cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Päätnitsapäiv
Päätnitsapäiv vai päätnits om seto rahvakallendri püha, märtri ni suurkannahtaja Paraskeva mälehtüspäiv. Päätnitsapäivä peetäs hainakuu viimätsel riidil inne iljapäivä (2. põimukuu pääväl). Saatse Päätnits om üts tähtsämbit kerkopühhi. Taal pühäl om avvo seeh märtri Paraskeva, kiä om peri Kreekast, Ikonioni liinast. Paraskevat peetäs Saatse kerko nimipühässes, immetegijäs, kiä või inemiisi terves tetäq. Tuupärast panti hindäle kaala või pää ümbre paprõlinte, kohe pääle ollivaq kir'otõduq sooviq, et Paraskeva näid terves teesiq. Päiv nakas pääle jumalateenistüsega Saatse kerkoh, kui tuu läbi saa, sis tetäs ümbre kerko ristikäük. Peräst pidosüüki nakas pääle kirmas - pido seto leelo ni tandsuga. Õdakuni käü kõikaig kõva laulminõ, pillimängmine ja tandsminõ. Viil peetäs Paraskevat kodo ning perre kaitsjas, kiä ravitsõs hädäq ni tõvõq ja kink poolõ püürdütäs kaitsõs kur'a silmä iist. Tedä peetäs viil abielo ning kaubandusõ kaitsjas.
katõgooria:Seto rahvakallendri
Runebergi kuuk
paremal|pisi|Runebergi kuuk Runebergi kuuk (soomõ keelen Runebergintorttu) om mandliidõ ja rummi vai arrakiga tett toro kujuga kuuk. Koogi pääl om hariligult vabarnamuus, mink ümbre om tsukrõvaaba tsõõr.
Kuuk om saanuq nime soomõ luulõtaja Johan Ludvig Runebergi perrä, kiä ollõv makjas miis olnuq ja söönüq taad kuuki hummogusöögis.
Runebergi kuukõ müvväs Soomõn vahtsõst aastast kooniq 5. radokuu pääväniq, ku peetäs Runebergi päivä.
Aolugu
Kõnõldas, et koogi mõtõl vällä luulõtaja naanõ Frederika Runeberg.
Runeberg ollõv kodo tulnuq ja midäd magusat tahtnuq. A tuu aig oll' väega vaenõ (Põh'a-Kar'alan ja Savon süüdi esikiq puukuurt) ja naanõ tekk' umale mehele koogi tuust, midä saiaq oll' – nisujauh, leeväpudinaq, ubinasahvt, mandliq. Katõgooria:Magusaq söögiq
Kinniline lohk
pisi|375x375px|Järv söllin [[Soomõ|Soomõn Soumussalmin]] Kinniline lohk vai söll om ijästü tekküline mõnõ kooniq mõnõkümne miitrelidse läbimõõduga nõdso, miä või ollaq mitukümmend miitret sükäv. Inämbähe ommaq sölliq katla vai leigu kujolisõq, aga võivaq ollaq ka pikligadsõq. Madalambidõ sölle seen om sakõstõ järv vai suu, miä om loho turbaga täütnüq. Sölle om Eestin pall’o Lõunõ-Eesti kundistigõn, aq sölle lövvüs sagõhõhe ka muialt Eestist üten tõisi ijästü tekküliidsi pinnavormõga. Sälgmäki päält ja viirilt lövvüs paiguldõ mõnõ- koonig mõnõkümne miitre pikkuidsi piklikkõ sölle, aq sölliq võivaq ollaq ka tõisi ijästü pinnavormõ pääl vai vaihõl.
Tekkümiseviis
Sölliq tekküväq Eestihe päämädselt ijästü taganõmisõ aol, ku suurõst maaijäst eräldü ijäpanko, miä mattuvaq jaoldõ vai kogonistõ ijästü saistuisi alaq ni sullivaq sääl aastagasato vai esikiq tuhandit, kooniq mattunuq ijäpanga asõmõlõ jäi alalõ lohk. Sääntsit ijä sulamisõst tekkünüid lohkõ nimmatas termokarstiliidsis pinnavormõs.
Tõõnõ viis sölle tekkümises võisõ ollaq ijästüjõõ kulutaminõ. Kipõ joosugaq jõkin võisõq vii pöörähtüseq kauriq piinüid saistuisi jõõ põh’ast, miä võisõ sünnütäq tsõõrigu- vai munakujoliidsi haudo orõn, kon löüdü säländüid.
Niisamatõ võisõ sölle sünnütäq ka ijästü veere päält vai lahkin juuskvaq sadanguq ja sadamaq, miä habrast päälüskõrda minemä kanniq. Ku sääne sadang johtu kalõmbidõ kivve pääle sadama, siis tekkü sinnäq äkiliidsi kaldidõga potitaolinõ uus, midä nimmatas hiiukirnus.
Tunnõtumbaq sölliq
pisi|375x375px|Vanapagana jälehaud
Kanahavva kinniline lohk
Kanahavva kinniline lohk om Eesti kõgõ suurõmb ijästüst tegünüq kinniline lohk. Kanahavva söll om Elväst 1,5 kilomiitrit põh’a puul mõtsa kasunuq munakujolinõ äkiliidsi perviga haud, mink põh’an om väiku hainasuu. Kanahaud om 25 miitret sükäv ja hummogu–õdagu tsihin om taa pia 300 miitret lagja ja põh’a–lõunõ tsihin 250 miitret.
Tuduliina kinniline lohk
Tuduliina kinniline lohk om kinniline lohk Hummogu-Viromaal Tuduliina liinamäel. Söll om tunnõt tuu peräst, et Liivimaa atlasõn märgiti taad kistunus tulõmäe kraatris.
Vanapagana jälehavvaq
Vanapagana jälehavvaq ommaq Lõunõ-Võromaal kolm perästikku suurt lohko Paganamaa kuntligadsõ maa vaihõl. Neoq ommaq 15–20 miitret sügäväq ja paiguldõ üle 25–kraadidsõ pervekaldõga mõtsa kasunuq lohoq, miä ommaq vanalõrahvalõ tulõtanuq miilde jalajälgi.
Pikkmägi
Pikkmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Jõõperä
Jõõperä om külä Miiksi vallan Räpinä kihlkunnan.
Pluuto
Katõgooria:Pääväsüstem
Andiq
left|thumb|Cono de Arita, Salta ([[Argentina)]] Andiq om Lõunõ-Ameeriga mägestik. Tä om ilmamaa kõgõ pikemb mäki ahhil - 7000 km pikk.
Katõgooria:Lõunõ-Ameeriga mägestiguq
1858
1858. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10071. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1858
Poomi Mart
pisi|Poomi Mart 2019 Poomi Mart (sündünüq 3. radokuu pääväl 1972 Tal'nan) om inneskine eesti jalgpallimängjä.
Tä oll' Eesti jalgpallimiiskunna värähtivaht ja kaptõn (1992–2009, 120 mängu) ja om ka muial maailman häste teedäq.
Põrõld om tä Eesti jalgpallimiiskunna värähtivahtõ treener.
Katõgooria:Eesti sportlasõq
Kapatsi oja
Kapatsi oja om uja Urvastõ kihlkunnan.
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq
Annani Kofi
Annani Kofi (Kofi Atta Annan, sündünü 1938) om Ghana diplomaat, kiä oll' 1. vahtsõaastakuu pääväst 1997 kooni 1. vahtsõaastakuu päväni 2007 Ütitside Rahvidõ säitsmes pääsekretär. Annan ja Ütidseq Rahvaq saiq 2001. a. Nobeli rahupreemiä.
Katõgooria:Ghana inemiseq Katõgooria:Nobeli rahupreemiä saajaq
Mustahamba (Haani)
Rõugõ kihlkunnan om ka tõnõ Mustahamba külä, miä 2017. aastagast kand nimme Kahrila-Mustahamba.
Mustahamba om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Külän om Mustahamba tamm.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Vedaq
250px|thumb|Rigveda käsikiri 19. aastagasaa alostusõst
Vedaq vai veedaq (sanskritikeelidsest sõnast veda vai ved, miä tähendäs tiidmist) ommaq hinduismi kõgõ vanõmbaq pühäkiräq.
