cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Imäjõõ Suursuu
Imäjõõ Suursuu om tegünüq Imäjõõ delta ümbre, miä om Eesti kõgõ suurõmb delta. Sääl om pall'o putmaldaq luudust ni mõtseläjit.
Rail Baltic
Kaubavido
Maantii om viomassinit täüs – maantiiammõdi perrä sõit egä päiv 1700 massinat, miä ommaq pikembäq ku 12 miitret. Katõ uur'misõ perrä om kauba maantii päält raudtii pääle viimine tullos.
Sammamuudu om ka kõnõld, et sõaoho kõrral saa standardrüüpegaq raudtiid piteq Õuruupast sõamiihi ja tehnikat mano tuvvaq.
Keskkund
Eelektriraudtii hoit keskkunda rohkõmb ku maantii, mink pääl sõitvaq massinaq. Egäl puul Õuruupan otsitas viise, kuimuudu parõmbalõ logistikat lahendaq, et tuu ka keskkunda hoitnuq. Põrõld veetäs suur osa kaupa linnukidõga, tuu om jälq keskkunnalõ halv ja om ka oht, et mõnõl puhul või kõik linnuliiklus saisma jäiäq, nigu oll' 2010. aastagal, ku pursas' Eyjafjallajökull.
Lõhmus
Kon kasus
Lõhmusõ kasus väega mitmõn paigan: Õuruupan, Kaukaasian ja Tsiberin. Lõunõ puul kasus taa õnnõ mäki pääl, a mitte kunagi mõtsapiiriniq.
Eesti vangimajaq ni vanglateenistüs
Eesti vanglateenistüse moodustasõq vangimajaq ni justiitsministeeriumi vangimajjo osakund ütenkuun ummi ammõtnigõga. Vanglateenistüs kõrraldas kinnipidämist ja karistusjärgset kinnipidämist, kriminaalhuuldust ja ülevänpidämise kontrollmist.
Lõhmus
Kon kasus
Maailman om umbõs 25 lõhmusõ sõrti, naist om harilik lõhmus ainukõnõ, miä Eestin luudusligult kasus.
Katõgooria:Puuq
Supertävvelidseq arvoq
Supertävveline arv om naturaalarv, mink kõrral σ(σ(n)) = 2n. Edimädseq supertävvelidseq arvoq ommaq 2, 4, 16, 64, 4096, 65536, 262144 (OEIS A019279).
Ameeriga Riike Organisats'uun
Katõgooria:Riikevaihõlidsõq organisats'ooniq
Marupöörüs
Marupöörüs lahk huunit, puid ja kõkkõ muud, miä timä tii pääle ette jääs.
Eesti vangimajaq ni vanglateenistüs
Harku vangimaja
Asukotus	        Harku allõv’, Harjumaa Asutadu	                1920 Vangimaja tüüp’	        kinnine Vangiq	                süüdümõistõtuq naasõq ja meheq Vangimaja kotussidõ arv	 220
Supertävvelidseq arvoq
Katõgooria:Arvoteooria
Imäjõõ Suursuu
Katõgooria:Suuq
Eesti vangimajaq ni vanglateenistüs
Harku vangimaja
Kinnipidämise algusõs Harkun või pitäq aastat 1926, ku tahaq ehitedi sunnitüüvangimaja. 1920.–30. aastil om Harkun eri aol olnuq täüskasunuisi vangimaja, kur’atekjide parandusmaja ni tüüpõlgjide ja joodikidõ tüülaagri.
Rail Baltic
Raha
Raudtii ehitüs lätt masma 1,6 mill'ardit õurot, minkast Eestil tulõ massaq 318 mill'onit. Tuu raha iist jääs hulga tähtsaämbit asju tegemäldäq.
Riikevaihõlinõ Säsüväe Agõntuur
Riikevaihõlinõ Säsüväe Agõntuur (inglüse keelen International Atomic Energy Agency, IAEA) om riikevaihõlinõ organisats'uun, mink tsiht om on edendäq säsüväe rahuotstarbõlist rakõndamist ja hoitaq ärq tuu tarvitaminõ sõapidämises.
Eesti vangimajaq ni vanglateenistüs
Harku vangimaja
Harku vangimaja asus Tal’na küle all (u 12 km Tal’nast) 8,3 hektäri suurudsõ maa-ala pääl Harku alõvi päävänõsõngupoolidsõl külel.
Riikevaihõlinõ Säsüväe Agõntuur
Agõntuuri põh'andiq 1957. aastagal 56 riiki. Timä pääkortin om Viinin nink täl om 144 liikmõriiki. Agõntuur tüütäs Ütitside Riike egiidi all.
Marupöörüs
Katõgooria:Ilm Katõgooria:Meteoroloogia
Rhydaman
pisi|Rhydaman Rhydaman (inglüse keelen Ammanford) om liin Suurbritannian, Kõmrimaal.
Eesti vangimajaq ni vanglateenistüs
Harku vangimaja
Harku vangimaja om tõistmuudu ku tõsõq tuuperäst, et vangimajan saavaq kuni 4-aastadsõq latsõq olla uma imä man – näide jaoss om olõman erälde osakund seoilmaaoliidsi ruumõga.
Rhydaman
Katõgooria:Walesi liinaq
Eesti vangimajaq ni vanglateenistüs
Harku vangimaja
Hoimastihädäga vangele om tettü 8-kotussõlinõ sõltuvusrehabilitatsiooniosakund. Sääl viiäs läbi kimmäst opikavva, mis avitas näil uma sõltuvusõga toimõ tullaq ja taast vallalõ saiaq.
Harku vangimajan saa nii põhi- ja keskkoolitust ku oppi umblõjas ja katlakütjäs. Pääle ummõlustüü mastas vangele ka tüü iist katlamajan, köögin ja mõsumajan ni maa-ala ja ruumõ kraam’mise iist.
Murru vangimaja
Asukotus	        Rummu allõv, Harjumaa Asutadu	                1938 Vangimaja tüüp’	        kinnine ütsikvangimaja üten avavangimajaosakunnaga Vangiq	                süüdimõistõtuq meheq Vanglakotusside arv	 614 (sh 48 avavangimaja kotust)
Murru vangimaja asutõdi 1. vahtsõaastakuu pääväl 1938 ku kivitüüstüs, kon oll' võimalik tüüle pandaq kuni 400 süüdümõistõtut. Nõukogudõ okupatsiooni ao aastil 1961–1991 ja ka pääle iseseisvuse taastamist aastil 1991–2000 oll’ prõlladsõ Murru vangimajaga liidetü Rummu vangimaja umaette vangimaja. 2004. aastal sai seost Murru vangimaja avavangimaja osakund. 2007. aastal arvati Murru vangimaja manoq Ämäri vangimaja.
Vangimaja alal paiknõs haldushoonõq, mink edimädse kõrra pääl toimusõq lühkoaolidsõq trehvungiq; tõsõ kõrra pääl ommaq pikäaoliidsi kokkosaamiisi tarõq, kolmanda kõrra pääl vangimaja tüütäjide tüüruumiq. Kõgõ vanõmban majan (ehitedü 1949) asussõq meditsiini-, majandus- ja julgõolõkiosakund nink kooliruumiq. Suurõ kompleksi moodustas hoonõq, mink edimädse kõrra pääl ommaq süüklaq, küük, puut’, tõsõ kõrra pääl vangistus-, sotsiaal-, perräkaemisõ- ja majandusosakund. Pääle tuu ommaq vangimaja maa-ala pääl vange eloosakunnaq.
