cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ütsiotsõ
Ütsiotsõ om võro-seto miihilaulupark. Sääl laulvaq Kalla Urmas, Kalkuni Andreas, Sommeri Lauri ja Kolga Kaspar. Kõik neli miist laulvaq ka seto miihilaulupargin Liinats'uraq.
Baski kiil
Baski kiil (baski keelen euskara) om kiil, midä kõnõldas põh'aõdagu-Hispaanian ja lõunõõdagu-Prantsusmaal alal, midä kutsutas Baskimaas. Baski kiilt kõnõlõs umbes 700,000 inemest, kinkast inämbüs kõnõlõsõq pääle baski keele viil hispaania vai prantsusõ kiilt. Ammõtlidsõs keeles om baski kiil Hispaanian Baski autonuumsõn piirkunnan ja Navarra autonuumsõ piirkunna põh'a- ja keskjaon. Baski keelel om pall'o murdit, miä ommaq väega elojovvulidsõq. Esiq autoriq eräldäseq 7-9 murrõt (2). 1970. aastagil luudi ka standardkiil, midä opatas koolin ja tarvitõdas meediän. Standardkiil om luud gipuzkoa ja lapurdia murdidõ põh'a päält.
Ütsiotsõ
Pundi kuts' kokko 2005. a. Põlva rahvamuusigatüütlüisi festivali jaos Kalla Urmas.
Baski kiil
Baski keelel olõ-õi teedäq üttegiq sugulaskiilt. Taad om proovit köütäq näütüses Afriga berberi kiili ja Kaukaasia kartveli kiiliga, a ka mõnõ indo-õuruupa keelega. Mõnõq keleuurjaq pidäväq baski kiilt perräjäänüs keelist, midä kõnõldi taan piirkunnan inne ku indo-õuruupa keeleq sääl levimä naksiq (2).
Ütsiotsõ
2011. a. lehekuun ilmu Ütsiotsõ edimäne albom "Puulpäiv".
Baski kiil
Baski kiil om pääas'aligult aglutiniirjä (kokkokliipjä) kiil. Taan om esiq keeleoppuisi perrä 153 vai inämb käänüst ja õigõ pall'o tegosõna jakkõ ja tunnussit. Tõisist Õuruupan kõnõldavist keelist om baski kiil tõistmuudu tuu poolõst, et taa om absolutiiv-ergatiivnõ kiil. Tuu tähendäs, et subjekti käänüs sõltus tuust, kas lausõq om tsihilinõ vai olõ-õi. Ku lausõq om tsihilinõ, sis om subjekt ergatiivsõn ja objekt absolutiivsõn käänüssen. Ku lausõq olõ-õi tsihilinõ, sis om subjekt absolutiivsõn käänüssen.
Lätteq
Katõgooria:Keeleq
Ütsiotsõ
Välislink
Katõgooria:Laulupargiq Katõgooria:Võrokeelitsit laulõ laulnuq artistiq Katõgooria:Setokeelitsit laulõ laulnuq artistiq
Imäjõgi
Imäjõgi (ka Suur Imäjõgi) om Eesti suurõmbit jõki. Imäjõgi om rahuligu vooluga, kuna jõõ sadaminõ om kõgõst 3,6 miitrit. Tuu tege jõõ keskmädses sadamisõs 3 cm/km. Imäjõõ alotus om Võrtsjärve põh'ahummogunukan Rannu-Jõesuun. Jõgi juusk läbi Tarto ni juusk Praagal sisse Peipsi järve. Jõõ pittus om 100 km.
Suurõmbaq harojõõq ommaq Pedja, Ah'a, Elvä ja Laeva jõgi. Jõõ ülemb- ni alambjoosul ommaq lajaq suuq ja luhaq, miä suurõvii aol ommaq vii all. Keskmädsel joosul juusk jõgi Imajõõ ürgoron. Imäjõgi om kogo pittusõn laivoga sõidõtav.
Imäjõõl ommaq suudsõq kaldõq, miä ommaq läbi aastagasato tennüq rassõs silla ehitämise ja aastak läbi jõõst üleminemise. Üts kotus, kon kõva maisõmaa om mõlõmbal puul õkva jõõ veeren, om Tarton Laia huulidsa otsan Vabadussilla kotus. Sääl om ka aoluulinõ jõõ üleminemise kotus, kohe tegüsi Tarto liin inämb kui 1000 aastakka tagasi.
Imäjõõ aoluulinõ nimi s'aksa keelen om Embach ni läti keelen Mētra. Imajõõs om manitsõt ka Pärnost üle Viländi ni Tarto Pihkvahe lännüt viitiid ja tuu ütsikit jakõ – Pärno Imäjõkõ (täämbätsel aol Pärno jõgi), (Suurt) Imäjõkõ ni Pihkva Imäjõkõ (parhilla Velikaja jõgi).
katõgooria:Tartomaa jõõq
Poksi järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Toomõ järv
Toomõ järv om järv Rõugõ kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Sur'a järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Hainasuu
Hainasuu om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Motörhead
350px|thumb|Lemmy Kilmister ja Motörhead "The World Is Yours Tour"il (2011) Motörhead oll' Inglüsmaa rokkansambli, miä tull' kokko 1975, aastagal ja mänge ütte 2015.
Albomiq
Katõgooria:Inglüse muusiga Katõgooria:Rokkansambliq
Varõssõ järv
Varõssõ järv om järv Rõugõ kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Viro land
Viro land om järv Rõugõ kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Kaagataja järv
Kaagataja järv om järv Rõugõ kihlkunnan Veriora vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Hellekunnu
Hellekunnu om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Ingresi Dominique
Ingresi Jean Auguste Dominique (Jean Auguste Dominique Ingres) (1780 - 1867) oll' prantsusõ kunstnik.
Pilte
Ingres Ingres
Hinniala
Hinniala om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Hinsa
Hinsa (mõnikõrd ka Hindsa) om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Ramstein-Miesenbach
pisi|Raimstein-Miesenbachi kerik Ramstein-Miesenbach om liin Kaiserslauteri rajoonin, Reinland Pfaltzi liidumaal S'aksamaal. 2020. aastagal elli sääl 8000 inemist.
Hinsa
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Ramstein-Miesenbach
Liina asotaminõ oll' 7. hainakuu pääväl 1969 Ramsteini ja Miesenbachi küllist.
Liina hummogupiirist nakkas USA Ramsteini õhuväe baas. Tuu om USA kõgõ suurõmb tugipunkt välänpuul Ameerikat – sääl om kõgõ suurõmb evakuiirmiskotus, kõgõ suurõmb haigla ja 150 säsüpommi.
Hinniala
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Ramstein-Miesenbach
Liinast lõunõ puul om suunõ maastik, kost vanast lõigati turvast.