Lajemban mõttõn kutsutas vedadõs vedasit üten brahmanasõ, aranjakadõ ja upanišadõga.
Kõgõ vanõmbaq vedaq ommaq luuduq umbõs 1000. aastagal i.m.a. ja illatsõmbaq umbõs 500. aastagal i.m.a. Vedaq ommaq kirotõduq sanskriti keelele lähkon vedadõ keelen.
Siso poolõst ommaq vedaq ohvri- ja ülistüslauluq, palvõq ja loitsuq.
Mossee
thumb|Kul Sharifi mossee Kaasanin, Tatarimaal.
Mossee vai metset om muhamediuso pühäkoda.
katõgooria:muhamediusk katõgooria:ehitüskunst katõgooria:pühäkuaq
Galiitsia
200px|thumb|Kon Galiitsia Hispaanian om. Galiitsia om autonuumnõ piirkund Põh'ahummogu-Hispaanian Atlandi suurmeri veeren. Piirkunna suurus om 29 574 kruutkilomiitret ja sääl eläs umbõs 2,7 mill'onat inemist.
Kalla Urmas
pisi|Kalla Urmas, 2016 Kalla Urmas (Urmas Kalla, sündünüq 25. mahlakuu pääväl 1970) om võro keele as'atundja, tõlkja ja bioluug. Timmä om peet ütes parõmbas võro keele ni kultuuri as'atundjas.
Galiitsia
Galiitsia põlisrahvas ommaq galiitslasõq ja põliskiil Galiitsia kiil.
Kalla Urmas
1985. aastagal lõpõt' Kalla Urmas Mehikuurma 8-klassilidsõ kooli, 3 aastakka ildampa Räpinä keskkooli. Om opnuq Tarto Ülikoolin bioloogiat ja filosoofiat, lõpõt' bioloogia 1993. aastagal. Om Eesti Ornitoloogiaütisüse liigõq ja üliopilaskorporatsiooni Ugala vilistläne.
Om Võro Instituudin võro keele as'atundja ja tegeles muusiähn egäsugutsidõ tekste ümbrepandmisõgaq, näütüses om tä kokko säädnüq võrokeelitside vannosõnno raamadu ni pandnuq võro kiilde "Kalõvipuja", pildiq tekk' kunstnik Kuusingu Toomas. "Kalõvipuja" ümbrepandmisõ iist saiq nääq 2021. aastagal Kreutzwaldi mälehtüsmedäli. Viil om Kalla Urmas sisse lugõnuq mitmit võrokeelitsit tekste helükogon Helüait.
Om laulnuq mitmin ansamblin, näütüses Lõkõriq, Ytsiotsõ, Liinatsuraq. Om olnuq ka Moostõ Elohelü kõrraldamisõ man.
Lätteq
Katõgooria:Võromaa inemiseq
Babülon
pisi|400px|Babüloni liina varõmõq 1932. aastagal. Babülon (akkadi keelen Bābilim) oll' akkadi liinriik, miä alostõdi 1867. aastal inne miiq aoarvamist. Babüloni liin oll' ehitet Eufrati jõõ perve pääle.
Kaeq viil
Katõgooria:Iraak
Vung Tau
Vung Tau om Vietnami Ba Ria-Vung Taui provindsi pääliin. 2006. aastagal elli taan liinan 273 988 inemist.
Katõgooria:Vietnami liinaq
Nogo
Nogo om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Galiitsia
Katõgooria:Õuruupa maaq Katõgooria:Hispaania
Pegasus
Pegasus (vanakreeka keelen Πήγασος) olľ Vana-Kreeka mütoloogian siivolinõ valgõ hopõn. Timä vanõmbaq olliq Poseidon ja Medusa. Hesiodose perrä karas' Pegasus vällä Medusa kaalast, ku Perseus tuu mahaq ragi. Tõõsõ variandi perrä juusk' Medusa veri merde ja Pegasus sündü verest, halust ja merekohost. Täl olľ ka üts veli, Chrysaor, kiä olõ-õs hopõn, a peris harilik nuurmiis.
Upanišadiq
Upanišadiq ommaq hindu filosoofilis-usolidsõq tekstiq. Nääq moodustasõq vedadõ lõpo-osa (vedanta) ja näiden om päämädselt juttu tiidmisest ja tarkusõst. Kõgõ vanõmbaq näist (nt. Brhadaranyaka ja Chandogya upanišadiq) ommaq perit edimädse aastagatuhandõ keskpaigast i.m.a. ja illatsõmbaq kirotõdiq keskaol ja varajadsõl vahtsõl aol. Upanišadiq ommaq kõvva mõotanuq hindu filosoofiat.
Pegasus
Korinthosõ kangõlanõ Bellerophon har'ot' Pegasusõ Athena abiga käsile ni ütenkuun võitliq nääq Kimääri ja amatsuunõ vasta. Ildampa tahť Bellerophon Pegasusõga Olymposõlõ sõitaq, a kukõrdu ratsu sälläst alla, tagasi maa pääle. Esiq tõõsõndiin ommaq tuus esiq põhjusõq: kangõlanõ naas' pelgämä vai tull' täl pääpööritüs vai hiit' Pegasus tiä hindä sälläst maaha Zeusi tahtmisõ perrä. A Pegasus jakas' umma tiid ja Zeus võtť tiä lahkõhe vasta. Üte variandi perrä pand' Zeus tä taivahe ni tuudmuudu sündü Pegasusõ tähtkujo. Timä nõsõng märkse lämmide keväjäilmo ja tormõ tulõkit. Tuu köüdüs või tuust tullaq, et Pegasust Zeusi välginuuli kandjas peeti.
Upanišadiq
Kaeq viil
Katõgooria:Hinduism
Pegasus
Pegasus ku tunnismärk tõõsõndõlõs ao joosul. Keskaost renessansini tähüsť Pegasus tarkust ja kuulsust, ildampa sai temäst luulõ ja inspiratsiooni tunnismärk. Tedä om joba antiikaost pääle ka kunstin pall'o kujotõt, a sis puudu tiäl köüdüs Muusadõga. Pegasust om ka vii, päävä ja šamanismiga köüdet.
Pahijärv
Pahijärv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan Põnni külä man. Pahijärv kuulus Kisõjärve järvistühe.
Kinniqkasumisõ peräst om Pahijärv lännüq katõs osas: Põh'a-Pahijärves ja Lõuna-Pahijärves.
Lõuna-Pahijärvest nakkas pääle Vinnora.
Viieläjäq ja -kasvoq
Pahijärven kasus üle 15 lihi haruldaisi vetikit.
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Taivatäht
200px|thumb|Tähine taivas Taivatäht vai lihtsähe täht om suur plasmakerä, miä kirgäs valgust ja midä hoit kuun timä hindä manokiskmisvägi. Meile kõgõ ligemb täht om Päiv. Tõisi tähti võimiq nätäq taivan üüse, ku Päävä valgus näide kaemist ei sekäq.
Lätteq
Katõgooria:Tähetiidüs
Suriname
Suriname, ammõtlidsõlt Suriname Vabariik, om Lõunõ-Ameeriga riik. Suriname pääliin om Paramaribo.
Välislingiq
Katõgooria:Lõunõ-Ameeriga riigiq Katõgooria:Lõunõ-Ameeriga maaq
Lenini Vladimir
Lenini Vladimir (vinne keelen Владимир Ильич Ульянов (Ленин)) sündü 22. mahlakuu pääväl 1870 Simbirskin ja oll' Vinnemaa poliitik ja riigipüürdjä, tä oll' Rehekuu revolutsiooni kõrraldaja, NSVL edimäne valitsuspäälik ja leninismi luuja. Tä naanõ oll' Krupskaja Nadežda ja latsi näil es olõq.
Periolõminõ
Lenini esä oll' kalmõkk, kel võidsõ ollaq ka tśuvassi juuri, imäpoolinõ vanaesä Blanki Israel oll' juudi rahvusõst ja vanaimä Grosshopfi Anna oll' roodsi-śaksa hõimost.