2008. aastagal sai valmis Murru vangimaja vahtsõnõ kutsõkoolitushoonõq, kon ommaq seo ilma aolidsõq opmisõ nõudmisõq 120 vangilõ. Sisustadu om puutriklass, tegotsõs kats’ raamadukoko.
Tal’na vangimaja
Asukotus	        Tallinn Asutadu       	         1919 Vangimaja tüüp’	        kinnine kammõrvangimaja Vangiq	                vahistadu täüskasunu meheq ja naasõq, süüdümõistõtuq täüskasunuq meheq Vanglakotussidõ arv	 1070
Tal’na vangimaja alostõdi 1919. aastal, ku Patarei merekants muudõti vangimajas. Hildamp Keskvangimajas ümbre nimetedü kinnipidämiskotus es olõ 2000. aastas inämb kasutamisõs kõlbulik, 2003. aastal asuti ümbre Magasini uulitsa vangimajja (tuu oll’ asutedu aastil 1944–1949 tegotsõnu sõavangilaagri alalõ). 1990. aastil ehitedi kats vahtsõt kammõrvangimaja hoonõt/-majja ja tetti kats’ eelvangistusosakunda. 2004. aastal arvati Maardu vangimaja Tal’na vangimaja mano. Innembädsen Maardu vangimajan asus parhilla Tal’na vangimaja tervishoiuosakund, kon ravitas kohapääl. Tetäs ettevalmistuisi vahtsõ Tal’na vangimaja rajamises Maarduhe.
Rail Baltic
Raha
Õuruupa Komosjon mass vällä õnnõ Soomõ ni Baltimaiõ köütmise Kesk-Õuruupagaq, tuu tähendäs, et ekä väikot piätüst masta-aiq vällä. Noidõ ehitämises tulõ löüdäq rahha riigi rahaplaanist.
Riikevaihõlinõ Säsüväe Agõntuur
Katõgooria:Riikevaihõlidsõq organisats'ooniq
Rail Baltic
Keskkund
Egä raudtii tuu hindägaq üten ka mürä, õhutsurkmisõ ja ka tahraq, miä piät eläjit raudtiist kavvõmban hoitma.
Vahtsõ raudtiitrassi ehitämises võedas maaha mõtso, raudtiiehitüs häötäs elokotussit, mõotas tuud, kui vesi luudusõn ümbre käü, mõotas tsirkõ rändämist jpm.
Kuq raudtii pääl nakkasõ sõitma ka oholidsõq kuurmaq, või õnnõtus pall'o kurja tuvvaq, esikiq, kui taa õnnõtusõ võimalus om väiku.
Kaeq viil
Eestikeeline Rail Balticu kodoleht
Ülemiste terminal
Saluuja
Saluuja vai Kivila uja om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Plaagi ujja.
Rail Baltic
Lätteq
Katõgooria:Raudtii
Eesti vangimajaq ni vanglateenistüs
Tarto vangimaja
200px|thumb|Tarto vangimaja
Saluuja
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Eesti vangimajaq ni vanglateenistüs
Tarto vangimaja
Tarto vangimaja võtt' edimädseq vangiq vasta 16. rehekuu pääväl 2002. aastagal. Seoga tähistedi Eesti vanglateenistüse üleminekit ütisvangimajjolt kammõrvangimajjolõ. Niisamatõ luudi Tardo vangimaja rajamisega piirkundlik vanglateenistüs.
Tarto vangimaja asus ligi 94 000 kruutmiitre suurudsõl alal Imäjõe lammil. Vangimaja üldpind om 23 000 kruutu, tan ommaq haldushuunõq, vastavõtmisõ ruumiq, puhkõ- ja spordiruumiq, opiklassiq, tuutmispinnaq metali, puu- ja tekstiilitüüss, usutalitusõ kõrraldamisõ ja abiruumiq. Vangimajan om 479 kammõrt, üts kambri om u 10 kruudu suurunõ.
Vangimajal hoitvaq silmä pääl pildikaamõraq, tüütäjil kallalõtungi-häiresüstem ja erilidseq perräkaemisesüstemiq umbõs kilomiitrepikkudsõ välispiirde kaitsmisõs.
2004. aastal teiväq justiitsministeeriumi vangimajjo osakund ja politseiasutuseq ütenkuun saatmisosakunna, miä om erälde osakund Tarto vangimaja seen. Saatmisosakund kõrraldas vange vidämist relvastadu valvõ all vangimajjo ja arestimajjo vaihõl egäl puul Eestin.
2005. aastagast pääle and Tarto vangimaja meditsiiniosakund kohapääl ka psühhiaatrilist api (sääl asus vangimajjo psühhiaatriaosakund). 2007. aastagal luudi Tarto vangimajan hoimastivaba keskus.
Tardo vangimajan saa majandustöid tetäq ka u 80 vangi, vangimajast välänpuul tüütäs ligi 20 vangi.
Viro vangimaja
Asukotus	        Jõhvi, Ida-Viromaa Asutadu	                2006 Vangimaja tüüp’	        kinnine kammõrvangimaja üten avavangimaja osakunnaga Vangiq	                täüskasunuq vahistaduq meheq, täüskasunuq ja alaiälidseq süüdümõistõtuq meheq, täüskasunu vahistaduq naasõq Vanglakotusside arv	 1075 (sh 75 avavangimaja kotust)
Viro vangimaja om edimäne vangimaja, kon turvalisusõ suurõndamisõs ühendäseq kõiki huunit umavaihõl kinnidseq ühendüstiiq. Viro vangimajan ommaq kuun vangimaja ja arestimaja. Vangele om kuni 2-kotusõlidsin kammõrdõn kokko 1000 kotust, pääle tuu 75 kotust avavanglan ja 150 kotust arestimajan. Vangimajan ommaq ka elotarõq 300 vahistadu jaos. Vangimaja man ommaq viil kuul, spordisaal, sotsiaaltüü ruumiq, kapõl ja tüükoaq.
Husari
Husari om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Eesti vangimajaq ni vanglateenistüs
Viro vangimaja
Vange oppasõq Jõhvi gümnaasium ja Ida-Viromaa kutsõhariduskeskus, tüüd and AS Eesti Vanglatööstus.
Husari
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Eesti vangimajaq ni vanglateenistüs
Välislink
Katõgooria:Eesti vangimajaq
Husari
Husari külän oll' vabrigu Võrukivi haro, sääl tetti savikivve.
Kooniq 2001. aastaganiq oll' Husarin raudtiipiätüs.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Jaanissaarõ järv
Jaanissaarõ järv vai Sastavi järv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Baat
Baat (tai keelen บาท baat, tunnismärk' ฿) om Tai raha.
Katõgooria:Rahamõõdiq
Riikevaihõlinõ Rahafond
200px|thumb|IMFi pääkortin Washingtonin
Riikevaihõlinõ Rahafond (inglüse keelen International Monetary Fund, lühkolt IMF) om organisats'uun, miä tegeles tuuga, et hoitaq riike rahho vaihtamiskursiq stabiilsõq ja tukõq majandusõ arõngut. Timä pääkortin om Washingtonin Ameeriga Ütisriigen.