Säält lätt Prantsusmaa–Tšehhi vaihõlinõ suurtii nr 6 (Bundesautobahn 6, BAB 6). Tiid naati ehitämä 1938, aga liiklust es olõq 1940–1953, selle et Mannheimi lähkün üle Reini sattõ sild kokko. Sakslasõq naksiq sõa aigu tiid tarvitama linnuväläs, ja peräst sai sinnäq Raimsteini õhuväe baas.
Katõgooria:S'aksamaa liinaq
Svente mõisa
Svente mõisa oll' mõisa Lätin Svente külän.
Svente mõisast om alalõ mitmit huunit ja suur park. Härbän om ehitet 1912. a. ja tuu aoluumälehtüsmärk. 1921-1976 oll' härbänin Svente kuul. Ku 1976 kolõ kuul vahtsõhe koolimajja, jäi maja lagonõma. 1990. aastagil ost' Rezekne ärimiis Grišuljonok huunõ ärq ja naas' tedä kõrda tegemä. Ildampa möi tä härbäni firmalõ Ditton Group, miä vei restauriirmistüü lõpolõ. Täämpädsel pääväl om mõisa härbän hään kõrran, sääl om küläliisimaja ja restoran, man om viil väläbassein. Õkvalt härbäni kõrvalõ om ehitet väikene muusõumihoonõq, kon hoiõtas Tõsõ ilmasõa aigsõt sõateknikat. Sääl om villissit, suurtükke, soomusmassinit ja tankõ. Üts noist tangõst om õkva tuu, midä tarvitõdiq filmin "Neli tankisti ja peni".
Katõgooria:Läti mõisaq
Lõo järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Repän
thumb|290px|right|Nuur repän
Repän om murdja mõtsaelläi. Repän om väikese pini suurunõ ja pikä kohila hannagaq. Eestin eläs tä mõtsasaarin. Repän süü päämidselt jüräjit. Tä om ettekaelik ja mõist häste pakõq. Rebäsel om väega hää kuuldminõ ja hõngutundmine ni tä näge pümmen häste.
Rebäse oosõl om alasi mitu välläpäsemist. Oosõq ommaq päämidselt kutsikidõ kasvatamisõs. Tä kaib oosõq esiq vai muut kähri uusi. Uust pruuk repän päämidselt sõs, ku täl om kurn. Ku rebäsel parrahe poigõ ei olõq, ei puhkaq tä oosõn, a lakõ maa pääl haina vai võso seen vai esiki lumõn.
Repän om kahuelläi. Eesti rahvaluulõn om repän kavval. Repän om uudishimolinõ.
Vällänägemine
Silmaq ommaq täüskasunul rebäsel kõlladsõq. Nõna om tummõpruun vai must. Kõrvaq ommaq pruuniq vai mustaq. Nukk om kitsas ja piklik, seo om rebäse loomuperäline tunnismärk. Hand om pikk ja kohhil, esiqeräldiselt talvõl. Hannaots om must vai valgõ.
Rahulinõ repän pand käümise aigo jala jala ette ja jätt niimuudu lummõ õgva jäleria. Rebäsel om hää hõngutundminõ ja kuuldminõ ja neoq ommaq rebäse päädmiseq meeleq; nägemine ei olõq nii hää. Näütüses liikmaldaq saisvalõ vai istvalõ inemisele või tä piaaigo otsa tormadaq. Tõistmuudu ku tõõsõq, näge repän pümmen küland häste.
Süümine
Repän om kõgõsüüjä. Tä süü päädmidselt jüräjit, esiqerälidselt oosõhiiri.
Eloigä
Rebäse eloigä om luudusõn hariligult mõni aastak, kõgõ rohkõmb 10-12 aastakka, vangin kooniq 20-25 aastakka.
Vaimlasõq
Rebäse päämine vainlanõ om inemine, kiä jaht tedä lõbu peräst ja kahunaha saamisõs. Rebäsele pidäväq jahti ilveseq, pantriq ja soeq.
Laozi
Laozi (ka Lao-zi) om umbõs 6. aastagasaal i.m.a. (tõõsõ teedüse perrä 4. aastagasaal i.m.a.) Hiinan elänüq puullegendaarnõ oppaja, taoismi alostaja.
Traditsioonilidsõlt peetäs timmä "Daodejingi" autoris. Nimme "Laozi" om sagõhõhe pruugit ka ku "Daodejingi" sünonüümi.
Kirändüs
Katõgooria:Taoism Katõgooria:Hiina filosoofiq Katõgooria:Hiina inemiseq Katõgooria:Vana-Hiina
Svente
200px|thumb|Svente kerik 200px|thumb|Svente sõatekniga muusõum
Svente om külä Lätin Sēlijan Leedu piiri lähkon. Tä jääs Daugavpilsi liinast 13 km õdagu poolõ. 2015. aastagal elli sääl 557 inemist. 2022. aastagal elli sääl 425 inemist.
Sventen om Svente mõisa, keskkuul, kerik, keskkuul, sidejaoskund ja Tõsõ ilmasõa aigsõ sõatekniga muusõum.
Kuul om Sventen 1921. aastagast saaniq. 1976. aastagani tüüt' kuul Svente mõisa härbänin, sõs koliti vahtsõhe koolimajja.
Bretooni kiil
pisi|Bretooni keele kõnõlõjidõ osakaal Bretagne'in pisi|Katskeelidseq sildiq Quimperin Bretooni kiil (bretooni keelen brezhoneg) om indoõuruupa kiilkunna keldi keelerühmä kiil, mink lähkümbäq sugukeeleq ommaq korni ja kõmri kiil.
Svente
Külä keskel tii veeren om kivist pühä kolmainu kerik. Tuu om ehitet 1800. aastagal ja sääl om hõrril. Kerik käü Läti katoligu kerigu Jelgava piiskopkunna ala. Paiga pääl kõnõldas, et 1812. a. ollõv sõakäügil olnuq Napoleon sääl üüd olnuq, a tuu olõ-iq tõtõ — Napoleon läts' ummi väkiga tuust paigast tükk maad lõunõ puult müüdä.
Bretooni kiil
Bretooni kiilt kõnõldas põhilidsõlt Prantsusmaal Bretagne'in, kon taad kõnõlõs umbõs 200 000 inemist. Kõnõlõjidõ arv om 1950. aastist, ku näid oll' 1,2 mill'ona ümbre, kõik aig vähänüq.
Välislingiq
Katõgooria:Keeleq Katõgooria:Prantsusmaa
Vinnemaa sisseminek Ukrainahe (2022)
pisi|400x400px|Vinnemaa sisseminek märgit verevägaq, ukrainlaisi vastarünnäguq märgidüq sinitsegaq Vinnemaa sisseminek Ukrainahe om Vinnemaa sõagaq pääleminek ja rünnäk Ukraina vasta, miä naas' pääle 24. radokuu pääväl 2022. Sisseminek om osa Vinne-Ukraina sõast, miä naas pääle 2014. aastagal.