Elokäük
1887 joulukuun oll' üliopilasmäss, Lenini Vladimir oll' sääl osalinõ ja selle tulliq täl Kaasani ülikoolin pahandusõq nink tä oll' sunnit säält ärq minemä.
1900 lätś Uljanov välämaale ja elli sääl Sveidsin, Inglüsmaal, Austria-Ungarin ja Prantsusmaal. Sääl ilmu tä raamat (päälkiri oll' „Midä tetäq?“ ja ilmu 1902 aastal) mink kirotaja nimi oll' edimäist kõrda Lenin.
1903 aastast pääle oll' tä üts inämbläisi päälik.
1918 tulist' Sotsialiste-Revolutsionääre Partei liigõq Kaplani Fanny Leninit kolm kõrda ja et tä es lääq haigõmajja, oll' tä peränotsan ärq hälvät.
Lenini Vladimir kuuli 1924. a. vahtsõaastakuun, tä iho balsameeriti ärq ja om Moskvan Vereväl Platsil mausoleumin.
Kommunistõlõ om Lenini Vladimir iidol seo ilma aoni.
Katõgooria:Vinnemaa poliitiguq Katõgooria:Nõvvokogo Liido poliitiguq
Pähnämägi
Pähnämägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Tsõõr
250px|thumb|Vankrõtsõõriq
Tsõõr vai ratas om tsõõrik ja lapik asi, miä või umast keskpaigast läbi pant tele pääl pööreldäq. Tsõõriq ommaq suurõ jao sõidoriisto (nt. autoq, jalgrattaq, vankrõq) all, et nuuq saasiq kergembihe edesi liiku, nink pall'odõ massinidõ sisen, kon nääq määnestki tüüd tegeväq (nt. hammasrattaq, miä kandvaq joudu üle).
Tsõõr om üts kõgõ tähtsämb inemise vällämõtõld asi.
Lätteq
Katõgooria:Tekniga
Võru keel (raamat)
"Võru keel" om Keema Hella raamat võro keele, innekõkkõ timä grammatiga kotsilõ. Raamat om vällä ant 1997. aastagal Imäkeele seldsi puult.
Teedüs
Katõgooria:Raamaduq, kon seen võro kiilt Katõgooria:1997 raamaduq
Kol'o külä (Miiksi)
Kol'o külä om külä Miiksi vallan Räpinä kihlkunnan.
Kuu
250px|thumb|Täüskuu Maa põh'apuulkerält kaiaq
Kol'o külä (Miiksi)
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Miiksi vald
Kuu
Kuu (sümbol: ) om taivakihä, miä tiirotas ümbre Maa. Tä om Maalõ kõgõ ligemb taivakihä, keskmäne kavvus Maa ja Kuu keskpunktõ vaihõl om 384 403 kilomiitret.
Katõgooria:Pääväsüstem
Kaunas
Kaunas om liin Leedun, suurusõ poolõst tõnõ liin riigin.
Aastagil 1920–1939 oll' Kaunas Leedu aotlinõ pääliin.
2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä Kaunase elänikkonnast oll' leedulaisi 93,6%, vindläisi 3,8%, poolakõisi 0,4%, ukrainlaisi 0,4% nink valgõvindläisi 0,2%.
Katõgooria:Leedu liinaq
Nõnova
Nõnova om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Rebäseoosõmägi
Rebäseoosõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Nõnova
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Külän oll' nika ku 2001. aastaganiq Nõnova raudtiipiätüs.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Augustus
Augustus (Gaius Julius Caesar Augustus, 63 i.m.a. – 14 m.a.p.) oll' Vana-Rooma riigi edimäne keisri. Tä valits' 16. vahtsõaastakuu pääväst 27. aastagal i.m.a. kooni uma surmani 19. põimukuu pääväl 14. aastagal m.a.p.
Himaalaja
Himaalaja om Aasia mägestik. Tä om kõgõ korgõmb mägestik Maa pääl, kõgõ korgõmb mägi om Džomolungma (8848 m).
Katõgooria:Aasia mägestiguq
Jooga
200px|thumb|Hindu joogi kujo [[Delhin]]
Jooga om India usolis-filosoofilinõ süstem, miä taotlõs vaimo- ja iholiidsi har'otuisi läbi ütessaamist kõgõ ülembäga. Hinduismin, budismin ja džainismin om jooga mõistõq köüdet meditiirmisega. Hinduismin tähendäs tä viil ütte kuvvõst ortodokssõst filosoofiakuulkunnast nink ka tsihti, midä tuu kuulkund om hindäle säädnü. Džainismin mõtõldas jooga all nii vaimsit, sõnaliidsi ku iholiidsi tegevüisi.
Katõgooria:India filosoofia
Must pässik
Must pässik (ld.k. Inonotus obliquus), tunnõt ka ku ts'aaga (vinne k. чага), om taeliguliisi (Hymenochaetaceae) sugukunna siin. Tä om puiõ pussõnik (parasiit) ja ravisiin. Musta pässigu rahvakeelidseq nimeq ommaq must kõbjas, must torik ja kõokäsn (mitte segämini aiaq üte tõsõ puuseene liigigaq, mink liiginimi om kah kõokäsn (Piptoporus betulinus)).
Levik ja üllenpidäjäq-liigiq
Must pässik om levinüq Põh'apuulkerä põh'apoolitsin kotussin: Vinnemaal, Soomõn, Põh'a-Ameerikan, Hummogu-Õuruupan ja Jaapanin 45°N ja 50°N lakjuskraadi vaihõl.
Must pässik kasus päämidselt kõo (Betula spp.), a ka lepä (Alnus spp.), pöögi (Fagus spp.), tammõ (Quercus spp.) ja papli (Populus spp.) pääl. Siin eläs tõisi liike pääl ku kõiv sagõhõhe käkidü tüvevähä kujol.
Must pässik om harv siin ni tedä või löüdäq egä 15000-20000 puu takast. Eestin om tä siski mõtsan, pargõn ja puisniite pääl sakõ liik.
Kujo ni elotsõõr
Musta pässigu tunnus om hüdsimust junt kõo tüve pääl. Junt ei olõq seene viläkihä, a seeneniite mass vai sklerootium, miä om must suurõ meläniinisisähüse peräst. Seene viläkihä om hoobis koorõ all, ohkõnõ ni tihtsält puu ligi.
Musta pässigu iossõq levineseq õhun ni satasõq vikasaanu puu koorõ pääle. Niidiq lääväq haavo kaudu puu sisse, saavaq söögis puu mahla ni tegeväq valgõtmädänikku. Haigus edenes üllenpidäjän-puun aigopiten – 10-80+ aastakka. Kooniq puu om viil elläv, pruuk siin õnnõ viläldäq seeneniite (musta väläpoolist junti). Sugulidsõlt siginemä ni eossit tegemä nakkas siin viil peräst puu surma.
Musta pässigu jundiq võivaq kassuq 0,5-1,5 m suurõs,10-15 cm jämmes ni ollaq kooniq 5 kg rassõq. Must pässik kasus peräst lõikust tüvele tagasi.
Pruukminõ
Rahvapärimüsen om must pässik tiit ku vähärohi ni 1955. aastagal nimmas' Moskva Arstitiidüse Akadeemiä musta pässigu vähävastatsõs aines. Parhilla kättesaiaq pässikust tettüq rohoq ommaq hariligult nõrgaq ni aotlidsõ toimõgaq.
Musta pässikut om proomit ka kuntslidsõlt tsukrusöödä pääl kasvataq, aq tulõmis om vähänüq ja muutunuq toimõainidõ tuutminõ.