Katõgooria:Riikevaihõlidsõq organisats'ooniq
2021. aastaga Eesti presidendivalimisõq
2021. aastaga Eesti presidendivalimisõq ommaq 8. presidendivalimisõq Eesti aoluun.
Ülessäet kandidaadiq
pisi|Karisõ Alar
Tõnõ valimisvuur
Tõnõ valimisvuur peeti 31. põimukuu pääväl. Inne valimiisi ütliq ka sotsiaaldemokraadiq, et nä pallõl' ummi saadikit Karisõ puult hellü andma. Kokko and' uma helü 80 rahvasaadikut, puult oll' 72. Tuuga sai Karisõ Alar presidendis valitus.
Õiõndus
Inne helle kokkolugõmist and' Grünthali Kalle sisse õiõndusõ, et üts helüandja es olõq helüandmisõ aol ütsinda. Perän tull' vällä, et helüandja oll' sõski ütsindäq ja õiõndamis es rahuldadaq.
Lätteq
Katõgooria:Valimisõq
Chi-ho Yun
Chi-ho Yun (Yun Chi-ho; korea: 윤치호;尹致昊, 26. joulukuu päiv 1864 Asan, Lõunõ-Korea – 9. joulukuu päiv 1945 Gaeseong, Lõunõ-Korea) oll' Korea poliitik ja vabahusvõitlõja.
Välislingiq
Katõgooria:Lõunõ-Korea inemiseq
Savisaarõ uja
Savisaarõ uja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Audru
Audrun om põhikuul ja kerik.
Audru oll' aastagil 1992–2017 Audru valla keskus.
Katõgooria:Eesti alõviguq
Juhaniniidü lump
Juhaniniidü lump om lump Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Palgi Daniel
Palgi Daniel (Daniel Palgi, sündünüq 2. urbõkuu pääväl 1899 Võõpsu vallan, koolnuq 18. vahtsõaastakuu pääväl 1988 Elvän) oll' kirändüstiidläne.
1924. aastast pääle tekk ́ tüüd Tarton kirästüisin ja ülikoolin. Elli Elvän, kohe om ka matõt. Katõgooria:Võromaa inemiseq
Riikevaihõlinõ Kohus
250px|thumb|Rahupalee - Riikevaihõlidsõ Kohto maja
Riikevaihõlinõ Kohus om Ütitside Riike päämäne kohtoorgan. Tä asus RahuPaleen Haagin Hollandin.
Kaeq viil
Katõgooria:Kohtoq Katõgooria:Riikevaihõlidsõq organisats'ooniq
Vahtsõnõ aig
Vahtsõnõ aig om aoluujago umbõs aastagast 1500 (renessansist) kooni edimädse ilmasõani (1914/1918). Inne vahtsõt aigo oll' keskaig ja pääle tuud om kõgõ vahtsõmb aig.
Katõgooria:Aolugu
Keskaig
Keskaig om aoluujago Õuruupa vanaao ja vahtsõ ao vaihõl.
Kunnimägi
Kunnimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Keskaig
Õdagu-Õuruupan kest' keskaig 5. aastagasaast 15. aastagasaani.
Kaika suvõülikuul 2013 Moosten
2013. aastagal peeti Kaika suvõülikuuli Põlva kihlkunnan Moosten 9.-11. põimukuu pääväl. Suvõülikooli rektri oll' Kalla Urmas ja pääkõrraldaja oll' Mooste vallavanõmb Needo Ülo. Suvõülikooli tegemiseq olliq Mooste mõisa huunin.
Keskaig
Eestin loetas keskao alostusõs 13. aastagasaa alostust, ku taahtõ joudsõvaq võõramaa ristisõdijaq.
Kaika suvõülikuul 2013 Moosten
Riidi, 9. põimukuu päiv
12.00 Kokkosaaminõ, kirjapandminõ Mooste koolimaja man
Keskaig
Keskao lõpos om Eestin loet päämädselt kattõ sündmüst.
1. Reformats'ooni (lutõrlusõ) siiäqjoudmist 1520.-1530.-ndil aastagil, miä kahand' katoligu kerko tähtsüst tan.
Kaika suvõülikuul 2013 Moosten
Riidi, 9. põimukuu päiv
14.30 Suvõülikooli vallategemine koolimaja man
14.45-16.15 Tuur mõisa pääl. Rahvamuusikamaja, viinakoda ja meistride kuaq.
Keskaig
2. 1558-83 kestnüt Liivi sõta, miä häöt' Vanal-Liivimaal seenidseq riigikeseq (ordoriigi nink piiskopkunnaq).
Klõun
pisi|Klõun Klõun vai tol'a vai koomuskitekij om esiqeräliidsin rõivin etteastja, kiä tege päältkaejilõ nalja.
Kaika suvõülikuul 2013 Moosten
Riidi, 9. põimukuu päiv
14.30–18.00 Loenguq koolimajan
Keskaig
Katõgooria:Aolugu
Klõun
Klõuniq võivaq tüütäq näütüses tsirkusõn, tiatrin vai laatõ pääl.
katõgooria:meelelahutus
Kaika suvõülikuul 2013 Moosten
Riidi, 9. põimukuu päiv
16.30 Kiristäjä Arvis. Mooste valla muinasmälehtüseq
17.00 Punninge Vello. Rasina mõisa
17.30 Sildoja Krista. Pulsti August, rahvaviite korjaminõ Mooste vallan edimädsel Esti aol
18.00 Pintsaarõ Asta. Vahtra Jaan ja Kauksi Perävalla lugu
19.00 Tegemiseq Veskitiatri man
Latsikoolitus loengidõ aigo.
Abertawe
pisi|Abertawe Abertawe (inglüse keelen Swansea) om liin Suurbritannian, Kõmrimaal.
Kaika suvõülikuul 2013 Moosten
Puulpäiv, 10. põimukuu päiv
9.00 – 12.30 Loenguq koolimajan.
Kuugõmägi
Kuuugõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kaika suvõülikuul 2013 Moosten
Puulpäiv, 10. põimukuu päiv
Kellä 9-11 Esti veidembüs- ja paikkundliidsi kiili ütisüse tellitüq ettekandõq:
Abertawe
Välislink
Katõgooria:Walesi liinaq
Kaika suvõülikuul 2013 Moosten
Puulpäiv, 10. põimukuu päiv
9.00 Allasõ Tiia. Võro keele oppus Vana Võromaa kool'en
Pääbo Svante
pisi|Pääbo Svante Pääbo Svante (Svante Pääbo, sündünüq 1955 Stokholmin, Roodsin) om eesti juuriga roodsi bioluug. Pääbo sai doktorikraadi Uppsala ülikoolist 1986. aastagal. Tä om olnuq 1997. aastagast Max Planck-instituudi geneetigaosakunna juht'ja Leipzigin S'aksamaal. Pääbot tunnõtas ku ütte paleogeneetikalõ alossõpandjit. Pääbolõ annõti Nobelin füsioluugia vai meditsiiniavvuhind aastagal 2022.