Svente
Külä keskel mõisa härbäni iin om suur plats puiõga ja tuu veeren tõõsõq kunagidsõq mõisa huunõq. Platsi põh'aveeren ommaq küländ uhkõq värehtiq. Platsi pääl om ütiskalm Verevä väe sõamiihilõ, kiä saiq hukka tapõluisin 1944. a. hainakuun. Edimädse ilmasõa aigo (1915—1918) Svente külä s'akslaisi käen es olõq.
Vinnemaa sisseminek Ukrainahe (2022)
30. süküskuu pääväl 2022. and' Vinnemaa president Putini Vladimir teedäq Ukraina Donetski, Luhanski, Zaporižžja ja Hersoni oblasti Vinnemaa alaq minekist. Ukraina, USA ja ÜRO seod ei tunnistaq.
Svente
Kuulsambaq inemiseq
Katõgooria:Läti küläq
Vinnemaa sisseminek Ukrainahe (2022)
Sõaväe kokkoajaminõ
2021. aastaga märtekuust pääle hoiadiq Ameeriga ja Õuruupa julgõolõgiteenistüseq, et Vinnemaa aja ummi sõamiihi kokko Ukraina piiri taadõ ja pand valmis rünnäkut Ukraina vasta. Joulukuun ütel' Ameeriga luurõq, et Ukraina piiri takan om joba 175 000 sõamiist Vinnemaa ammõtliguq helütoroq väärssiq nuuq jutuq ärq ja ütliq, et Vinnemaa ei tahaq kinkagiq vasta sõtta minnäq.
Kõnõlõmisõq
2021. aastaga joulukuun saat' Vinnemaa NATO-lõ ja USA-lõ umaq julgõolõgiettepanõkiq, minkast tä taht' Washingtonigaq kõnõldaq. Nõudmisõn oll' kirän, et Vinnemaa jaos om tähtsä tuu, et NATO vahtsit liikmit manoq es võttunuq ja inneskiidsist Nõvvokogo Liido riike seest, sh Baltimaist sõaväeläseq ja tehniga vällä veenüq. Ukraina pallõl', et Õdaguriigiq noid nõudmiisi vasta es võtnuq. Ameeriga and' teedäq, et nimäq ilma Õuruupa riigeldäq sääntsit plaanõ ei piäq. 2022. aastaga vahtsõaastakuul kõnõldi mitmit kõrdu, a Õdaguriigiq es ütleq, et Ukraina EL-i ja NATO-htõ ei saaq, õnnõ, et egä riik saa uma tulõvigu iist esiq otsustaq. Vinnemaa es olõq tuu vastussõgaq rahu.
Pääle kõnõlõmiisi
Vinnemaa vei ummi sõamiihi Ukraina piiri taadõ edesi, Ameeriga luurõ perrä oll' 17. radokuu pääväl sääl joba 200 000 soldanit.
Mitmõq riigiq veiq umaq saatkunnaq Ukrainast ärq ja ütliq umilõ kuakundlaisilõ, et nuuq Ukrainast ärq lännüq. Ka OSCE vei umaq inemiseq Donetskist ärq.
19. radokuu pääväl kirodiq Hummogu-Ukraina erälehoitjidõ juhiq alaq määrüisile, miä käskseq 18–55-aastagaisi miihi püssä alaq.
20. radokuu pääväl jäiq Vinne väeq pääle oppuisi ("Союзная решимость – 2022") õks Valgõvinnehte.
21. radokuu pääväl and' Kreml teedäq, et Putini Vladimir plaanits' tunnistaq nn "rahvavabariike" Donbassin.
22. radokuu pääväl naas' pääle Vinne väki sissesõit Donbassi, mink ammõtligus põhjusõs üteldi rahuvalvõq.
24. radokuu päiv
2022. aastaga radokuu keskpaigas oll' Vinnemaa Ukraina piiri taadõ kokko ajanuq vähämbält 200 000 sõamiist ja jakas' miihi ni sõariisto kokkoajamist. Vinnemaa president Putini Vladimir and' 24. radokuu päävä hummogu uman videon teedäq sõalidsõst sisseminekist Ukrainahe. Putin ütel', et nuuq, kiä Vinnemaa tegemiisi sekäseq, saavaq nätäq midägiq, midä maailm innembi nännüq ei olõq. Vinnemaa alost' rünnäkut umbõs kell viis hummogu. Umbõs 90 kavvõ-, keskmaa ja ballistilist raketti (18.00 saisogaq) lasti sõaliidsi objekte ja Ukraina liino pääle. Kuuli vähämbält kümme tsivilisti ja 40 sõamiist, vika sai 20 inemist. 24. radokuu päävä õdagus saiõq vindläseq hindä kätte Tšornobõli.
26. radokuu päiv
Vinnemaa soldaniq joudsõq Dnepri jõõ hummogukaldõ pääl Kiievi lähküle. Ukraina sõaväeülemb kõnõl' rassõst võitlusõst Kiievi põh'apuulsõn liinaosan Obolinon. Pääle võitluisi jäiq liinaosaq ja Kiiev ukrainlaisi kätte
Panti masma komandanditunn, inemiisil om keelet välän ollaq õdagu 17-st hummogu 8-niq.
27. radokuu päiv
Vinnemaa rünnäs' linnuväljo Kiievi ümbre, kütüsehoituisi ja torojuhtmit: raketirünnäguq saiõq pihta Vassilki nahvtahoitusõlõ, säsükirgäjide jätüsside hoitusõlõ Kiievi lähkün. Harkivin plahvat' gaasitoro. Vinnemiilseq erälehoitjaq Luhanskin ütliq, et Rovenki bensiinijaama pand' palama Ukraina rakett.
Lahenguq käveq Harkivin, kohe vindläseq olliq üüse sisse lännüq. Päälelõuna aigu ütel' Ukraina, et om Harkivi tävveligult hindä kätte tagasi saanuq.
Putini Vladimir and' käsü pandaq umaq säsüväeq (tuumaväeq) korgõmbahe valmisolõmistõ ja ütel' et tuu põhjusõs ommaq NATO ni Õuruupa Liido pääletükjäq ütlemiseq.
Õdagus oll' ümbre piiret Mariupol, sõameheq pandsõq hinnäst lahengus valmis.
28. radokuu päiv
Läti parlament tekk' muutmiisi säädüisin ja and' umilõ kuakundlaisilõ õigusõ minnäq Ukraina poolõ pääle priitahtligus sõamehes. Ka Eestin arotõdi, kas eestläseq võinuq Ukrainahe priitahtligus minnäq.
Lõuna paiku panti Internetti pildiq ja videoq Harkivi liinast, midä vindläseq mitmikraketihiitjidegaq pommitasõq. Nätäq om ärqhäötedüisi elomajjo, vikasaanuid, kuulnuid tsiviliste. Haigõmajjo, latsiaido, elomajjo pommitaminõ om sõakuritego.
