Põlva_kihlkunna_sõnaq_A-L
ihnõqkoi ihnõq inemine; No tuu vana ihnõqkoi (SV). ikelüs ikaldus, takistus, õnnõtus; ''Mul oll' tii pääl üts ikelüs. Ikelüse peräst saa inime suure kah'u (EMS). Tuukõrd oll' tuu ikelüsaasta (SV).'' imändakala lod'akala indsik indsitäjä, inemine, kiä kõik aig naard; Taa muudku indsitäs, indsik omgi (SV). ivaja järäjä; Nakkas säänest ivajat vallu ajama (EMS). jaarama 1. jaurama, müllämä, väikeisi ull'uisi tegemä; ''Mis saq tah jaarat jälq, vana juudas. August tah jaaras' ütte lukku, pess' kõik purus (EMS).'' 2. litsi lüümä, indlõma; ''Taa mõni tütrek, taa jaaras ütte lukku meestega. Taa jaaras muido naistega, ei tiiäqki, mis kotoh uma nainõ ja latsõq tegeväq (EMS).'' jairamma kõlbmada ello elämä, litsi lüümä jalajanõ &jallai jarg järk; ''Taa sõna lätt tuud samma jargu pite edesi. Naid tulõ pall'ogi naid jarga ette (EMS).'' jomlikanõ jombõlinõ; ''Jomlikanõ lang (EMS). Jomlikanõ rõivas vai muld (SV)'' jommõlinõ jombõlinõ, jämmembit kotussit täüs; Ma'i tiiäq, kuis taa lang sul nii jommõlinõ um (EMS). jondelinõ jombõlinõ; Ta ketras jondelist langa (EMS). jondõrga juntrik (puu); ''Taa um kõvvõr nigu jondõrga. Ümbre minejä jondõrka (EMS).'' jontlikanõ juntlikanõ; Ku oll' jo väega laonu pae, sõs sai sääne jontlikanõ kah ja jäi nädsäs ka alt (leib) (EMS). jontrik juntrik, kõvvõr, osslikanõ; Va jontrik puu (EMS). jurnama nuiama, sant'ma, vällä press'mä vai kauplõma; ''Ta tulõ inne su mano, mutku nuias ja jurnas, mitte ärq ei lääq. Jurnas nigu mustlanõ (EMS). Käve siin jurnamah, annaq-annaq tälle (SV).'' jusima 1. järämä; Hiireq ärq jusinuq (EMS). 2. tõist inemist maaha tegemä, siunama; Ta jusi taa kallal alati (SV). jusitamma peenikeses järämä; ''Hiireq ärq jusitanuq. Ubinaq ärq jusitõt (EMS).'' jõõkaasik <lill; Jõekaasigu (jõõkaasigõ) häelmeq ummaq inämb hebevällä (EMS). jõlaõllõma <vaht'ma; Ku timä kerkoh ka sais, sõs mutku jõlaõllõs inne ümbretsõõri (EMS). jõlvõhtumma jõvvõtus, nõrgas jäämä; ''Taa tüü mano jõlvõhtut õkva ärq. Sa es süüq midägi, sa jõlvõhtut ärq (EMS).'' jõrm ikja lats jõrvi ajama ikma jõssõldamma tuhlama, mitte paigah püsümä; ''Joba jälq jõssõldas, aase kõik tõsõ as'aq pahepoodi (EMS). Mis tiiq jõssõldat, ajat jälq kõik segi (SV).'' järetämmä Mul hiust järetäs - tulõ tükkä otsast maaha (EMS). kaalastok krae; Vanast kannimiq maneskit, es olõq kaalastokk nigu nüüd (EMS). kaamõhain kummõl, kaamõl kabjotamma edesi-tagasi juuskma; Küll naid võhne oll' pall'o, ku na sääl vineeri takah kabjotamma nakasõq (EMS). kadrigoq <kiri kadõusshain kolmõkõrdnõhain kaejastõ- kaejatsi-; Kaejastõ pudõr (EMS). kagrak kitur puu vai luum; Mõni pedäjäkagrak iks kasus tah Palandsuuh (EMS). kakõrus kaltsak, katskiisi rõividõga inemine; Käü ku vana kakõrus, rõivaq ummaq lohakallaq (EMS). kaldak kaltsak kallistik kallak, mäeviir; Ku mehil aigo oll', sõs meheq aivaq hobõsõq kohe sääntse lakõ jao päle_s, nuuq otsevaq säl noit kõrgatsit iks ja võisiini, sääl sääntsit mäe kallistika pite (EMS). kammõlkaal kangõkaalnõ inemine kamps kamak; And' hää kampsi siipi (EMS). kamusk' 1. leib, karask'; Oll' tatriku üsätsist kah leib, esiq ütel', et tatrikukamusk', oll' väega must (EMS). 