Pereq
Pääbo imä oll' roodsieesti keemik Pääbo Karin. 1944. aastagal nõvvokogoliido okupatsiooni iist Ruutsi pagõnuq Pääbo Karin tahtsõ, et timä poig saanuq kerembäle Roodsi ütiskunna liikmõs ja kõnõlõ-õs Svantegaq eesti kiilt. "Kasvõn tiidse, miä Eesti om, a ma kõnõlõ-õiq eesti kiilt. Ma olõ-õiq käünüq eesti koolin. Ma piä hinnäst ruutslasõs, a mul om Eestiga lähkü läbikäümine", om Pääbo ütelnüq. Pääbo esä oll' biokeemik Bergströmi Sune, kiä sai aastagal 1982 Nobeli meditsiiniavvohinna. Katõgooria:Roodsi inemiseq Katõgooria:Nobeli preemiä saajaq
Kaika suvõülikuul 2013 Moosten
Puulpäiv, 10. põimukuu päiv
10.00 Reimanni Nele, Hõrna Aare. Seto keele oppus Setomaal
10.30 Palikova Oksana. Peipsi veere vinne kiil
Kellä 11-13 suvõülikooli keeleloenguq:
11.00 Jüvä Sullõv. Võro-eesti internetisõnaraamat
11.30 Saarõ Evar. Sõna "mõisa" võro kotussõnimmin ja kuis Mooskatsi nimi sinnäq putus
12.00 Kalla Urmas. Mooste valla keele uurmisõst edimädsel Esti aol
Latsikoolitus loengidõ aigo.
12.30 Lõunasüük koolimajan.
14.00 – 18.00 Välläsõit bussiga.
18.00 Õdagusüük koolimajan.
19-st tegemiseq folgikuan
19.00 Näüdätäs vahtsit võrokiilsit välläandit; noidõ siän vahtsõq latsiraamatuq (Võro instituut) ja Pulga Jaani jutta plaat "Letipäälne elu", plaadist kõnõlõs Pulga Jaan esiq.
20.00 Põlva liina esiqtegejide tiatri Kõivo Antsu tüküga "Perändüs"
21.00 Tsimman
Pühäpäiv, 12. põimukuu päiv
8.00 Hummogusüük koolimajan.
9.30 Lõbu Ragner. Uma (öko)maja
10.00 Saava Astrid. Vesi - elo alos
10.30 Paalmani Kalju. Lina tähendüs Esti aoluun
11.00 Tal'na võrokõisi näütemängopargiga Tungõl opitu tükü ettekandminõ Veskitiatrin
12.00 Suvõülikooli lõpõtaminõ härbäni iin
12.30 Lõunasüük
Latsikoolitus loengidõ aigo.
Kaeq viil
katõgooria:Kaika suvõülikooliq
Wałęsa Lech
Wałęsa Lech (Lech Wałęsa, sündünüq 1943) om Poola poliitik nink innestine ammõdiütisüseaktivist ja inemiseõiguisi iist võitlõja. Tä oll' Solidaarsusõ (perästsõaaigsõ hummogu-Õuruupa edimädse sõltumalda ammõdiütisüse) üts luuja ja juht. 1983. a. sai tä Nobeli Rahoavvohinna. Aastagil 1990-1995 oll' tä Poola president.
Katõgooria:Poola poliitiguq
Rohohaigõ
Rohohaigõs vai hoimaullis vai narkomaanis kutsutas roholõian inemist.
Katõgooria:Hoimatõbi
Nobeli avvutaso
Nobeli avvutaso (roodsi keelen Nobelpriset, norra keelen Nobelprisen) om tähtsä avvuhind, miä andas suurõ tüü iist füüsikan, keemiän, meditsiinin, kirändüsen ja rauhan. Avvuhinna saaja kotsilõ üteldäs nobelist.
Nobeli avvutaso om luud roodsi vällälöüdjä Nobeli Alfredi (1833–1896) testamendi põh'al. Edimädseq Nobeli avvuhinnaq anti vällä 1901. aastagal.
Katõgooria:Avvutasoq
Suurõ-Jaani
Suurõ-Jaani (eesti keelen Suure-Jaani) om vallasisene liin Villändi maakunnan Põh’a-Sakala vallan. Suurõ-Jaani sai alõviõigusõq 1924. ja liinaõigusõq 1938. aastagul.
Parhillanõ Suurõ-Jaani tekkü muistidsõ Valula külä kotsilõ Suurõ-Jaani kerigu lähkohe. Elokotust naati 17. aastagasaal nimmama kaitsõpühäligu Johannõsõ perrä Suurõ-Jaanis (Gross Sankt Johannis), õt timäl ja Kolga-Jaanil (väiku-jaani, Kein Sankt Johannis) vaiht tetäq. Pikkä aigo olliq Köstriherrä tarõ ja kerik ni tuu huunõq ainukõsõq ehitüseq Suurõ-Jaanin, kooniq 19. aastagasaa lõpun naati Suurõ-Jaani lähküle Valula Kar'amõisa maiõ pääle eihtüskruntõ müümä. Liina edenemist takist’ seo, õt Lõhavere mõisaherrä lupa-as maad põh’andava Villändi–Talliina raudtii tarbõs, nii õt raudtii luudi hoobis Olustverre ni Suurõ-Jaani jäi raudtiiütisüsest ilma.
Suurõ-Jaanin om Jaani kerik, miä om kõgõ vanõmb Villändimaa kivist maakerik, miä ehitedi edimäst kõrda arvadaq 1300. aastagu kandin.
Lätteq
katõgooria:Eesti liinaq
Maailma Tervüseorganisats'uun
200px|thumb|Maailma Tervüseorganisats'ooni lipp
Maailma Tervüseorganisats'uun (inglüse keelen World Health Organization, lühkolt WHO) om riikevaihõlinõ organisats'uun Ütitside Riike man, mink tsiht om inemiisi tervüse hoitminõ ja võidõlus tõpi vasta. Tä luudi 7. mahlakuu pääväl 1948 ja timä pääkortin om Sveidsin Genfin.
Katõgooria:Riikevaihõlidsõq organisats'ooniq
Maavalla Koda
Taarausoliisi ja Maausoliisi Maavalla Koda (lühendedült Maavalla Koda) om Eesti põlisrahva umauso ütisüisi (kotõ) katusütisüs.
Riikevaihõlinõ Kriminaalkohus
200px|thumb|Riikevaihõlidsõ Kriminaalkohto logo
Riikevaihõlinõ Kriminaalkohus om kohus, miä mõist õigust inemiisi üle, kedä süüdüstedäs genotsiidin, sõakuritekõn ja kuritekõn inemisesolõmisõ vasta. Tä alost' tüüd 1. hainakuu pääväl 2002.
Tsopatalo Helju
Om Kosselka leelokoori, Petsere 2. keskkooli (Petsere lingvistiline gümnaasium) leeloparkõ Maŕakõsõ ja Tsirgukõsõ juhõndaja. Olnuq aolehe Setomaa toimõnduskolleegiumi liigõq ja Seto kongressi vanõmbidõ kogo liigõq. Katõgooria:Setomaa inemiseq
Lepikeste
Lepikeste om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Kuupõmägi
Kuupõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Krabi
Krabi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Varstu vallan.
Mõsukahr
right|thumb
Mõsukahr (Procyon lotor) om murdja mõtselläi, kiä om peri Põh'a-Ameerikast.
Sõlg
Sõlg om kombõperine eheq, miä om edimält olnuq innekõgõ rõividõ kimmätüsriist. Kujo perrä tetäs vaiht ambsõlõl, hobõsõraudsõlõl, vitssõlõl, nukksõlõl, kuhiksõlõl jt.
Mõsukahr
right|thumb|Mõsukahru jäleq.