Ohtõrka sõaväebaasi pommitamisõgaq saiõ surma üle 70 Ukraina sõamehe.
1. urbõkuu päiv
1. urbõkuu päävä hummogudsõ saisogaq oll' Ukrainan koolnuq ja vika saanq 5710 Vinne sõamiist, lisäs 198 tanki, 29 linnumassinat ja muud tehnikat.
Ameeriga Ütisriigiq ja Ütiskuningriik ütliq, et nail ei olõq võimalik Ukraina õhuruumi kaitsaq, selle et NATO om kaitsõlinõ ütehüs.
Harkivi liinan sai surma kümnit inemiisi, ku vindläseq pommidiq elo- ja haigõmajjo ni Harkivi Vabahusõ platsi.
Hummokpoolõ tull' teedüs, et ka Valgõvinne väeq ommaq vindläisiga kampa löönüq ja Ukraina vasta sõtta lännüq. Ameeriga ütel' et nääq ei saaq tuud õigõs tunnistaq, selle et neil om veidüq teedüst.
Aavigu Johannes
Elo
Aavik oll' keeleoppaja ka Jaltan ni Tarton. Tä tüüt' "Postimehe" toimõtusõn. 1926–1936 oll' tä Tarto Ülikoolin eesti keele lektor, ildampa koolitusnõvvomiis ja aolehetoimõndõja. S'aksa okupatsiooni aigo elli tä Nõmmel. 1944 läts' tä Ruutsi, kon tä tüüt' arhiivin. Tä kirot' ja pand' ümbre artikliid ja raamatit. Aavik kuuli Stockholmin ja om matõt Metsakalmistuhe.
Vinnemaa sisseminek Ukrainahe (2022)
1. urbõkuu päiv
Vinnemaa pommit' Kiievi teletorni, tuu käügin sai pihta ka holokausti memoriaal. Kuuli viis inemist.
Aavigu Johannes
Tähtsüs
Aavik om tähtsä seoilmaaolidsõ eesti kiräkeele kujondaja. 1912. aastagal lõi tä keelevahtsõndusliikmisõ ja kirot' hindä programmist artiklin "Tulõvaao Eesti Kiil" ("Tuleviku Eesti-keel"), miä ilmu Nuureesti neländän albumin. Tä oll' keelekõrraldusõ radikaalsõmba tsihi edüstjäjä, tuuperäst tä taht’ kirakiilt väega edesi arõndaq. Timäle oll' tähtsä ka keele ilo. 1912–1925 tekk' tä pall'o ettepanekiid sõnavara hüvvütämises. Eesti keelen om teno timäle pall'o lainsõnno soomõ keelest ja murdõsõnno. Timä luuduid vahtsit sõnatüvvi om eesti keelen 30. Aavik tarvit' hindä vahtsõnduisi ümbrepandmiisin soomõ ni inglüse keelest (Aho Juhani, De Maupassant Guy, Bourget Paul, Poe Edgar Allan). Tä toimõnd' aokirjo "Keeleline Kuukiri" (1914–1916) ni "Keelevahtsõndus" (1925–1926). Tä avald' mitu sõnaraamatuit ("Uute sõnade sõnastik" (1919), "Uute ja vähem tuntud sõnade sõnastik" (1921)) ni keeleoppuse raamatit ("Eesti õigekeelsuse õpiku ja grammatika" (1936)). Tä oll' aktiivnõ as'alinõ Nuureesti rühmän ni tuu albumiin ilmuq tä artikliq, ümbrepannusõq ni lauluq. Tä oll' ka kirändüskriitik ja kirot’ kriitilis-poleemilidseq tüüq "Eesti luulõ hädäq" ("Eesti luule viletsused") (1915) ni "Puudusõq vahtsõmban eesti luulõn" ("Puudused uuemas eesti luules") (1922). Tä om kirotanuq ka essee muudu jutu "Ruth" (1909). Eksiilin pand' tä pääas'aligult ümbre soomõ ja vinne kirändust.
Vinnemaa sisseminek Ukrainahe (2022)
2. urbõkuu päiv
pisi|Vindläseq pommidiq Mariupoli liina Vinnemaa laskõvar'omeheq tulliq üül vasta hummogut Harkivihe sisse ja ründsiq sõaväehaigõmajja. Harkivi kupõrnaatri Sõnegubovi Oleh ütel', et vindläisi kaotusõq ommaq suurõq.
Vinnemaa ütel', et Herson, tähtsä raudtiisõlm ja sadamaliin, om päält jovvulist pommitamist lännüq Vinnemaa kätte. Hersoni liinapää ütel', et liin om ümbre piiret, a õks Ukraina käen.
Aavigu Johannes
Tähtsüs
katõgooria:eesti inemiseq katõgooria:eesti keeletiidläseq katõgooria:Saarõmaa inemiseq
Vinnemaa sisseminek Ukrainahe (2022)
2. urbõkuu päiv
Vinnemaa väeq joudsõq Kiievile lähkümbäle, 10-15km Kiievist, ja lahengumürä olľ joba Kiievi keskliina kuuldaq. Kiievit pommitõdi innekõkkõ Iskanderigaq. Eesti kaitsõväe luurõkeskusõ ülemb Grosbergi Margo arvas', et Vinnemaal lätt' Kiievi võtmisõga viil kats päivä. Õdagu tull' teedüs, et üts suur mürsk sattõ Kiievi raudtiijaama kõrvalõ, inemiseq olliq pommipaossin ja vika es saaq. Raudtiijaam om tähtsä kotus, kost sõapagolasõq liinast sõa jalost ärq saavaq minnäq.
Tähtsä sadamaliin Mariupol om ümbre piiret ja vindläisi tulõ all.
3. urbõkuu päiv
pisi|Kinniqvõeduq Ukraina sõaväevormin Vinne salahäötäjäq Vinnemaa pommitaminõ tekk' mitmõn Ukraina liinan pall'o kurja. Maaväeq joht Kiievihe es lääq, a kavvõtulõgaq lasti pääliina külh. Viil pommitõdi Harkivit, Ohtõrkat ja Mariupolit. Kõgõ muu man saiõq pihta ka koolimajaq, elomajaq ni pääkeriguq.
Ukraina võimuq tunnistiq õigõs teedüse, et 300 000 inemisega Hersoni liin om lännüq vindläisi kätte. Hersoni liinapää Kolõhajevi Igor ütel', et Vinne soldaniq käveq ka liinavalitsusõ huunõn ja tä pallõl' vindläisi, et nuuq inemiisi es tappunuq ja kinnüt', timmä huvitas õnnõ normaalnõ elo liinan.
Õdagupoolõ naas' pääle kõnõlõmiisi tõõnõ vuur'. Lepüti kokko, et luvvas kalidor, mink piten saavaq inemiseq ärq pakõq ja kost saa süvväq ja muud kraami tuvvaq.