Musta pässigu jundist om hariligult tett kas vii- vai viinaleotust. Tuujaos poodõtas junt pulbris ni valõtas pulbrilõ vai suurõmbilõ tükele kuum (kooniq 50-kraadinõ) vesi pääle. Ku pulbrilõ viin pääle vallaq, saa kätte ka nuuq ainõq, miä viin lakja ei lääq – betuliinhappa, betuliini ja fütosterooliq. Viinaleotust tetäs hariligult peräst kuuma vii tüütlüst, selle et kuuma om vaia kitiini lahkmisõs. Lisas vii- ja viinaleotusõ tegemisele ka hapatas, no tuu om kõgõ kallimb, aigovõtva ni ilma kimmä tulõmildaq (happamisõs pruugitas pall'o esiq tüüpi pisiläisi ni siini).
katõgooria:seeneq
Mutõmõtsa
Mutõmõtsa om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist kuulu külä Varstu valda.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Möldri (Rõugõ)
Seo artikli kõnõlõs küläst Rõugõ vallan. Ka Võro vallan om sama nimegaq külä, kaeq Möldri. Möldri om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Jacksoni Michael
pisi|Jacksoni Michael (1984) Jacksoni Michael (Michael Jackson, 1958-2009) oll' Ameeriga Ütisriike laulja.
Katõgooria:Ameeriga Ütisriike lauljaq
Kruvv
250px|thumb|Mitmõsugumadsõq kruvviq
Kruvv om terävä otsaga ja vindiga ravvast pulgakõnõ, midä päämädselt pruugitas asjo (nt. puust asjo) ütsüte külge kinniq pandmisõs. Kruvvi tõnõ ots om lajemp ja tuud kutsutas kruvvi pääs. Kruvvi pää sisen om tsälk vai ristikene - sinnäq lätt kruvvitseeri vai trelli ots, ku kruvvi kinniq vai vallalõ käänetäs.
Kitsõoja
Kitsõoja om uja Urvastõ kihlkunnan.
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq
Inemiseõiguisi päiv
Inemiseõigusõ kuulutus oll' edimäne ammõtlik papõr, miä kuulut', et inemiisi õigusõq ommaq kõigilõ ja tuu, kon inemine om sündünüq vai määndsen kultuurin üles kasunuq, ei tähendäq.
Kaeq viil
Katõgooria:Inemiseõigusõq Katõgooria:Ütistünüq Rahvaq Katõgooria:Tähtpääväq
Tsirgurada (tähetiidüs)
Tsirgurada vai galaktiga om suur taivatähti kogo, midä hoit kuun manokiskmisvägi, üten tähtivaihõlidsõ gaasi ja tolmuga nink tummõ ollusõga. Miiq üten Pääväga olõ tsirguraan, mink nimi om Tsirgurada.
Katõgooria:Tähetiidüs
Bismarcki Otto
Bismarcki Otto (Otto Eduard Leopold von Bismarck, 1815–1898) oll' S'aksa poliitik, edimäne S'aksamaa riigikantslar. Bismarcki kõgõ suurõmbas teos peetäs ütidse S'aksamaa luumist.
Katõgooria:S'aksamaa poliitiguq
Tsirgurada
250px|thumb|Pümmeverrev pilt Tsirguraast
Tsirgurada vai Galaktiga om tsirgurada, kon miiq olõ üten kõgõ Pääväsüstemiga.
Katõgooria:Tähetiidüs
Kükä
Kükä om külä Miiksi vallan Räpinä kihlkunnan.
Oro külä
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Külä lõunõpiiri piten juusk Valga–Petseri raudtii.
Küläst lätt läbi Haan'kasõ–Oro tii.
Külän om Munakülä järv.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Mõõlu
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Valmiera
Valmiera om liin Lätin Koiva jõõ veeren.
Läbi liina lätt Riia-Valga tsihin raudtii.
2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Valmiera elänikkunnast lätläisi 83,7%, vindläisi 11,6%, valgõvindläisi 1,7% nink poolakõisi 0,9%.
Katõgooria:Läti liinaq
Riia–Pihkva kivitii
pisi|291x291px|Riia–Pihkva kivitii Läti piiri veeren Riia–Pihkva kivitii vai Riia-Pihkva maantii om tii, miä lätt läbi Eesti Lätist Vinnemaalõ.
Aolugu
Joq 13.–14. aastagasaal läts' Vahtsõliinast läbi vana kaubatii. Kaubavooriq tulliq Riiast ja sõidiq edesi Pihkva poolõ. Tarto liin kaubõl' sis kah Novgorodi ja Pihkvagaq. Hansaliidu kaubaq, midä tuudi Põh'a-S'aksamaalt, Hollandist ja Prantsusmaalt Riia vai Pärno sadamahe, viidi Tartost Pihkvahe. Euruupast tuudi suula, rõivakaupu ja veine. Pihkvast viidi sinnäq vasta karusnahko, linna, kanõpit, vahha ja villä. 1590. aastagal veiq vinne kaupmeheq Vahtsõliina kaudu Riiga 18 788 oravanahka, 559 sooblinahka, 637 soenahka, üle 3500 muu eläjä naha ja viil egäsugust kaupa. Tuusama aogaq tõiq Riia kaubaherräq Pihkvast läbi Tarto 14 000 oravanahka, 160 sooblinahka, 56 puuta linna ja küündlerasva. Tii Riiast Pihkvahe oll' läbi Vahtsõliina lühkümb. Riia kaupmiihil oll' umma kaupa lähkemb vitäq. A Tarto liin sai tuu pääle vihatsõs. Liinalõ tekk' kaiho saamaldaq jäänüq tollimass ja tõõsõq massuq. Tülü Tarto ja Riia vaihõl käve pia 150 aastakka. Vaiõlus lätt' nivõrra kõvas, et Poola valitsusõ aigu panti Vahtsõliina kaubatii kinniq. A paiklik valitsõja lubasi ilma ülembide tiidmäldä ja massu iist tuud pite siskiq sõitaq. Nii käve kauba vidämine Riiast läbi Vahtsõliina Pihkvahe õks edesi, nika ku laemb ja parõmb Pihkva-Riia kivitii valmis sai.
Postijaamaq
Riia–Mariburgi–Vahtsõliina–Pihkva tii viirde naati postijaamu tegemä. Viil ildamba tetti vahtsõnõ postitii Vahtsõliina läbi Harglõ ja Rõugõ kihlkunna. Vahtsõliina tii viirde vana kandsi varõmidõ lähkühe jääs Piiri kõrts'. 1695. aastagal oll' sääl jo postijaam. Sõitjaq saiq süvväq-juvvaq ja hobõsõq puhadaq. Piiri kõrts' oll' lajalt kuulsa ja säält käve läbi pall'o rahvast. Päält kivitii käüki minekit tetti ka Miss'o kõrdsi mano uma hobõsõpostijaam. Lähkembäq postijaamaq olliq Pihkva poolõ minnäq Pankjavitsa ja Irboska, a Riia poolõ sõitõn Romuskalna ja Jaunaskalna. Ku 19. aastagasaa lõpun raudtii valmis sai, lõppi ka hobõsdõgaq posti ja inemiisi vidämine.
Pihkva-Riia kivitii tegemises kullu pia kümme aastakka. Killustik lahuti käsilde vassaridõgaq, laotõdi sis tii pääle lakja ja tambiti kinniq. Sis tull' rassõ tiirull', midä vidi kolm paari hobõsit. Päält valmis saamist lasti tiil viil kolm aastakka vaodaq. Kedägiq es lastaq ummi hobõsõgaq tii pääle. Ammõtihe pant tiivaht' kand' kõgõ pikkä ja terävät väist üten. Tuugaq oll' hää sõitjidõ hobõsidõ rahkõq läbi lõigadaq. Pihkva-Riia kivitii läbi Miss'o sai valmis 1865. aastagas. Vahtsõliina mõisniguq Liphardt’iq ja Võro kõgõ rikkamb ärimiis' Stein tahtsõq Miss'ost peris liina tetäq.
Loodõti, et päält kivitii valmis saamist tulõ siiäq pall'o vahtsõt rahvast. Liinalõ pidi saama uhkõ s'aksa nimi – Liphardtstein. A tuust plaanist saa es asja. Viimädse Vinne võimu aigu tetti tiid laembas ja õgvõmbas. Täämbädsel aol om Miss'on piirivalvõq ja läbi Luhamaa piiripunkti sõitvaq suurõq kaubamassinaq. Katõgooria:Tiiq
Õigemeele Birgit
Õigemeele Birgit (Birgit Õigemeel, sündünüq 24. süküskuu pääväl 1988) om eesti laulja.