Casnewydd
pisi|paremal|Casnewydd Casnewydd (inglüse keelen Newport) om liin Suurbritannian, Kõmrimaal.
Mõsukahr
Viiteq
Katõgooria:Mõtsaeläjäq Katõgooria:Imetäjäq
Sõlg
Inämbähe tetäs sõlgi hõpõst, harva pronksist, vasõst, vahtsõsthõpõst vai muust matõrjalist.
Casnewydd
katõgooria:Walesi liinaq
Sõlg
Eesti sõlgi om põh’aligult uur’nuq kunstitiidläne Kaalu Kirme.
katõgooria:ehtmeq
Linte
Linte om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Kährimägi
Kährimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Wrecsam
pisi|Wrecsam Wrecsam (inglüse keelen Wrexham) om liin Suurbritannian, Kõmrimaal.
Linte
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Wrecsam
katõgooria:Walesi liinaq
Põlva kihlkunna sõnaq M-Ü
Põlva kihlkunna sõnno nimekirä tõnõ jago lugõ üles sõnaq, midä "Väiko murdõsõnastigu" perrä om pruugit õnnõ Põlva kihlkunnan ja ei kohki muial. Näütüslausõq ommavaq perit "Eesti murdidõ sõnaraamatust" (EMS) ja Saarnitsa Vilmalt (SV, sünd. 1926 Lutsu küläh).
võetavanõ saadaval, kergehe kätte saadav; Säält ommaq nääq kõik võetavana (SV). võhn'ma <klatšma? võigi võiki? võigutama <kõigutama? võlgnõma võlgo olõma võssi -h vussi(h)? võtatus &võtatama vähäkaal <luum? värmits (värnits) langakerä alostus? vässütämmä peletämä, ärq ajama; ''Mineq vässütäq kanaq ärq, pindre kraap'vaq ärq. Lambit kah vässütediq "Väss-väss, kodo!" (SV).'' väänäkkaal <tsirk? vöörüslemmiq lindsiq? vöörüs võrgõq? õatamma jorro ajama? õgvalik &õkõv; Tuu tii om säält kõgõ õgvalikump (SV). õhõrus 1. paks' inemine?; 2. ahnitsõja, täütmäldä inemine; Igävene õhõrus om, ei saaq kostki täüs (SV). õkvat õkva? õpik sisask' äbrätüs <mülgäs? ähe äge? äit imä? äiätellemä osatama? ärmnik härmävittäi? ühiüs ütisüs? ülevähe üles ümbrekaonõ ümberkaudnõ ümbrekaotõ ümberkaudu
Tõisi Põlva kihlkunna sõnno
Tah ommavaq sõnaq, midä om pruuk'nu mõni Põlva kihlkunna inemine, agaq midä olõ-iq "Võro-eesti sõnaraamatun", "Eesti murdidõ sõnaraamatun" ei ka "Väikon murdõsõnastikun".
as'andama as'atama (SV)
haal'ma haino rihäga vaalu ajama (SV)
hadratama vadistama; Mudku hadratas õnnõ noid juttõ kokko (SV).
Mäe-Puspuri Mäenurm
250px|thumb|Mäe-Puspuri Mäenurm 2008. a. joulukuun
Põlva kihlkunna sõnaq M-Ü
Tõisi Põlva kihlkunna sõnno
hausetama haus'atama, tühält lobisõma (SV)
Mäe-Puspuri Mäenurm
Mäe-Puspuri Mäenurm om Vahtsõliina kihlkunna kõgõ korgõmb mägi. Taa om merepinnast 242 miitre korgunõ lakõ ja küländ laugõ mägi Puspuri külän Mäe-Puspuri talo maa pääl. Mäe otsan om lakõ nurm, miä küünüs kooniq Rõugõ kihlkunna piirini mäest mõnisada miitret õdagu puul.
Põlva kihlkunna sõnaq M-Ü
Tõisi Põlva kihlkunna sõnno
ikuhelde kergehe ikma nakkaja (inemine); Ma olõ väega ikuhelde, olõ-iq võitlõja vaim (SV).
Mäe-Puspuri Mäenurm
Mäe-Puspuri Mäenurm om tuulinõ kotus, kost om selge ilmaga kavvõndahe nätäq. Innemb, ku ümbretsõõri olliq maaq lakõmbaq, oll' Mäenurmõlt nätäq esiki Võro-Vahtsõliina suurtii, kohe om mäelt pia 15 km maad. Rahva siän kõnõldas, et Petseri palamisõ aigo kand' tuul Mäenurmõlõ palanuisi viiriga paprit.
Põlva kihlkunna sõnaq M-Ü
Tõisi Põlva kihlkunna sõnno
jomm' junt', jämmemp kotus, kamak; ''Taal langal ommaq jommiq siseh. Üts jomm' (mullatükk') jäi jala ala (SV).''
Mäe-Puspuri Mäenurm
Kirändüs
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna mäeq
Põlva kihlkunna sõnaq M-Ü
Tõisi Põlva kihlkunna sõnno
jundõlinõ jondõlinõ (SV)
Seo Jae-pil
Seo Jae-pil(Korea:서재필;徐載弼, 7. vahtsõaastakuu päiv 1864 Bosung, Lõunõ-Korea - 5. vahtsõaastakuu päiv 1951 Philadelphia, USA) oll' Korea poliitik, aokiränik ja arst. Tä oll' edimäne korealanõ, kiä sai naturalisats'ooni kõrran Ameeriga Ütisriike kodakundsusõ. Ameerikan tarvit' tä nimme Philip Jaisohn vai Philip Jason.
Põlva kihlkunna sõnaq M-Ü
Tõisi Põlva kihlkunna sõnno
jõlahtaminõ aoviitmine (SV), meelelahotus(?)
Phong Nha-Ke Bangi riigipark
thumb|Phong Nha kooba ja maa-alodsõ jõõ suu Phong Nha-Kẻ Bàngi riigipark (vietnami keelen Vườn quốc gia Phong Nha-Kẻ Bàng) om riigipark Vietnamin Quảng Bìnhi provintsin Hanoist 450 km lõunõ puul. Tä om karstialal, minkast 2000 km² om Vietnamin ja 2000 km² (Hin Namno piirkund) Laossõn. Riigipargi süämeala katt 857,54 km².
Seo Jae-pil
Välislingiq
Katõgooria:Lõunõ-Korea inemiseq
Miko Ode
Miko Ode (Jevdokia Kanniste, sündünüq 27. radokuu pääväl 1864 Matsuri külän Raakva nulgan, koolnuq 19. põimukuu pääväl 1924 Helbin) oll' seto lauluimä.
Hurda Jakob kirot ́ timä käest 1903. aastagal üles 20 720 värssi, inämbüs noist ommaq avaldõduq „Setokõisi laulõn“. Katõgooria:Setomaa inemiseq
Phong Nha-Ke Bangi riigipark
Park luudi tuu jaos, et kaitsaq ütte maailma katõst kõgõ suurõmbast karstialast nink niisamatõ Vietnami keskosa rannigu mõtso kaitsõs. Pargin om 300 kuupa ja grotti kogopikkusõga umbõs 70 km, minkast õnnõ 20 ommaq läbi uuriduq Vietnami ja Briti tiidläisil; noist 17 ommaq Phong Nha piirkunnan ja kolm Ke Bangi piirkunnan. Phong Nhan om maailma kõgõ pikemb maa-alonõ jõgi.