Ukraina pästeammõt ütel', et Tšernigivi liina varõmidõ alt om lövvet vähämbält 33 kuulnut inemist.
Edimäist kõrda suurõmba sõa joosul lätsiq Ukraina väeq esiq rünnäkulõ ja võtiq tagasi Kiievi–Žitomiri maantii. Viil lätsiq ukrainlasõq vindläisi vasta Irpini man ni pästiq Bucha ja Makarivi.
4. urbõkuu päiv
Hummogu anti teedäq, et päält tuud, ku vindläseq pommidiq Tšernigivi liina, om koolnuq 47 inemist.
Mariupoli liina piireti, a liin jäi õks ukrainlaisi kätte.
Ukraina merevägi lask' uma lipulaiva põhja, et vindläseq taad umalõ es saanuq.
5. urbõkuu päiv
Vinnemaa and' teedäq aotlidsõst vaherahust Mariupolin ja Volnovahhan. Vaherahu läts luhta, ku Vinnemaa pommit' tsiviliste, kiä sõa iist ärq pagõsiq.
Vinne väeq lasiq Irpinin vasta taivast tühä rongi ja raudtiirüüpäq, et inemiisi Hummogu poolõ es saanuq pakõq.
Briti luurõ perrä ommaq Harkiv, Tšenihiv ja Mariupol õks Ukraina käen. Sumõ liinan käüväq kõvaq tapõlusõq. Lõunõ puul lääväq Vinne väeq sadamaliina Mõkolajivi poolõ.
6. urbõkuu päiv
pisi|Ukraina väeq ommaq Vinne sõaväemassinaq palama pandnuq Jakku Mariupoli piirdmine, kokkolepütüst kalidorist es tulõq midägiq vällä, vindläseq pommidiq naid kalidoorõ. Mariupoli inemiisil es olõq vett, eelektrit, kütet ja nä olliq kõik aig suurõtükü- ja raketitulõ all.
Vinne väeq ründäseq säsüjaamu ja näil ommaq sääl umaq baasiq, selle et õnnõtusõ pelkmise peräst ei nakaq näid sääl kiäkiq ründämä.
7. urbõkuu päiv
Vinnemaa pand' hinnäst valmis Kiievi võtmisõs. Tuu jaoks aetas kokko miihi, kiä ommaq ka inne Süüriän ja muial sõan olnuq. Vinne väeq pommidiq humanitaarkalidoorõ, lassõq tsiviliste pihta, võtiq naisi ja latsi taganusõs.
Valgõvinne piiri pääl kõnõliq Ukraina ja Vinnemaa kolmandat vuuri. Lepüti kokko, et tetäs kalidor, a et vindläseq olliq naid jo päivi pommitanuq, es usuq ukrainlasõq, et tuust midä vällä tulnuq.
Ukaina merevägi häöt' Vinne mereväe patrull-laiva Vassili Bõkovi.
Hersoni tagasivõtminõ
29. põimukuu pääväl naas' Ukraina pääle vastarünnäguga, et Lõunõ-Ukraina maaq, miä Vinne käen ommaq, tagasi võttaq.
11. märtekuu pääväl joudsõq Ukraina väeq Hersoni liina. Samas aos olliq Vinne väeq pagõnuq üle Dnepri jõõ tõõsõ kalda pääleq.
Raketiq Poolan
15. märtekuu pääväl tull' teedüs, et Puula, Przewodow-he, sattõ kats Vinne raketti ja kats inemist kuuli. Vinnemaa kaitsõministeeriüm ütel' et tuu om Poola provokats'uun ja Vinne raketiq Puula linda-as. Uuritas, kas Puula sadanuq raketiq olliq hoobis Ukraina õhutõrjõ S-300 raketiq.
Sõalinõ abi
2021. aastaga joulukuu lõpun taht' Eesti Kaitsõministeeriüm Ukrainahe saataq tangitõrjõrakette ja suuritükke ja küsse tuusjaos lupa Soomõlt, S'aksamaalt ja Ameerikalt, kink umaq nuuq sõariistaq olliq varrampa olnuq. Ameeriga and' uma luba 19. vahtsõaastakuu pääväl 2022 ja edimäne jago Javelini tangitõrjõrakette joud' peräle 18. radokuu pääväl. 25. radokuu pääväl, päiv pääle sõa alostust, and' Eesti teedäq, et saat rakette ja muud sõakraami viil mano. 2. urbõkuu pääväl joudsõq Javeliniq peräle.
Maailma riike vastamisõq
Õuruupa Liido riigiq ja Kanada panniq hindä õhuruumi Vinne linnumassinilõ kinniq. Vinnemaalt tuvvas tuuperäst ärq 5 millärdi dollari iist linnukit.
Lätteq
Katõgooria:Ukraina Katõgooria:Vinnemaa Katõgooria:Sõaq
Kassuubi kiil
thumb|290px|Kassuubi kiil poola murdõkaardi pääl (verrev jago)
Kassuubi kiil (kaszëbsczi jãzëk) om õdaguslaavi kiili hulka kuuluv Poola põlinõ piirkundlinõ kiil, midä kõnõlõsõq põhilidsõlt Pomorze piirkunnan eläväq kassuubiq. Kassuubi kiilt om peet ka poola keele murdõs vai murdõrühmäs, a täämbätsel pääväl om taa tunnistõt ütes Poola piirkundligus keeles. Kassuubi keelele umaette keele staatusõ saaminõ om olnuq tähtsä kassuubõ rahva hindätiidmisele.
Kiräkiil ja õigõkirotus
Kassuubi keelel om uma kiräkiil ja kiräviis, miä om poola keelest tõistõ mitmõ tähemärgi võrra (nt ã ja ë).
Kašuubi tähistün om 36 tähte: A, Ą, Ã, B, C, Cz, D, E, É, Ë, F, G, H, I, J, K, L, Ł, M, N, Ń, O, Ò, Ó, Ô, P, R, S, Sz, T, U, Ù, W, Y, Z, Ż.
Andas vällä kassuubikeelist ilokirändust ja opimatõrjaalõ. Tetäs latsi kassuubikeelitside kirjatöie konkurssõ.