Albumiq
Katõgooria:Eesti lauljaq
Kauksi Ülle
Kauksi Ülle (Ülle Kauksi, sündünüq 23. süküskuu pääval 1962) om luulõ-, proosa- ni näütekiränik ja kultuuritegeläne.
Elokäük
Kasunuq om tä Saarlasõ külän Palu talon. Talo piir om ütest külest Pärlijõgi. Kauksi Ülle talost neli-viis' kilomiitret om Sännä, kon om ka katõ tõõsõ Võro kiränigu Jaigi Juhani ja Adsoni Arturi kodotalo kotus ja latsõiä paik.
Kauksi Ülle vanavanaesä oll' Saarna ja tä sõsar oll' lauluimä ja nõid. Esä oll' aidamiis ja imä oll' vaenõ ja illos tütärlats, kink aidamiis ärq võtt'.
Kauksi Ülle om opnuq ja lõpõtanuq Rõugõ kooli, Võro I Keskkooli ummõlusõ klassi ja Tarto Ülikooli aokirändusõ eriala. Om ka opnuq Tarto Ülikoolin kirändust ja rahvalaulõ.
Täl om neli tütärd – Maali, Salme, Päivi ja Leelo ni kats poiga - Niilo ja Truvar.
Kauksi Ülle om kirotanuq võro keelen vahtsõ ao luulõt, romaanõ ja näütemänge, vähä ka kriitiliidsi kirotuisi ja reisikirä. Tä kõgõ kuulsambaq teosõq ommaq romaan "Paat", näütemäng "Susi" ja viil om tä filmi "Taarka" stsenaariumi kuunkirotaja.
Tä om tüütänuq 1991–1993 Võro Raadion, kon alost' võrokeelidseq latsisaatõq, kaits' võrokõisi ja setodõ kultuuri, kombit ja maad. Kauksi Ülle om olnuq Tsihtasotusõ Fenno-Ugria Tarto Keskusõ sekretär. Viil om tä Eesti Kostabi Seldsi üts alostajaliigõq ja etnofuturist.
Tarto Ülikoolin om Kauksi Ülle opanuq vahtsõmba ao lõunõeesti kirändüst.
Katõgooria:Võromaa inemiseq Katõgooria:Võro kiräniguq Katõgooria:Võro luulõtajaq
Sahara
250px|thumb|Sahara ilmaruumist kaiaq
Sahara om suur kõrbõ, miä võtt hindä ala suurõmba osa Põh'a-Afrikast. Tä om 9 000 000 kruutkilomiitret suur, tuuga om tä pia sama suur ku terveh Õuruupa.
Muhamediusk
250px|thumb|Kaaba kivi - muhamediuso kõgõ pühämb kotus, miä asus [[Mekan]]
Muhamediusk vai islam om monoteistline usk, miä tekkü araabiamaiõn, miä põhinõs koraanil ja kon jumalas om Allah. Muhamediusoliisi kutsutas muslimõs vai moslõmõs.
Sahara
Katõgooria:Afriga kõrbõq
Muhamediusk
Eesti muslimiq ommaq inämbäste tatarlasõq vai asõriq.
Katõgooria:Muhamediusk
Saarnamägi
Saarnamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Märdi (Rõugõ)
Märdi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Kopõnhaagõn
Katõgooria:Taani Katõgooria:Pääliinaq
Bhumibol Adulyadej
pisi Bhumibol Adulyadej (ภูมิพลอดุลยเดช, 1927– 2016) oll' Tai riigi keisri aastagil 1946-2016.
Katõgooria:Tai inemiseq Katõgooria:Tai poliitiguq
Nike
200px|thumb|right|Nike. Reljeef [[Ephesosõn]]
Nike (vanakreeka keelen Νίκη, "võit“) olľ Vana-Kreeka siivolinõ võidojumalanna, nii lahengun ku rahumiilsen võitlusõn. Timä Rooma vastus olľ Victoria. Mütoloogia perrä olľ Nike titaan Pallasõ ja jumalanna Styxi tütär ja Zeluse (Rivaalitsõmisõ), Kratosõ (Kimmüse) ja Bia (Jovvu) sõsar. Mõnõ lätte perrä om Nike imä Oileis, mitte Styx.
Niket om Vana-Kreeka vaasimaalõ pääl kujotõt pääle siibo mitmõ tunnismärgiga: võidokruun, karik veiniohvris (kreeka keelen οἰνοχόη), laadanapalotaja (kreeka keelen θυμιατήριον), altri ni lüür võidolaulus. Timä avvos om Ateena akropolilõ ehitet templi, miä om siiäqmaaniq häste alalõ hoitunuq. Nike om üts hariligumbit kujotuisi Kreeka münte pääl.
Nike om lähkene jumalanna Athenaga, ni om tõõnõkõrd kygõst Athena tunnismärgis vai lisanimes. Nike om Athenast siskiq tõistsugumanõ siibo poolõst. Mynikõrd nimitedäs kattõ jumalannat üttemuudu Nikaiks.
Tundsambaq nimeq, miä Nikest ommaq tulnuq: Nikolaos, Nicholas, Nicola, Nick, Nicolai, Nikolai, Nicolae, Nils, Klaas, Nicole, Ike, Niki, Nikita, Nika, Niketas, Nikki, Nico, Veronica, Veronika.
katõgooria:Vanakreeka mütoloogia
Ortuma
Ortuma om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Pulli järv
Pulli järv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan Miss'o alõvigu ja Pulli külä vaihõl.
Järvest juusk vesi kraavi kaudu läbi Saarjärve Pedejä jõkkõ. Vesi vaihtus ärq umbõs kolmõ aastaga.
Viieläjäq ja -kasvoq
Järven om pall'o haruldaisi kasvõ. Päämädseq kalaq ommaq särg, ahhun, haug ja kusk.
1857
1857. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10070. aastak sirvikallendri perrä.
Pulli järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
1857
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1857
Võismõlill
200px|thumb|Harilik võismõlill Taraxacum officinale
Võismõlill (võidlill, võidninn, võiulill, võismõninn, võiuhain) om kõlladsõ häitsmega lill, miä kasus 50 – 70 tsendimiitre pikkudsõs. Lillil om kihvtine piim-mahl. Võismõlill häitses hariligult lehekuun, ku ämmäleht joht häitse-i. Tõõnõkõrd häitses võismõlill ka piimäkuun, hainakuun ja harva ka tõist kõrda põimukuun vai süküskuun.
Kasvol om pikk oosikanõ häitsmevars ja jämme pikk juur. Juur on hariligult karvanõ. Ütel võismõlilli kasul või ollaq kooniq 7000 seemend.
Võismõlilli om armõdu hulga egäl puul, ynnõ Antarktikan olõ-i ja Afrikan om veidüq. Eestin om võismõlill harilik kasv ja tuud om pääaśaligult sääl, koh om hulga inemiisi: nurmõ- ja tiiveerin, aian, pargin, kar´amaal, a ka luudusõn, sääl kon inemiisi olõ-i.
Kasv om hää süüt kasvosüüjäle eläjäle ja mutiguq saavaq võismõlillelt hulga nektärit. Ku võismõlilli juurõq ärq praatiq, saa naist kohvi.
Katõgooria:Lilliq
Suur kanjon
250px|thumb|Suur Kanjon
Suur Kanjon om Colorado jõõ uuratõt sükäv kanjon Ameeriga Ütisriigen Arizona osariigin. Suurõmb jago timäst om Suurõ Kanjoni Rahvuspargin, miä oll' üts edimäidsi Ameeriga Ütisriike rahvusparkõ.
Suidsu Gustav
Suidsu Gustav (Gustav Suits, 30. märdikuu 1883 Tartomaa – 23. lehekuu 1956 Stockholm) oll' Eesti luulõtaja ja kirändüstiidläne.