Aastagast 2003 kuulus tä UNESCO maailmaperändi nimekirja.
Caerdydd
pisi|Caerdydd Caerdydd (inglüse keelen Cardiff) om liin Suurbritannian, Kõmrimaa pääliin.
katõgooria:Walesi liinaq katõgooria:pääliinaq
Põlva kihlkunna sõnaq M-Ü
Tõisi Põlva kihlkunna sõnno
jõrama ikma; ''Taa jõrasi jälki umma ikku. Jälki tä jõrra sääl (SV).''
Leerimägi
Leerimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Põlva kihlkunna sõnaq M-Ü
Tõisi Põlva kihlkunna sõnno
jõvvõtuma jõvvõtus jäämä (jõud saa otsa); Maq olõ nii ärq jõvvõtunuq, et inämp ei jõvvaq (SV).
kaaldma Puu naas' saelõ pääle kaaldma (SV).
kahrusammõl' <sammõl'; Kahrusammõl' om tukõv sammõl', häste roheline, kõva kiugaq niguq lina (SV).
kammõl'jaak vikurvänt; Taa vana kammõl'jaak (SV).
keeds'o = kreego (SV)
kiilakas kõhna inemine; Egaq maq kiilakas ollaq ei tahaq, süümä piät (SV).
kirpsilmäline kangakiri; Kuaq kirpsilmälist (kangast) kah (SV).
kohotama vatotama; Õlu kohotas, vatt om pääl (SV).
kolmõkõrralinõhain <hain (SV)
kruustuspink <tüüpink (SV)
kuhvri rõivakirst (SV)
kullõs (maa)kullõja(?); Kullõsit saadõti vällä ette kullõma (SV).
kuukihä hele rõngas' kuu ümbre; Kuukihä külmä tähendäs, pääväsapp' sato, päävätulp tuisku (SV).
kõdritama kõdritsõma; Maq naksi upõ kõdritama (SV).
käperdämä käpile käümä; Joba lats' käperdäs (SV).
käperdäjä lats', kiä viil pistü käü-eiq; Kas tä (lats') oll' viil käperdäjä (SV).
köberlik krobõlinõ; Igävene köberlik ijä, mõista-s kõndi pääl (SV).
laidõlinõ laidõst tett (rõivaasi); Seelikuq ja kleidiq tetti mitmõlaidõlidsõq (SV).
laiõq laid, rõivariba (SV)
latsikõnõ lats'kõnõ; Tiiäq kas latsikõnõ mõsk' kausi ärq (SV).
Kisandi Ado
Kisandi Ado (Ado Kisand, sündünüq 12. urbõkuu pääväl 1929, koolnuq 22. urbõkuu pääväl 2013) oll' insinüür, maalikunstnik, luulõtaja ja kirämiis.
Põlva kihlkunna sõnaq M-Ü
Tõisi Põlva kihlkunna sõnno
lidra lidrataja, lobisõja (SV)
Kisandi Ado
Tä om ka võro keelen värsse kirotanuq. Kiudutõt Tsiberihe katõl kõrral – inne sõta latsõiän ja päält sõta, ku oppõ tehnikumin. Tehnikumi lõpõt ́ Tsiberin. Vahtsõst Eestin ollõn lõpõt ́ Talina polütehnilise instituudi.
Katõgooria:Võromaa inemiseq
Põlva kihlkunna sõnaq M-Ü
Tõisi Põlva kihlkunna sõnno
lihvitsejä inemine, kiä taht kõiki asjo väega kõrdapite tetäq, lihvi (SV)
lihvõrdama liigutõlõma, nihelemä; Lihvõrdas õnnõ mul kõrval tah (SV).
liuhõldõ liuhka; Liuhõldõ säet puu (SV).
lokiskõlõma haigõ eläjä (nt. kana vai lehmä) kotsilõ, kellel ommavaq sisemädseq valoq ja kiä hoit tagapuult ripakalõ (SV)
lõhnutama lõhnaõlli pääle pandma; Kellel om ärq hindä lõhnutõduq (SV).
lõkalaud riist tsirkõ hirmutamisõs (SV)
lõmbsahus suutäüs'; Üte lõmbsahusõ klaasist võti (SV).
lörbo pall'o kõnõlõja, lörbätäjä (SV)
lähkedseh = lähkotsih = lähkütsih (SV)
lähükõrda lähikedse ao peräst järekõrda; Täämpä ei saaq vilja jahvata, lubati lähükõrda (SV).
mar'aq silmäh silmähaigus (SV)
mul'okõnõ <hell'otussõna, latsõ kotsilõ, kiä pall'o kõnõlõs, aga kinka jutuh õigõt mõtõt ei olõq vai kinka jutust arvo ei saaq (SV)
must hõrak <mari (SV, Marpurg)
niukskõlõma niuksma; Pini niukskõlõs (SV).
nännüs näkküs, näüs; Nännüs noq, mis taast edesi saa v. vällä tulõ (SV).
nühkelemä nühkatama; Nühkeles sääl, ei püsüq paigah (SV).
painama pääle käümä, kiusama; Tä painas' minno kah üteh sinnäq, ku Elistvere loomaparki läts' (SV).
pirrukorv' lastukorv' (SV)
posisõma pobisõma; Posisõs hindä ette, ei kuulõq (SV).
pundsahtuma Ahokartoliq olliq ärq pundsahtunuq (SV).
pundso minemä pundsahtuma (SV)
puts'ämblik = tsämblik tsämbläne; ''Tsämblik linnas' õkvalt silmä. Tsämblikuq tüküsseq kubõmõhõ (SV).''
Sillaniidü uja
Sillaniidü uja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Põlva kihlkunna sõnaq M-Ü
Tõisi Põlva kihlkunna sõnno
puukluts' (SV)
Sillaniidü uja
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Põlva kihlkunna sõnaq M-Ü
Tõisi Põlva kihlkunna sõnno
põss'atama = põss'otama tusatsõma (SV)
põsõtsomp põsõlohk (SV)
pääväkääneq pääväkäändmine (SV)
pääväsapp punõtus pääväst katõl puul; Kuukihä külmä tähendäs, pääväsapp' sato, päävätulp tuisku (SV).
päävätulp tulbakujolinõ punõtus pääväst allapoolõ (SV)
püdsele minemä Piit' (v. kaal' v. põrkna) lätt püdsele, tälle kasus jämme vars' häitsmidegaq (SV).
rabajapaklaq ehitüspaklaq; Rabajapaklaq panti palkõ vaihhõlõ, tuud kedrätä es kannaq (SV).
ridsahtuma ''Vili om ärq maaha ridsahtunuq. Lilliq ommaq vihmagaq ärq ridsahtunuq kõik' (SV).''
ristämiisi risti ütsüte pääl; (Kütte)Puid panti ristämiisi, sõs käüse tuul' häste läbi (SV).
ristkedseq ristjädseq; ''Ristkedsile kutsuti. Ristkeste pidämine oll' kah kodonõ pido (SV).''
ristkedseline riskedsil käüjä (SV)
ritsik saviritsik (SV)
riugats' vingats', virisejä (inemine vai tsiga) (SV)
ruutsma &ruuts; Ärq rootsitu vits oll' kah ruusk (SV).