Välislingiq
Katõgooria:Keeleq Katõgooria:Poola
Holsta
Holsta om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Bali kiil
Bali kiil om austroneesiä kiilkunna kiil, midä kõnõlõs 3,9 mill'onat inemist (2009. a.) Indoneesiän Bali saarõl, Nusa Penida saarõ põh'ajaon, Lomboki saarõ õdagujaon ja Java saarõ hummogujaon. Inämbüs bali keele kõnõlõjist mõist ka indoneesiä kiilt.
katõgooria:keeleq katõgooria:Indoneesiä
Katalaani kiil
Katalaani kiil om romaani kiili hulka kuuluv kiil, midä kõnõldas Hispaania põh'a-hummogujaon (Kataloonian, Valencian ja Balõaarõl), Andorran, Prantsusmaa lõunõjaon ni Sardiinian.
thumb|Kon katalaani kiilt kõnõldas
Katõgooria:Keeleq
Indoneesiä kiil
Indoneesiä kiilt kõrraldas Pusat Bahasa ('keelekeskus').
katõgooria:keeleq katõgooria:Indoneesiä
Luhansk
Luhansk (ukraina keelen Луганськ, vinne keelen Луганск) om tüüstüsliin Hummogu-Ukrainan. Tä om Luhanski oblasti ja Luhanski rajooni keskus. Liin om uma nime saanuq Luhani jõõkõsõ perrä, miä timäst läbi juusk. Sääl eläs pia puul mill'onat inemist. Tuud liina om aoluu joosul kats kõrda ümbre nimitet Vorošilovgradis ja kats kõrda tagasi Luhanskis. Nimme Vorošilovgrad kand' liin aastagil 1935–1958 ja 1970–1990.
Liin tekkü ravvavabriku mano, minka 1795. aastagal ehit' Briti ärimiis Gascoigne'i Charles.
Kuulsambaq inemiseq
Katõgooria:Ukraina liinaq
Korea kiil
thumb|295px|Kon korea kiilt kõnõldas
Korea kiil om kiil, midä kõnõldas põhilidsõlt Põhja- ja Lõunõ-Korean, a veidemb ka muial Kavvõl-Hummogumaal.
Korea keele tähistü
Korea keelen om 24 lihttähte, mink kombiniirimisega saias kirjä pandaq korea helükõrd.
Tähejärekõrd tähistün:
ㄱ ㄲ ㄴ ㄷ ㄸ ㄹ ㅁ ㅂ ㅃ ㅅ ㅆ ㅇ ㅈ ㅉ ㅊ ㅋ ㅌ ㅍ ㅎ ㅏ ㅐ ㅑ ㅒ ㅓ ㅔ ㅕ ㅖ ㅗ ㅘ ㅙ ㅚ ㅛ ㅜ ㅝ ㅞ ㅟ ㅠ ㅡ ㅢ ㅣ
Katõgooria:Korea kiil Katõgooria:Keeleq
2022
2022. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10235. aastak sirvikallendri perrä.
GoldenDict
GoldenDict om vabavara puutrisõnastu (kaemisõ programm), midä om tarvitõt hulga kiili jaos. Taaga saa tarvitaq mitmit tuntuid puutrisõnastu failõ, kaiaq naid tarvitaja umast puutrist vai Internetist.
Sõnaseletüses saa pandaq tekstile mano linkõ, pilte, audio- ja videofailõ, kaiaq näütüses Vikipeediät jne.
Välislingiq
katõgooria:tarkvara
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2012. aastaga pääle
"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2012. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" katõkümne kolmas aastagakäük. Tähtraamaduga om üten sainakallendri.
Teedüs
Katõgooria:2011 raamaduq
Puutrisõnastu
Puutrisõnastu om sõnastu pidämise puutriprogramm. Taa om üts lihtsämb jago kunstmõistusõst. Puutrisõnastu näütüses või tuvvaq programmi GoldenDict vai Võro-eesti synaraamadu elektroonilidsõ versiooni.
katõgooria:tarkvara
Paltoga
200px|thumb|Kerik Paltogan
Paltoga om külä Vinnemaal Vologda oblastin Võtegra rajoonin. Külän elli 2006. aastagal 296 inemist.
Paltogan om põhikuul, raamadukogo, kultuurimaja, postijaoskund ja kats kerkot.
Katõgooria:Vinnemaa küläq
Tõrdu
Tõrdu om suur lavvost tett puuannom. Tõrdu või olla 100-200 liitre suurunõ vai eski suurõmp. Tõrdu pääle või kävvü kaas.
Tõrduh hoiõti vanast suulvii sisen lihha, mõnikõrd võiollaq ka kurkõ vai siini.
Katõgooria:Anomaq
Forvo
Forvo om veebileht, minka saa kullõldaq sõnno välläütlemist maailma keelin. Sõnno saa sinnäq säädiq egaüts uma huvi perrä mp3-formaadin. Sõna aolinõ pikkus või ollaq kooniq 2,5 sek. Forvo sõnavarra saa köütäq GoldenDict synastuprogrammi külge.
Forvo om alostõt 2007. aastagal, umanik om parlaq Forvo Media SL, San Sebastian, Baskimaal.
Välislinke
katõgooria:internet
Moštšena
right|thumb|Moštšena Kerik
Galois' Évariste
Galois' Évariste (loeq: galuaa evarist) (Évariste Galois, 1811-1832) oll' prantsusõ matõmaatik. Tä sündü Bourg-la-Reine'i liinan, miä toona oll' Pariisi küle all (täämpädsel pääväl jääs tuu kotus Pariisi piirehe). Ollõn nuur miis suut' tä ärq lahõndaq kavva aigo püsünü probleemi: löüdäq tarviliguq ja piisavaq tingimüseq tuu jaos, et algõbralist võrrandit saanuq radikaalõn lahõndaq. Timä tüüq panniq alossõ Galois' teoorialõ ja Galois' vastavuisi teoorialõ, miä ommaq abstraktsõ algõbra tähtsäq haroq. Tä oll' edimäne, kiä tarvit' sõnna "rühm" (prantsusõ keelen groupe) ku terminit, minga tähüstäq permutats'oonirühmä. Tä kuuli katõkümneaastagadsõlt duellil saad haavo kätte.
Moštšena
Moštšena (ukraina keelen Мощена) om külä Ukrainan Volõõnia oblastin Koveli rajoonin.
Külän elli 2010. aastagal 581 inemist. Sääl om kerik, kuul ja kultuurimaja.
Galois' Évariste
Katõgooria:Prantsusmaa inemiseq Katõgooria:Prantsusmaa matõmaatiguq
Florian Geier
Tõõsõn ilmasyan oll' timä nimeline SS ratsadiviis.
Timä juhitulõ väesalgaga anniva mitma liina alla ilma lahinguda, nii hää diplomaat oll' timä.
200px|thumb|Geieri Florian Florian Geier von Giebelstadt (1490 -1525) oll' rüütli ja diplomaat. Üts talurahvasya juhest Swaabimaal. Engels om tedä nimetänü ütes edimäidsi vabadusvõitlõjide siän.
Moštšena
Moşcena
Katõgooria:Ukraina
Miskolc
Miskolc (loeq: miškolts) om liin Põh'ahummogu-Ungarin. Sääl eläs pia 170 000 inemist, tuuga om tä Ungarin suurusõ poolõst neläs liin (pääle Budapesti, Debreceni ja Szegedit). Tä om ka Borsod-Abaúj-Zempléni maakunna keskus. Miskolci tundas ku tähtsät tüüstüsliina.