2. tükk', kamak; (Leevä)kamusk' (murrõt tükk') oll' käeh ja haugas' säält (SV). kasitama kaasitama kas'ketama kaasitama kassikoolussih Kassikoolussih - kassikõnõ makas, pand maaha, tä um, ei makaq, ei olõq üleväh, um iks nigu luuramisõ peri (EMS). kasting soost keeverdämmä kiirdo ajama, keerotama; Pää niguq nakas' keeverdämä (SV). keeverdümmä kiirdo lüümä; Mul lei pää keeverdümä, pää lei kiirdo (SV). kihl kihlkund; Seo kihla inemine (EMS). kiilas (sitaveotalossõh); Tõsõq tedä irvseväq, et ta kiilasõs jäänüq um (EMS). kiip ohukõnõ leeväkikk kiipli kõhn inemine vai elläi; And' mullõ tuu vana lehmäkiipli (EMS). kiipsmä ohukõst leibä lõikama; Mi sa taahn kiipsit, lõikaq iks ilosaq kikuq (EMS). kistmeq lööveq; Sõs piat (last) sääntse jahõmba viiga mõskma, sõs nuuq kistmeq kaossõq ärq (EMS). kikotaja tikutaja kipuhtamma tibutama; Veit'kese kipuhtas vihma (EMS). kirbusilmine <kangakiri kirmamma huuplõma; Timä kirmas ütte lukku, tege hindä nii suurõs võimumehes (EMS). kirpsilm <kangakiri; Kirpsilmä koetas nelä nitsegaq (SV). kiskmisi kiskõh, kiskmisegaq; Tuu sõna um nii vaivalinõ, nigu kiskmisi tulõ vällä (EMS). kiugõlõma kiunma, hitsitämä, hõiskama; Kutsik kiugõlõs (EMS). kiutma kivvanõ kiudpilvine; Taivas um kivvanõ, ega vihõm tulõmata ei jääq (EMS). kivvukanõ kivvulinõ kivvutus tulõsoetus; Mineq tuuq kivvutuisi, tuli ei lääq palama (EMS). klupp' (lumõ)tükk'; ''Klupiq olliq hobõsõl jalgo all, hobõnõ kumast' noidõ kluppõ pääl. Illos' puuklupikõnõ (puukluts') (SV).'' klõbõ liivanõ, vilätü maa; Vana liiva klõbõ (EMS). klõmm' 1. kimbatus, hädä; ''Jäi uma jutuga klõmmi (EMS). 2. klomp'; Tull' nigu klõmm' kurku ette, es mõistaq edesi kõnõldaq (SV).'' klõn'otamma 1. ütesttüküst juuma; Taad piimä üttelukku tä (väikenelats') klõn'otas, sõs püksiq ei saisakiq kuivaq (EMS). 2. niisama vaht'ma; Klõn'otas sääl, ei tiiq midägi (SV). koerakuu radokuu kohamahtu kogõmada, juhuslikult; Ma kohamahtu sai teedäq (EMS). kohelasti kohevahe kohonõ 1. kohhev; Hää kohotsõ villagaq lammas' (EMS). 2. vatunõ; Kohonõ oluq (SV). kohruvalõ kohruvalla kohtuq munaq; Mihil umma kohtuq (EMS). kolahtuma mürres minemä koldõnõ ts'ombõlinõ; Ta um väega koldõnõ tii, hirmsahe pess ja raputas (EMS). koll' ahokumm'; Rehe aho koll' (EMS). kollõq sulamada iä keväjä kombõrka kombõrdaja, vigatside jalgoga inemine vai elläi; Läts' niguq vana kombõrka (SV). kometska 1. kortli; ''Kometska viina mass' kolm kopkat. Kometskahe lask' viina. Vanast oll' sarvõst tettüisi kometskit (EMS).'' 2. väikene var'oalonõ koohkille kohegi; Koohkille ei olõq taganõda, mineq vai jõkkõ (EMS).