räätämä = rähmätsemä rähmä ajama (silmi kotsilõ); Räätänüq silmäq (SV).
rötsö-rötsö = röko-röko tsiko kutsmisõ helü (SV)
saravoalonõ nelinukka puuq üleväh, katus pääl; Saravoalonõ tetti haino pandmisõs (SV).
sarrai sard; Linasiimne sarrai (rõuk) (SV).
segähüisi segi; Tä jutt läts' ärq nii segähüisi (SV).
seltsikas seltskundlik, sõbralik; Seltsikas om tuu, kiä kõgõga sünnüs (SV).
sigidüs sigimine; Jänesseq ommaq suurõ sigidüsega (SV).
siilolinõ &siil; Kleit om mitmõsiilolinõ (SV).
sors'atama sass'atama (SV)
suurõperäline suurõjoonõlinõ, suur; Väega suurõperälidselt peeti juubõlit (SV)
sõrolinõ vastaajaja, inemine, kiä aasõ sõrgo vasta (SV)
süüm havvutõt lehmäsüük' (aganaq) (SV)
tipatama tip'mä; Lats' tipatas joba (SV).
tissekene 1. voonakõnõ; 2. = urvatissekene paiuurb (SV)
torotaminõ drenaaž; Põldõ torotõdiq (SV).
tortsahus &tortsahtama; ''Ku mõni tortsahus tulõ suust vai nõnast. Üts naarutortsahus käve (SV).''
trotuaar = trituaar kõnnitii (SV)
tsirahus = ts'ortsahus väikene viinõrõ; ''Üts tsirahus tull'. Kraanist üte ts'ortsahusõ vett sai (SV).''
tuss'omokaq Tuss'omokaq ommaq täl (SV).
tuss'otama põss'atama (SV)
tõikra = tõirakas = häräpää vastanakkaja; ''Tõikrataltsutaja. Igävene tõirakas, kes ei võtaq oppust (SV).''
törgotama törgütämä, törki juuskma; Hopõn' törgotas (SV).
tümpsäk 1. tuim, veidüliikja inemine; 2. sadamisõ helü
ujovala üle ujotõt; ''Põld (v. põrmand) oll' ujovala. Piimä oll' kõik ujovala tii täüs, ku pütt ümbre läts' (SV).''
Miilva
Miilva om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Põlva kihlkunna sõnaq M-Ü
Tõisi Põlva kihlkunna sõnno
valimõq = vorstivalimõq verivorsti sego; Kas valimõq val'mis ommaq, nakkamiq vorstõ valama (SV).
vangukõrv pangi osa (SV)
vilkahe kipõstõ; Väega vilkahe lask (SV).
võllas = võllapuu võll' (SV)
üsähkasunu <latsõ kotsilõ; Taa om väega üsähkasunu lats' (SV).
Liinamägi
Liinamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Indra
Indra om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Sumõr
200px|thumb|Sumõri kaart
Sumõr oll' Mesopotaamia lõunõhummogujao (ala illatsõmba Babüloonia nink Tigrisõ ja Eufrati jõõ suiõ vaihõl) nimi tuust aost, ku sumõriq sinnäq elämä asotivaq (kõgõ ildampa 3500 i.m.a.) kooni Babüloonia aoni (peräst 2000. aastakka i.m.a.). Sumõr oll' s'ooilmaaigsõ Iraagi lõunõhummogujaon.
Katõgooria:Aolugu
Illi
Illi om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist külä külä Vahtsõliina valda.
Illi kaehuspunktin om 1974. aastagal mõõdõt Eesti kõgõ suurõmb üüpääväne saohulk – 154mm.
Külän om Lag'akivi ja Illi mõisa vesiveski. Külän om olnuq luuduskaitsõ all olnuq Illi hõpõpai, miä murdu 1996. aastagal.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Lokuta
Lokuta om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Moorimägi
Moorimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Mägiotsa
Mägiotsa om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Eesti president
pisi|[[Karisõ Alar, Eesti Vabariigi president]] pisi|Vabariigi Presidendi lipp Eesti president (ammõtligult Vabariigi President) om Eesti Vabariigi riigipää.
Norfolki saar
Norfolk om saar Okõaanian Vaiksõn suurõnmeren, miä kuulus Austraalia valitsõmisõ ala. Norfolki pääliin om Kingston.
Kongo Vabariik
Kongo Vabariik om Kesk-Afriga riik. Kongo Vabariigi pääliin om Brazzaville.
Norfolki saar
Välislingiq
Katõgooria:Okõaania riigiq Katõgooria:Okõaania maaq
Kongo Vabariik
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
Eesti president
Eesti presidendil om piiret poliitilinõ võim, tä tüü om edüstäq ni ollaq vaihõkohtunik vai võimõ tasakaalu säädjä. Eesti presidendi kandidaat või ollaq sündümise poolõst Eesti kuakundlanõ, kiä om vähämbält 40-aastanõ. Presidendi vali ammõtihe Riigikogo või valimiskogo viies aastagas. Üts inemine või ollaq ammõtin kõgõ rohkõmb kats ammõdiaiga järgepiten. President piät uman ammõtin olõma hindäette, selle lõpõsõq täl presidendis saiõn kõik ülesandõq ja volitusõq muin ammõtiin ni tä piätäs uma eräkundligu kuulimisõ ammõtin olõmisõ aos.
11. rehekuu pääväst 2021 om Eesti president Karisõ Alar.
Valiminõ ja ammõdiaig
Vabariigi Presidendi kandidaadis või säädäq sündümise poolõst Eesti kuakundlasõ, kiä om vähämbält 40 aastakka vana. President valitas ammõtihe viies aastagas. Kedägi tohe-iq valliq Vabariigi Presidendis kavvõmbas ku järgepiten katõs ammõdiaos. Kandidaadi ülessäädmise õigus om vähämbält viiendäljaol Riigikogo kuunsaisost.
Eesti Vabariigi põhisäädüse § 79 perrä vali Vabariigi Presidendi salahadsõ helüandmisõga Riigikogo. Egäl Riigikogo liikmõl om andaq üts helü. Valitus tunnistõdas kandidaat, kink puult and helü Riigikogo kuunsaiso katõ kolmandajaolinõ inämbüs. Ku ütskiq kandidaat vaiaminevät helüinämbüst saa-aiq, tetäas järgmidsel pääväl vahtsõnõ helüandmisvuur. Inne tõist helüandmisvuuru säetäs üles vahtsõq kandidaadiq. Ku tõsõn helüandmisvoorun ütskiq kandidaat vaiaminevät helüinämbüst saa-aiq, kõrraldadas katõ kandidaadi vaihõl, kiä tõsõn voorun kõgõ rohkõmb helle saiõq, samal pääväl kolmas helüandmisvuur. Ku Vabariigi Presidenti ka kolmandan helüandmisvoorun ei valitq, kuts Riigikogo edemiis üte kuu joosul Vabariigi Presidendi valimisõs kokko valimiskogo.