Elolugu
Suits sündü oppajidõ perrehe. Koolitiid alost' küläkoolin, perän tuud läts' Tarto Aleksandri gümnaasiummi. Jo gümnaasiumipäivil käve tä suvildõ Soomõn, kon opas' kodooppajan prantsusõ ja s'aksa kiilt. Gümnaasiumi lõpõt` Suitsu Gustav 1904. aastagal kuldmedäliga. Perän tuud ast' tä Tarto Ülikuuli, kon oppõ keeletiidüst. Aastagal 1905 jakas' opmist Helsingi Ülikoolin, kon oppõ täämbädse päävä kirändüst ja esteetikat. Tuu lõpõt' tää 1910. aastagal. Aastagal 1911 kosõ Suits naasõs ülikoolisõsara, suumlasõ Aino Thauvóni. Aastagil 1911–1913 tüüt' tää Helsingi Ülikooli raamadukogon ni sis kooniq 1917. aastagani Helsingi Vinne Gümnaasiumi soomõ keele oppajan.
Aastagil 1917–1919 oll' tä tekev poliitikan. Tääd peetäs Eesti esiqsaisumisõ idee ütes autoris.
1921–1944 tüüt' Suits Tarto Ülikooli eesti ja üledse kirändüsluu prohvõsrin ja oll' üliopilaisi siän ilmadu populaarnõ.
1935. aastagast oll` tää Uppsala ülikooli avvodoktor.
Aastagal 1944 pagõsi Suits Soomõ kaudu Ruutsi, kon tüüt` Nobeli instituudi raamadukogon.
Suidsu Gustav kuuli 1956. aastagal perän mitmõaastagast rassõt haigust. Tää om matõt Stockholmi Mõtsakalmuaialõ.
Aastagast 2004 andvaq Tarto kultuurkapital ja Tarto liin vällä Gustav Suidsu abirahha.
Looming
Suidsu edimäne luulõtus „Vesiroosit“ ilmu aastagal 1899 aokirän „Uus aeg“. Suits oll' rühmä Nuur-Eesti vaimlinõ juht ni näide umanimelidse almanahhi ja aokirä toimõndaja. Nuur-Eesti edimädse almanahhi sissejuhatusõst om perit ka Suidsu pall'o perräüteld üleskutsõq „Olkõ iistläseq, a saagõq ka õuruuplaisis!“. Edimäne kogo „Elo tuli“ (1905) näütäs aastagasaa algusõ revolutsioonimeeleollo. 1913. aastagal ilmunun kogon „Tuulõmaa“ kujotas Suits toolõ perrätulnut pettümüst ja vahtsit unistuisi. Edimäst ilmasõta näütäs 1922. aastagal ilmunuq kogo „Kõik om kokko unõnägo“. Kiränigu illast luulõt om ilmunuq kogon „Tuli ja tuul“ (1950). Lisas luulõlõ om tää avaldanuq kats esseekoko „Tsihiq ja kaehtusõq“ (1906) ja „Nuur-Eesti nõlvakult“ (1931) ni uurmiisi eesti kirändüsluust.
Savistumägi
Savistumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Suidsu Gustav
Looming
katõgooria:Eesti luulõtajaq katõgooria:Eesti poliitiguq katõgooria:Eesti inemiseq
Mango
pisi|Mango tervehnä ja läbilõikõn pisi|Läbilõigõq ilma siimneldä pisi|'Gedong Gincu' pisi|'Tommy Atkins' pisi|'Banganpalli' Mango om mangopuu (Mangifera) vili.
Seletüs
Kasvotiidüse perrä om mango luuvili. Kujo poolõst või tä ollaq ümärik, muna- vai tsillendrikujolinõ, rauha vai tsitroni muudu. Vilä seen om suur kivvulinõ, rasõhõhe kättesaadav seemeq.
Vilä pikkus om 6–25 cm ja taa kaald mõnõstkümnest grammist 1,8–2,3 kiloni.
Levik
Mangopuuq ommaq peri Lõunõ-Aasiast, innekõgõ India hummogujaost, Birmast ja Andamani saari päält. Mangosit kasvatõdas arvadaq jo päält 4000 aastaga.
Parhilla kasvatõdas india mangopuu sortõ üle terve ilma, a kõgõ inämb iks Indian.
Õuruupan kasvatõdas mangosit päämädselt Andaluusian, esiqeränis Málaga provindsin. Hispaanian kasvatõdas mangosit viil Kanaari saari pääl.
Välislingiq
Katõgooria:Puuviläq
Krümmeri Caspar Heinrich
Krümmeri Caspar Heinrich (4. mahlakuu päiv 1796 Vestfaal – 10. joulukuu päiv 1873 Võro) oll koolijuhataja Võrol.
Haridusõ sai Ebensdorfi vennastekogudusõ seminärin.
1825. aastast koduopõtaja prof Moritz v.Engelhardti, Tartu Ülikooli mineroloogia professori perren.
1828. aastal asut gümnaasiumioppusõga eräkooli ja pansioni Ehmja mõisan Läänemaal. Sääl palli 1830. a. koolimaja är ja kuuli peeti edesi Suurõ-Lähtru mõisan, 6 versta Ehmjast loodõ poolõ. 1832. löüti koolilõ hää kotus Võru liinan, sääl sai Krümmeri asutus kuulsas. Krümmer oll Võrol koolijuhataja 1849. aastani. Timä kuuli 1873 ja matõti Võru surnuaida.
Perekond
Krümmeri naanõ oll Julie von Baggohufwudt (1809–1872). Laulatus 1842. Matõtu mehe kõrvalõ Võru kalmistu, Vana osa, I, F-136.
Perren oll' tütär ja poig. Poig Rudolf Aleksander (1844–1910) elli Peterburgin. Rudolfil oll' kats tütärd ja poig Boris Alexander Emil (1884–1941). Boris oll arhitekt ja kunstnik, tennü mitmit huunit Tallinnan ja Petserin. Tä emigriirse 1918. aastagal Eestimaalõ. Borissi naanõ Olga Krümmer-Oboljaninova (1882–1947+) oll' Eesti kostüümikunstnik, lahutivaq 1930. Boriss läts' 1931. aastagal Prantsusmaalõ, kuuli sääl. Olga tõnõ miis oll' ärimiis Aleksandrov Nikolai. Aleksandrov mõistõti 1941 jaanuarin surma, maikuun mõistõti ümbre 10+5 aastakka. Olga küüditädi, elli peräst 1947 Moskvan.
Lindorrav
thumb|300px|Lindorrav uma pesä man thumb|300px|Lindorava elomaaq
Lindorrav ehk nahkorrav (Pteromys volans L.) om väiku imetäjä mõtsaelläi, kiä kuulus jüräjide seltsi ja oravlaisi sugukunda. Eestin om lindorrav uma eloala õdagupiiri pääl, tedä tulõ tan ette Viromaa mõtson. Lindorrav om üüsidse eloviiega ja täl om vaia ellojäämises vanno mõtso. Tä om Eestin I katõgooria kaitsõalonõ liik.
Elomaa
Lindoravit eläs Põh'a-Õuraasia segä- ja lehtmõtsavüün Õdagu-Soomõst ja Baltimaist Tsiberi ja Vaiksõ ilmamereni.
Eestin eläs lendoravit Viromaa keskjao soiõ ümbre mõtson, kotussidõ ka Lõunõ-Pärnomaal ja Harjomaal.
Ku pall'o lindoravit om
Terve elomaa piiren om lindoravit veidüq ni harvakult ni 20. aastagasaa seen ommaq nääq viil harvõmabas jäänüq. Hummogu puul om lindoravit inämb ku õdagu puul. Õdagupoolitsist elomaist on lindoravit kõgõ inämb Soomõn, a sääl kah õnnõ laiguldõ. Õuruupan jääs lindoravit kõrrast veidembäs, selle et mõtso ülearvo suurõ majandamisõ peräst häöseq ärq vanaq oosõliidsi puiõga haavistuq, miä ommaq lindoravidõ tähtsäq elokotusõq.
Vällänägemine
Lindorrav om kujo poolõst orava muudu, a vähämb. Täl ommaq mustaq suurõq silmäq ja lindamisõs tarvilidsõq ohkuq nahaq ede- ja tagakäppi vaihõl. Karv om täl tihhe ja siidine, suvõl kõllakas kooniq mustjashall ni talvõl hõpõhall. Kõtt ja käppi siseküleq ommaq valgõq, aloskarv om tummõhall.