Miskolci Ülikuul om Põh'a-Ungari kõgõ suurõmb ülikuul.
Festivaliq
Katõgooria:Ungari liinaq
Miskolc om Bükki mäkist hummogu puul, Sajó jõõ nink Hejő ja Szinva ujjõ oron. Liin om ehitet kallaku pääle: kõgõ madalamba ja kõgõ korgõmba kotussõ vaih om umbõs 800 miitret.
Varõsjalg
250px|thumb
Varõsjalg (ladina keelen Anemone) om mõtsalill. Tä om kas valgõ vai kõllanõ. Arvada, et varõsjalas kutsutas tedä tuuperäst, et timä leheq ommaq harolidsõq ku varõssõ jalaq.
Varõsjala kotsilõ või üteldäq viil varõslill vai varõsninn, mõnikõrd ka haraklill.
Jakusõda
pisi|306x306px|Soomõ sõameheq Vammelsuu-Taipale liini pääl, piimäkuu 1944 Jakusõda (soomõ keelen jatkosota) oll' sõda Soomõ ja Nõvvokogoliido vaihõl 25. piimäkuu pääväst 1941 kooniq 19. süküskuu pääväniq 1944.
22. piimäkuu pääväl alost' S'aksamaa opõratsiooniga Barbarossa ja rünnäs' Nõvvokogoliito. Kolm päivä ildampa, 25. piimäkuu pääväl, naas' Nõvvokogoliido linnuvägi Soomõ liino, tõisi siähn ka Helsingit, pommitama, mink pääle Soomõ Eduskund tunnist', et Soomõ on sõan.
Mõnikõrd om jakusõta peet Talvõsõa jakus. Vinnemaa ja Nõvvokogoliido kirändüsen kõnõldas Jakusõast päämädselt ku suurõ esämääsõa soomõ väerõnnast.
Sõan kuuli 63 200 suumlaist, 23 200 s'akslaist ja päält 250 000 vindläse , ku rehkendäq õnnõ sõaväeläisi.
Jakusõda naas' pääle 15 kuud päält Talvõsõta. Sõaplaani peiq suumlasõq s'akslaisiga kuun. Soomõl oll' sõas mitmit põhjusi, näütüses suuv Talvõsõan kaotõtuq maaq tagasi võttaq ja mõtõq Suurõst Soomõst.
Lätteq
Katõgooria:Soomõ Katõgooria:Sõaq
Pärsiä kiil
Pärsiä kiil (pärsiä keelen فارسی (fārsī)) om indoõuruupa kiil, miä Iraanin om riigikiil. Pärsiä kiilt kirotõdas mugandõdun araabia kirän.
Pärsiä keele lähkoq sugulaskeeleq ommaq dari ja tadžiki kiil. Mõnikõrd loetas noid pärsiä keele variandõs.
Katõgooria:Keeleq
Esperanto kiil
thumb|Esperantoliikmisõ lipp Esperanto kiil vai lihtsähe esperanto om kõgõ tunnõtumb rahvusvaihõlinõ abikiil (plaankiil).
Esperanto kiilt arvatas kõnõlõvat paarsada tuhat kooniq mitu mill'onat inemist. Esperanto kiilt pruugitas kõnõlõmisõs, kirävaihtusõs, tõisi kiili oppamisõs, taan trükütäs raamatit ja aokirjo, tetäs tele- ja raadiosaatit.
Egä aastaga peetäs üleilmalist kongressi. thumb|150px|left|L. L. Zamenhof Esperanto luuja oll' Poola silmäarst L. L. Zamenhof, kiä ilmut' taa kotsilõ 1887. aastal raamadu Unua Libro ("edimäne raamat") kirängunime Doktoro Esperanto ("doktor luutja") all, ni taa jäigi keele nimeks.
Kirotaminõ ja välläütlemine
Esperanto keele kirotus käü tävveligult välläütlemise perrä, egäle tähele vastas õnnõ üts helü ni ekä hellü märgitäs õnnõ üte tähega.
Esperanto keele kirotamisõs pruugitas ladina kirjä. Tähistün om 28 tähte: a b c ĉ d e f g ĝ h ĥ i j ĵ k l m n o p r s ŝ t u ŭ v z.
Katõgooria:Keeleq
Petersoni Jordan
Petersoni Jordan (Jordan Bernt Peterson, sündünüq 12. piimäkuu pääväl 1962 Kanadan Alberta provintsin Edmontonin) om kanada kliiniline psükoluug, kirämiis, kultuurikriitik ja Toronto Ülikooli psükoloogia emeriitprohvõsri. Tä om uurnuq sotsiaal- ja inemisepsükoloogiat. Petersoni teoreetiline tüü kaes uso ja ideoloogia psükoloogiat.
Elokäük
Petersonil om uma esä puult norra juurõq. Tä kasvi väikun Fairview liinan Alberta provintsin. Peterson om opnu Alberta ülikoolin ja McGilli Ülikoolin riigitiidüisi ja psükoloogia magistris ja psükoloogia doktoris. Tä om olnuq Harvardi Ülikoolin psüholoogiadotsent ni ildampa ka prohvõsri. 1998. aastagast om tä olnuq psükoloogiaprohvõsri Toronto Ülikoolin.
Petersoni uurmisalaq ommaq kliiniline psükoloogia ja sotsiaal- ni inemisepsükoloogia. Tä uur näütüses inemise ja timä vaimojovvu arõndamist ni mõõtmist.
2016. aastaga sügüse nõssi Peterson rahvidõvaihõlidsõ tähelepandmisõ alaq, ku tä pand' uma YouTube kanali pääle üles videoq, kon tä kritisiir' Kanada C16 säädüst, miä ütel, et suulist hindämäärämist tohe-eiq diskriminiiri, ja noud tettüisi asõsõnno pruukmist – inglüse keelen om asõsõnnol sugu, päält miissuu (he) ja naissuu (she) om manoq mõtõld viil asõsõnno, miä näütäseq, et kõnõldas transinemisest vai kinkast, kiä taha-aiq umma suku määrädäq. Petersonist sai kipõstõ avalik inemine, kiä and pall'o intervjuusit, kon tä kritisiir postmodernismi ja poliitilist korrektsust. Pall'o kaemiisi ommaq saanuq ka timä sotsiaalmeediä kanaliq.
Kaehuisi
Peterson om kõvva kritisiirnüq "postmodernistlikke kurapoolitsit" vai "postmodernistlikku vahtsõtmarksismi", miä om timä perrä hindä ala võtnuq piä kõik akadeemilidsõq Õdagumaiõn.
