraina hindä hindäperi riigis. Aastagast 1991 kuulus Ukraina Sõltumada Riike Ütisüste (om tollõ asotajaliigõq), a Vinnemaaga om täl olnuq mito tüllü: Musta mere laivastigu, gaasi ja muu peräst. 1996. a. lehekuust olõ-iq Ukrainal tuumarelvä. 1991 sai Krimmist vabariik Ukraina kuunsaison. Samal aastagal keeleti Ukrainan ärq NLKP. 1989 luudi Ukraina Rahvarinnõq (Ruhh). 1993 naati majandust ümbre säädmä.
Luudus
Ukraina om Hummogu-Õuruupa laugõmaa lõunõõdagujaon. Õdaguveeren jääs Ukraina piirehe Hummogu-Karpaatõ põh'aosa (korgõmb mägi Goverla, 2061 m), lõunõn Krimmi puulsaarõ pääl Krimmi mägestik (korgõmb mägi Roman-Koš, 1545 m). Maa keskmäne korgus om 175 miitret üle merepinna. Laugõl maal om mito korgõmpa paika: Volõni (kõgõ korgõmb kotus 342 m), Podillja (471 m), Dnepri (321 m), Donetsi (367 m) ja Aasovi (324 m) korgõmaa. Põh'aõdagun küünüs Ukraina piirehe Kesk-Vinne korgõmaa. Madalistmaiõst om kõgõ põh'apoolitsõmb Polissja (150-200 m), tuust lõunan om Dnepri matalmaa (50-160 m). Lõunõ-Ukrainan om Musta mere matalmaa ja Põh'a-Krimmi tasatsõq maaq.
Suurõmban jaon Ukrainan om parralämmävüü sisemaa ilmastu, õnnõ Krimmi lõunõrannan om vaihhõmereline ilm. Põh'aõdagust lõunõhummogu poolõ minnen lätt ilm sisemaalidsõmbas: keskmädse suvõ- ja talvõtemperatuuri vaih lätt suurõmbas, sadõmit ja õhonesset jääs veidembäs. Keskmäne temperatuur om vahtsõaastakuun kõgõ madalamb Põh'ahummogu-Ukrainan (-8 kraati) ja kõgõ korgõmb Lõunõ-Krimmin (4 kraati). Hainakuun om põh'an ja põh'aõdagun lämmind 18-19 kraati, lõunõõdagun 23-24 kraati. Lumi püsüs maan põh'ahummogun kooni 100 päivä, lõunõn ja lõunõõdagun 30-45 päivä aastagan. Sadõmit om põh'aõdagun 600-700, lõunõhummogun 250-300, Krimmi mäkin 1000-1200 ja Karpaadõn 1200-1600 millimiitret aastagan. Lõunõ-Ukraina stepialaq ommaq põvvadsõq.
Ukraina jõõq kuulussõq päämädselt Musta ja Aasovi mere vesikunda. Õnnõ 4% Ukraina jõki viiq lääväq Visla harojõki pite Õdagumerre. Kõgõ tähtsämb jõgi om Dnepr, miä juusk keset Ukrainat põh'ast lõunõhe ja miä jaga maa Hää- ja Kuraperve-Ukrainas.
Põh'a-Ukrainan (Polissja) segämõtsavüün kasussõq päämädselt pedäjä-, tammõ-pedäjä- ja segämõtsaq. Mõtsastepivüün kasusõq kotussidõ valgõpöögi-tammõ-, tammõ- ja tammõ-vahtra-pähnämõtsaq. Stepivüün om stepp. Luuduslist steppi või löüdäq luuduskaitsõallol. Mõts katt umbõs 13% riigi pinnast (pia 80 000 km²). Krimmi lõunõveeren kasusõq igihaljaq kasvoq. Karpaadõn ja Krimmi mäkin kasus kooni 400 m korgutsõniq lehtmõts, 700-1500 m korgutsõl segämõts ja korgõmban ommaq mäginiidüq (poloniinaq).
Maavarrost om merehüst (Donetsi hüdsebassein, Lvivi-Volõni hüdsebassein), pruunihüst, naftat, maagaasi, palavatkivvi, turvast, ravvamaaki (Krementšuk, Krõvõi Rig, Kertš), mangaanimaaki (Nikopol, Tokmak), kinaveri, nikli-, titaani- ja tõisi haruldaisi metalidõ maakõ, kaali- ja kivisuula, kaoliini, grafiiti ja muud.
Kaitsõallost ommaq kõgõ suurõmbaq Musta mere, Polissja, Karpaadi ja Askania-Nova luuduskaitsõalaq, Karpaadi riigipark ja Šatski riigipark. Kokko om kaitsõ all olõvat maad 4070 km².
Valitsõmisjaotus
Ukraina jagonõs 2 keskalluvusõga liinas (Kiiev ja Sevastoopol), 24 oblastis ja Krimmi vabariigis. Oblastiq ommaq Dnipropetrovski, Donetski, Harkivi, Hersoni, Hmelnõtski, Ivano-Frankivski, Kiievi, Kirovogradi, Luganski, Lvivi, Mõkolaivi, Odessa, Poltaava, Rivne, Sumõ, Zaporižžja, Žitomõri, Taga-Karpaadi, Ternopili, Tšerkassõ, Tšernigivi, Tšernivtsi, Vinnõtsja ja Volõni oblast.
Kähri tiik
Kähri tiik om lump Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Sanksaarõ järv
Sanksaarõ järv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
.vi
.vi om USA Neitsüsaari internetitunnus.
Sanksaarõ järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
.vi
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Võro kiil
thumb|290px|right|Võro keeleala - Võromaa umin vanon piiren Tarto- ja Setomaa ni Vinnemaa ja Läti vaihõl thumb|290px|right|Vana, 1885. aastaga võrokeeline aabits "Wastne Wõro keeli ABD raamat", autor Hurda Johann thumb|290px|right|Vahtsõaolinõ, 1998. aastaga võrokeeline aabits "ABC kiräoppus", autoriq Jüvä Sullõv, Kauksi Ülle jt