Eloigä
Arvatas, et lindoravidõ eloigä jääs inämbüisi 5–6 aastaga vaihõlõ, a nä võivaq elläq ka 6–8 aastakka.
Elopaik ja eloviis
Lindorava pesäpaigas ommaq puuoosõq, tuuperäst om tähtsä, et timä elokotussõn olõsi oosõliidsi 70–120-aastatsit haavapuid. Nä pruukvaq päämidselt luudusliidsi ja hähni tettüid ni maaha jätetüid uusi. Mõnikõrd pruukvaq lindoravaq elämises ka tsirgupessi vai ehitäseq esiq ossõst pesä. Lindoravaq eläseq vanon ja mõtsamajandusõ poolõst ülesaisnui, kon om uusiga haavo vai kõivõ.
Pesä tege lindorrav kõgõ nii korgõhe puu otsa ku vähägi saa ja mitte madalampa, ku 3 miitret.
Lindoravaq ommaq üüsidse eloviiega ni tulõ-õi päivä pesäst vällä. Suurõmba jao umast elost nä makasõq uman pesän. Lindoravaq saavaq üte puu päält tõõsõ pääle hüpädäq nigu oravaq, päält tuu ka linnadaq esiki 30–40 miitre kavvustõ. Näide lindaminõ om ilma helüldä ja maandumisõs ajavaq nä käpäq lakja, nii et linnunahaq lääväq lakja nigu langõvari ja pidäväq huugu.
Lindoravaq püsüseq väega üten ja saman elopaigan. Pall'o edesi nä säält ei liiguq. Päämäne hädä om näile lakõq alaq – noorõndiguq ja lakõs raoduq langiq, kost näil om rassõ ja eloohtlik üle saiaq, selle et nä ommaq maa pääl liikun väega aigladsõq ja kohmaguq. Talvõund lindoravaq maka-ai, a külmä ilmaga võivaq maadaq mitu päivä järest.
Kodopiirkund
pisi|Lindorrav Lindoravaq pruukvaq mitund pessä kõrraga, midä nä sagõhõhe vaihtasõq. Tuud arvadaq vaindlaisi, a ka prasiitõ peräst.
Keskmädses kodopiirkunnas loetas imätsil 5,7 hektääri, minkast egäpäivi pruugitas õnnõ pesäpuu ümbre kooniq 50 miitrit. Esätside kodopiirkund om kooniq 40 hektääri.
Süümine
Lindoravaq sööväq põhilidsõlt kasvosüüki - pungõ ja urbõ (lepä, kõo, paiu ja haava), a ka samblikkõ, pähkmit ja marjo ni pedäjäkasvõ. Mõnikõrd või lindorrav süvväq ka tsirgupoigõ ja munnõ ni mutikit, a nä sööväq ka näütüses siini ja ubinit.
Olokõrd Eestin
Lindorrav om Eestin väega harv liik, kedä jääs kõrrast veidembäs. Tedä om viimädse viie aastaga seen lövvet viil õnnõ Viromaalt. Ku 1990ndil elli lindoravit 3180 kruutkilomiitre pääl, sis 2015. aastagas om mõtso, kon eläs lindoravit, alalõ jäänüq õnnõ 550 km², minkast om lindoravilõ kõlbuliidsi pesitelemispaiko õnnõ 1-2 km². Ku asi sammamuudu edesi lätt, sis ommaq lindoravidõ uurja Remmi Jaanusõ arvamisõ perrä lindoravaq Eestin 2020. aastagas vällä koolnuq.
Välislingiq
Katõgooria:Mõtsaeläjäq Katõgooria:Imetäjäq
Laaksaarõ
Laaksaarõ om külä Miiksi vallan Räpinä kihlkunnan.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Miiksi vald
Aunapu Manni Nicole
Aunapu Manni Nicole (Nicole Victoria Aunapu Mann, sündünüq 27. piimäkuu pääväl 1977) om eesti juuriga Ameeriga Ütisriike linnugijuht' ja NASA astronaut.
Tä om lõpõtanuq Ameeriga Ütisriike Mereväeakadeemiä, Stanfordi ülikooli ja Ameeriga Ütisriike Mereväe Linnugijuhtõ kooli. Tä lindas linnugiga F/A-18 Hornet.
Timä vanaesä Aunapuu Helmuth Werner (1903–1957) sündü Talliinan ja oll' meremiis, kink pereh oll´ peri Hiiomaalt Tubala külä Peedu talost. Aunapuu Helmuth Werner võtt' 1936. aastagal Ameeriga Ütisriike kuakundsusõ.
2020. aastaga joulukuul and' NASA vällä nimekirä, kiä nakkasõq hinnäst Kuu pääle minekis ette valmistama. Üts' 18st oll' ka Aunapu Mann. Tä om 5. rehekuu pääväst 2022 startnuq SpaceX Crew-5 miiskunna komandör.
Lätteq
Katõgooria:Ameeriga Ütisriike inemiseq
Koigu oja
Koigu oja om uja Urvastõ kihlkunnan. Tä juusk hää poolõ päält Alakõrdsi ujja paigan, kost tuu suuni om 13 km.
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq
Pehmehüs
Peethelle pehmehüs, pehmendüs vai palatalisatsiuun (eesti keelen peenendus) om tuu, ku peethelle üteldäs vällä pehmehe, nigu olnuq nail i maik man vai nigu ütelnüq peethelüga samal aol vällä ka j-hellü (nt sõnno kass ja kott välläütlemine om umbõs nigu kassj vai kottj). Pehmehüs saias helü välläütlemise aol keele nõstmisõga vasta suulakõ.
Pehmehüs võro ja eesti keelen
Pehmehüs om võro keelen väega tähtsä asi. Ku soomõ (kirä)keelen olõ-õi sukugi pehmehüst ja eesti keelen om tedä õnnõ veidükese, sis võro keelen om pehmehüst tõtõstõ väega pall'o. Eesti keelen võivaq pehmes minnäq õnnõ neli hellü (l, n, s, t), a võro keelen võivaq pehmes minnäq pia kõik peethelüq, minkast mõnt (näütüses pehmend h-d, k-d vai m-i) või ollaq muil eestläisil ka peris rassõ ärq oppiq.
Kas vai kuis pehmehüst kirän märgitäs?
Eesti keelen pehmehüst kirän eräle märgidä-äi. Näütüses kirotõdas õkvalt sammamuudu tüütaso palk ja ehitüsmatõrjaal palk. Tuud piät sis esiq tiidmä, kumb naist kumba tähendäs. Võro keelen om sääntsit paarõ nigu palk ja palk mitmit kõrdo inämb ku eesti keelen. Pehmehüs mäng tan pall'o suurõmbat rolli. Tuuperäst pruugitas võro keele kirotamisõs umaette pehmehüsmärki - ülemäst komma, miä om vähäkese hüäle poolõ kaldu (sääne: ´ ) vai sis peris sirgõ (sääne: ' ).
Vähä kaldu üläkomma (´) loetaski peris õigõs pehmehüsmärgis. Tuu kirotõdas madalilõ tähile pääle (nt ń, ś, ŕ) ja korgilõ tähile perrä (nt l´, d´, t´). Sääntsit umaette ilosit pehmehüsmärgiga tähti ku ń, ś vai ŕ om siski tõõnõkõrd puutrist rassõ üles löüdäq ni mõnõ puutri vai programmiga ei saaki naid õigõhe pruukiq. Tuuperäst pruugitas väega sagõhõhe, näütüses inämbüse võrokeelitside internetilehti pääl, pehmehüsmärgis hoobis sirgõt üläkomma ('), miä kirotõdas õnnõ tähe perrä, mitte pääle (nt l', d', n', s').
Tähe perrä kirotõt pehmehüsmärk olõ-õi joht nii illos ku umaette pehmehüsmärgiga täht (võrdlõq nt ś ja s', aśaq ja as'aq), a taa um tuust hää, et taa tüütäs kõigin puutrin ja programmõn üttemuudu ni olõ-õi hirmu, et taa kohegi kaoma lätt vai ärq muutus. Pistüline pehmehüsmärk om ka tuust hää, et taa lahu-ui sõnna nii hirmsahe ärq ku kaldu üläkoma, nii et pistülidse pehmehüsmärgiga kirotõt tekst om silmäle parõmb kaiaq.