Valimiskogo sais kuun Riigikogo liikmist ja paigapäälitside umavalitsuisi volikokõ edüstäjist. Egä paigapäälidse umavalitsusõ volikogo vali valimiskokko vähämbält üte edüstäjä, kiä piät olõma Eesti Vabariigi kuakundlanõ. Riigikogo esitäs valimiskogolõ presidendikandidaadis kats Riigikogon kõgõ rohkõmb helle saanut kandidaati. Presidendikandidaadi ülessäädmise õigus om ka vähämbält katõkümne ütel valimiskogo liikmõl. Valimiskogo vali Vabariigi Presidendi helüandmisõst ossa võtnuidõ valimiskogo liikmidõ helüinämbüsega. Ku edimädsen voorun ütski kandidaat helüinämbüst saa-aiq, kõrraldadas samal pääväl katõ kõgõ rohkõmb helle saanuidõ kandidaatõ vaihõl viil tõnõ helüandmisvuur.
Presidendivalimiisi kõrda täpsüstäs ja põhisäädüse tühäq kotussõq täüt Vabariigi Presidendi valimisõ säädüs. Seo säädüs kiild kandidaadis üles säädäq inemist, kiä om president tõist ammõdiaiga järgepiten.
Vabariigi Presidendi valimisõ säädüs näge ette olokõrra, ku valimiskogon ka tõsõn voorun presidenti valita-aiq. Sis kõrraldadas presidendi eräkõrralidsõq valimisõq. Eräkõrralidsõq valimisõq saa tetäq kipõmbalt ku kõrralidsõq. Ku kõrralidsõq valimisõq tetäs äeq kõgõ varrampa 60 ja kõgõ ildampa 10 päivä inne ammõtin olõva presidendi volituisi lõppõmist, sis eräkõrralidsõq valimisõq tulõ läbi viiäq 14 päävägaq.
Ammõtihe astminõ, õigusõq ja volituisi lõpp
Vabariigi Presidendi volituisi tekkümise ja lõpu pand paika Vabariigi Presidendi tüükõrra säädüs. President ast ammõtihe ku and Riigikogon ammõdivandõ: "Astudes Vabariigi Presidendi ametisse, annan mina, (ede- ja priinimi), pühaliku tõotuse kaitsta vankumata Eesti Vabariigi põhiseadust ja seadusi, õiglaselt ja erapooletult kasutada minule antud võimu ning täita ustavalt oma kohuseid kõigi oma võimete ja parima arusaamisega Eesti rahva ja Eesti Vabariigi kasuks."
Ammõtihe astmisõga lõpõsõq kõik Vabariigi Presidendi volitusõq ja ülesandõq muin ammõtõn ni president piätäs uma eräkundligu kuulimisõ ammõtin olõmisõ aos.
Vabariigi President pruuk põhisäädüse § 85 perrä immuniteet. Timmä saa vastutust kandma pannaq õnnõ õiguskantslõri ettepanõkiga Riigikogo kuunsaiso inämbüse periolõgi kõrral. Kriminaalvastutusõlõ võtmisõgaq saisahtasõq kõik Vabariigi Presidendi volitusõq.
Vabariigi Presidendi volitusõq lõpõsõq timä ammõtist tagasiastmisõga (ei olõq võimalid eräkõrralidsõ vai sõasaisukõrra aol), timmä süüdümõistva kohtuotsusõga, timä kuulmisõga ja vahtsõ Vabariigi Presidendi ammõtiheastmisõgaq.
Ku Vabariigi President saa-aiq Riigikohto otsusõga tervüse peräst ammõtit pitäq, timä volitusõq saisahtasõq. Sis saa Vabariigi Presidendi volitusõq Riigikogo edemiis, kink Riigikogo liikmõ volitusõq tuus aos saisahtasõq. Vabariigi Presidendi ülesandit täütvä Riigikogo edemehe võim om vähämb ku kõrralidsõl presidendil, selle et tä või-iq ilma Riigikohto lubaldaq vällä kuulutaq Riigikogo eräkõrraliisi valimiisi egaq ärq ütleldäq säädüse välläkuulutamisõst.
Ku president ei olõq ummi ülesandit pääle kolmõ kuu täütä saanuq või ku timä volitusõ inne tähtaiga lõpõsõq, vali Riigikogo 14 päävä joosul vahtsõ Vabariigi Presidendi.
Välälingiq
Presidendi kodoleht. (eesti keelen) Katõgooria:Eesti Katõgooria:Poliitiga
Pallimäng
Pallimängoq ommaq näütüses:
Katõgooria:Pallimängoq
Murõlipuu
thumb|400px|Kütseq mustaq murõliq
Murõlipuu viläs om murõl (morõl, makõkirss).
Edesiminemine
Murõlipuu om mutiktolmlõja. Häitsemä või naadaq jo nelä aastaga vannudsõlt. Süüdäväq viläq ommaq väikuq ja kõlladsõq kooniq verevät vai musta värmi. Naid sööväq hää meelega tsirguq ja eläjäq, kink abiga puu ka siimnidega edesi lätt. Siimneq võivaq kasuma minnäq paari aastaga joosul. Puuq ajavaq sagõhõhe ka juurõvõssu, minkast või ümbretsõõri kassuq  murõlivõsu. Ku tüvi maaha lõigadaq, sis aja tuu ka kannuvõssu.
Kasumiskotus
Murõlipuulõ miildüseq kergeq, süväq, vilälidseq ja parra niiskusõga, kõgõ parõmbahe kergehe happalidsõq maaq. Tä kasu-ui häste pall'o likõ vai üleujotõdava maa pääl. Eesti talvõq ommaq murõlipuulõ sagõhõhe pall'o külmäq ja keväjäidsi külmiga võivaq häitsmeq ärq külmädäq, tuuperäst kasusõq Eestih murõlipuuq nii luudusligult ku aiah parõmbahe mere lähküh, a sisemaal tüküseq aig-aol ärq külmämä. Luudusõh om murõlipuu valgusõnõudlik ja küländ lühkü iäga puuliik, kiä kasus sagõhõhe mõtsaveerih ja lakõ pääl. Uma olõmisõ poolõst om tä pioniirliik, kiä aja hinnäst tühjü kotussidõ pääle kibõhõhe edesi siimnide ja juurõvõssõga, a perähpoolõ jääs suurõmbidõ puiõ ala ja lätt vällä. Murõlipuud või sagõhõhe löüdäq siist-säält suurõmba mõtsa alt tõõsõst puurindõst üteh tammi, saari vai kõivõga.
Levik
Murõlipuu luuduslinõ leviala om Kesk-, Õdagu- ja Lõunõ-Õuruupan, Skandinaavia lõunõjaon, Briti saari pääl, Ukraina n, Taga-Kaukaasian, Väiku-Aasia põh'ajaon, Afriga põh'aranna lähkün.
Tarvitaminõ
pisi|Murõlipuu puu
Murõliq
Aiasortõ om pall'o, nuuq ommaq makõq ja mahladsõq. Mõtsikidõ puiõ mar'aq ommaq vähämbäq ja olõ-õi nii makõq ja mahladsõq. Murõliid süvväs inämbüisi värskist pääst, a naid tetäs ka sisse mahlas, kompotis, sahvtis, likööris jne.
Puu
Murõlipuu puu om väega illos, sirgõ ja ütelidse tekstuuriga, roosakaspruuni kooniq kahvadu kõllakadsõ tooniga. Taa om väega hinnat puutüümatõrjaal.
Kasvataminõ
Murõlipuud istutõdas Õuruupan pall'o ineskiidsi nurmõmaiõ pääle ja tedä hinnatas väega ku viläpuud, mõtsapuud ku ka ilopuud. Mõtsikut murõlipuud pruugitas puukmisalossõs kultuursordõlõ.