Nii et või soovitaq, et ku saa-ai häste pruukiq kõgõ õigõmbit umaette pehmehüsmärgiga tähti (nt aśaq, vaŕoq, koŕaś), sis om parõmb pruukiq pistülist üläkomma (as'aq, var'oq, kor'as', pall'o), mitte kaldu üläkomma (as´aq, var´oq, kor´as´, pall´o).
Mille pehmehüs võro keelen nii tähtsä um?
Nigu jo iinpuul üteld, om pehmehüs võro keelen väega tähtsä innekõgõ tuu peräst, et tedä om tan hulga inämb ku näütüses eesti keelen. Ku eesti keelen võivaq pehmes minnäq õnnõ neli hellü (l, n, s, t, nt pall, pann, kass, kott), sis võro  keelen võivaq pehmes minnäq pia kõik peethelüq, ka sääntseq nigu k, p, r, m, v, h, nt pakk', tapp', mar'aq, kamm', pruuv', kah'o. Nii või üteldäq, et võro keele peethelüq jagonõsõq väega kõrdapiten kõvos ja pehmis ni pia egäl võro keele (kõval) peethelül (ja naid märkvil tähil) om uma pehmeq paarilinõ:
kõvaq peethelüq:    b, d, f, g, h, k, l, m, n, p, r, s, t, v. pehmeq peethelüq: b', d', f', g', h', k', l', m', n', p', r', s', t', v'.
Ainugõsõq peethelüq, mil olõ-õi võro keelen umma selget ja kimmäst pehmend paarilist, ommaq kakkõhelü q, mink välläütlemiskotus om nii süvän kurgun, et taad om rassõ pehmendäq, ja j-helü, miä om esiq nii pehmeq, et tedä inämb pehmembäs pehmendäq ei saaq.
Esiqeränis tähtsä om, et pehmehüs om võro keelen pall'odõn sõnon ainugõnõ tähendüse eräldäjä. Ilma pehmehüst märkmäldä saa-ai vaiht tetäq olõviguvormõl nigu and, võtt, laul, mass (eesti keelen annab, võtab jne) ja mineviguvormõl nigu and', võtt', laul', mass'(eesti keelen andis, võttis jne). Niisama saa-ai ilma pehmehüst märkmäldä vaiht tetäq sääntsil sõnapaarõl nigu palas (põleb) ja pal'as(paljas) vai pallo (palu) ja pall'o (palju).
Kas võro keelen märgitäs pehmehüst egän sõnan, kon taa om, vai jätetäs mõnikõrd märkmäldä?
Võro kiilt om mitund muudu kirjä pant ja tuuperäst om ka pehmehüst vaihõpääl märgit inämb ja vaihõpääl veidemb. Kõgõ kimmämb kotus, kon pehmehüst pia kunagi ei olõq märgit, om i ja j iin, selle et sääl om pehmehüs automaatnõ ja tuud olõ-õi mõtõt eräle märkiq. Näütüses sõnon kallis, asi, pini, patja, neljä ommaq i ja j iin peethelüq pehmeq, a et tuu om esiqhindäst mõistaq, sis tuud kirän eräle märgidä-äi.
Kõgõ tähtsämb ja kimämb kotus, kon pehmehüst om vaia eräle märkiq ja kon taad ka kõgõ inämb märgitäs, om pehmehüs ku minevigu tunnus, nt pand', sais', võtt', oll', visas', kõnõl'.
Muidoki tulõ pehmehüst peris pall'o ette ka muial, näütüses nimi- ja arvsõnno lõpun (kuus', pann', pupp', tamm', üts', kats' ) vai tegosõna olõvigun (võlss', määr', laat', kink' ), a inämbüisi sääl pehmehüst erälde ärq ei märgidäq, nii et naid sõnno näge kiräpildin ilma pehmehüsmärgildä (kuus, pann, pupp, tamm, üts, kats jne). Kuiki sääntsin sõnon pehmehüst inämbüisi märgidä-äi, olõ-õi tuu muidoki ka keelet, nii et tuud või tetäq, esiqeränis näütüses sääntsin sõnon, kon pehmehüs eräldäs tähendüst, nt lipp ja lipp ', kaal jakaal'.
Kats esiqeränis põnõvat pehmehüsega sõnna ommaq vask ' ja vas'k. Edimäne sõna tähendäs vaskõ ja tõõnõ vasikat. Nigu nätäq, ommaq mõlõmbaq sõnaq pehmehüsega, a pehmehüs olõ-õi peris sama paiga pääl, nii et sõnan vas'k om pehmeq õnnõ s, a sõnan vask'  ommaq pehmeq nii s ku k.
Ku om nii nigu sõnan vask', et pehmeq ommaq mitu kõrvuisi olõvat peethellü, sis pehmehüsmärk pandas õnnõ kõgõ viimätsele, nt pand', lask', arst'ma (mitte pan'd', las'k', ar's't'ma).
Määntsin keelin viil pehmehüst om?
Nigu jo üteld, miiq ligembäidsist keelist soomõ keelen olõ-õi sukugi pehmehüst (vällä arvat  mõnõn hummogupoolitsõn murdõn) ja eesti keelen om taad küländ veidüq. Tõõsõlt puult seto keelen om pehmehüst viil inämb ku võro keelen. Ka inämbüsen tõisin miiq ligembäidsin sugukeelin, nt liivi, vad'a, kar'ala, vepsä, a ka kavvõmbin, nt ungari, komi, mari, om pehmehüs tävveste olõman.
Pehmehüs om harilik asi ka läti ja leedu keelen ni esiqeränis pall'o om taad vinne keelen. Ku vinne keelen om pehmehüse jaos olõman peris umaette täht ь, sis ungari keelen märgitäs taad y-tähega (nt hogy vagy ʻkuis lättʼ) ja läti keelen tähe ala pantu komakõsõga (ntgaļa ʻlihaʼ). Inämbüsen õdagumeresoomõ keelin, a ka näütüses poola keelen märgitäs pehmehüst sammamuudu ku võro keelen.
Seto ja esiqeränis vinne keele pehmehüs om tugõvamb ku võro keele uma. Eesti keele pehmehüs om võro umast vähäkese nõrgõmb ja ka vähä tõistmuudu. Mulgi ja tarto keele pehmehüs om jälki hoobis tõõsõsugumanõ ku võro keele uma. Ku võro keele pehmeq helüq ommaq läbini pehmeq ja esiqeränis pehmeq helü lõpupoolõn, sis eesti ja esiqeränis tarto-mulgi pehmehüs om tugõvamb helü alostusõn. Inne i-d tarto ja mulgi keelen pehmehüst olõki-i, nt pann', a panni (ilma pehmehüseldä nigu eesti keelen üteldäs Poola pani).
Lätteq
katõgooria:Keeletiidüs
Nurmeotsa Sulo
Nurmeotsa Sulo (27. räüsäkuu päiv 1950 – 4. radokuu päiv 2021) oll´ seto ülembsootska ja kultuuritegeläne.
Tä sündü Poloda nulga Selisä küläh, koh elli kogo uma elo. Koolitiid käve tä Igrisõ algkoolih, Mikitämäe koolih ja Väimälä tehnikumih. Mikitämäe 8-klassilidse kooli lõpot´ aastagal 1966 ni Väimälä näüdüssovhoostehnigumi aastagal 1970.
Nurmeotsa Sulo laul´ 30 aastakka leelokoorih Helmine, minkäst 25 aastakka oll´ pargi vidäjä ni juhendaja. Tä laul´ ka Leiko leelokoorih ja mõnõ aastaga Kuldatsäuga leelokoorih ni tandse ainukeseh seto segätandsurühmäh Hõbehall.
1999. aastaga suvõl Seto kuningriigi pääväl valiti Nurmeotsa Sulo ülembsootskast. Tä oll´ ülembtsootska aastagil 1999–2000 ja päält tuud Seto Kuningriigi kroonikogo sootska. Tä oll´ ka nellitõist kõrda Seto Kuningriigi sõasuurõmb ja juhat´ sõaväe paraati.