Elokäük
Aastagal 1999 Peterson and' vällä raamadu "Tähendüse tiijuhiq" (originaal "Maps of Meaning"), kon tä selet' uskõ ni müüte psükoloogiat, pannõn kokko Jungi arkitüüpe teooria ja neuro-, edengi- ja inemisepsükoloogiaga. Päält tuu pruuv' Peterson uman raamatun seletäq kõgõvõimuliisi riigikõrdo psükoloogilist põhja. Kõgõvõimuliisi riigikõrdo psükoloogia om Petersonilõ miilt müüdä, tä om eskiq uma kortina nõvvokogoliido propagandakunsti täüs pandnuq.
Tä käü umist mõttist ka ümbre ilma kõnõlõman, 2022. aastaga suvõl oll' täl ülesastminõ Tal'nan.
Kaika suvõülikuul 2011 Kanepin
2011. aastagal peeti Kaika suvõülikuuli Kanepi kihlkunna keskusõn Kanepin 12.-14. põimukuu pääväl. Suvõülikooli rektri oll' Elleri Kalle. Suvõülikoolin sai kullõldaq ettekandit, kaiaq Kanepi kihlkunnaga köüdetüisi filme, kullõldaq Tamra Kaidu kerigukontsõrti, lauldaq tuu kandi kõrralaulõ, kuuldaq Kanepi aoluust Hirvlaanõ Milviga üten jalotadõn, kävvü bussiga Kanepi ümbrüse põnõvampi kotussit pite ja kaiaq Rahmani Jani vahtsõt näütemängo "Varetepalu". Ettekandõq olliq seldsimajan ja üüse olti koolimajan.
Puulpäiv, 13. põimukuu päiv
11.00 – Kama Kaido «VKKF sünd ja alostus»
Riidi, 12. põimukuu päiv
12.00 – tulõjidõ kirjapandminõ
18.00 – muusõumitunn koolimajan (Pedäjä Külli)
13.00 – lõunasüük
Puulpäiv, 13. põimukuu päiv
11.30 – Arotus
Riidi, 12. põimukuu päiv
19.00 – õdagusüük
14.00 – suvõülikooli alostus. Tervütüseq, sõnavõtmisõq
Puulpäiv, 13. põimukuu päiv
9.00 – Elleri Kalle «Võro kiil ja muuq sarnadsõq väikukeeleq maailman»
18.00 – õdagusüük
10.00 – Kauksi Ülle «Etendüskunst-edendüskunst»
Pühäpäiv, 14. põimukuu päiv
11.00 – Rohu Urmas «Looduskauniq maastiguq Kanepi kihlkunnan»
Puulpäiv, 13. põimukuu päiv
10.30 – Kronbergi Janika «Karl Ast-Rumor»
Riidi, 12. põimukuu päiv
15.00 – Kõivupuu Marju «Midä ja kedä Kanepi rahvas vanast usksõ?»
Pühäpäiv, 14. põimukuu päiv
9.30 – Kalla Urmas «Kuis võrokõsõ tsirkõ kutsva?»
Riidi, 12. põimukuu päiv
20.00 ja 22.00 – Vidilä Vaidu filmiq Kanepi kultuuriluust ja ümbrekunnast
15.30 – Hirvlaanõ Milvi «Käpeq naasõq Kanepi kihlkunna kultuuriluun»
Puulpäiv, 13. põimukuu päiv
22.00 – simman: Laube Kadri ja sõbraq
Kaeq viil
katõgooria:Kaika suvõülikooliq
Pühäpäiv, 14. põimukuu päiv
8.00 – hummogusüük
Riidi, 12. põimukuu päiv
16.45 – Laili Margit «Kanepi kerigu aoluust»
17.15 – «Juhan Weizenbergi kirä esäle» (Tagla Tähte ja Pedäjä Külli opilasõq)
Puulpäiv, 13. põimukuu päiv
Kirändüs-kultuurilidsõq teemaq:
Pühäpäiv, 14. põimukuu päiv
9.00 – Saarõ Evar «Kanepi kotussõnimeq»
Luudusõteemaq:
Puulpäiv, 13. põimukuu päiv
12.15 – Kanepi Raamatukülä avvuhinna «Kanepine hamõq» saaja välläütlemine
Pühäpäiv, 14. põimukuu päiv
10.00 – Sellise Urmas «Kotkaq Lõuna-Eestin ja ligembän ümbrüsen»
Puulpäiv, 13. põimukuu päiv
13.00 – lõunasüük
Latsilõ 9.00-12.30 tegemiseq RMK Erästvere keskusõn (Saarõ Pilvi), 14.00-17.00 – käelidseq-kunstilidsõq tegemiseq kotussõ pääl.
Pühäpäiv, 14. põimukuu päiv
Latsilõ 9.00-12.30 tegemiseq Mesipuu talon
Puulpäiv, 13. põimukuu päiv
19.30 – Rahmani Jani etendüs «Varetepalu» Koorastõ Suurõjärve veeren, mängväq Kanepi seldsimaja näütlejä ja segäkuur.
14.00 – Hirvlaanõ Milvi juhataq jalotaminõ Kanepi alõvin ja kalmuaian
Riidi, 12. põimukuu päiv
Kõnõlõmisõq Kanepi aoluust ja kultuuriluust:
Puulpäiv, 13. põimukuu päiv
15.30-18.00 – bussireis Kanepi–Koorastõ kandin Ahasõ Reinu ja Koorastõ külävanõmba Kiviranna Urmasõ juhatusõl.
Riidi, 12. põimukuu päiv
20.00 – Tamra Kaidu kerigukontsõrt
Pühäpäiv, 14. põimukuu päiv
13.00 – lõunasüük
Terve suvõülikooli ao näütüseq seldsimajan ja koolimajan: Kalve Toomas, Vidilä Valli, Kanepi naiskäsitüü jne.
Riidi, 12. põimukuu päiv
22.00 – regilauluõdak seldsimajan (Kalla Urmas jt.)
Pühäpäiv, 14. põimukuu päiv
12.30 – lõpõtaminõ
Puulpäiv, 13. põimukuu päiv
8.00 – hummogusüük
Riidi, 12. põimukuu päiv
16.15 – Kõivu Ele «Kanepi naiskäsitüü, rahvarõivaq»
Võro keele aolugu
Õdagumeresoomõ ütisüsest lakjaminek
3) illahanõ õdagumeresoomõ algkiil, midä kõnõldi umbõs 1800–1600 aastakka tagasi.
Vanõmb aolugu
pisi|420x420px|Üts võimalus Uurali kiili jagamisõs ja sugulusõ näütämises
Mooduoppus
Tegosõnaq jagosiq vanan lõunaeesti keelen kattõ ülembpüürdkunda. Üten olliq sõnaq, mink olõvigu ütsüse kolmas käänüs oll' ilma lõpuldaq: saa, süü, tege, tulõ. Tõõsõn lõpõs olõvigu ütsüse kolmas käänüs s-ga: jutustas, virisäs. s-tunnus tulõ ette ka mitmusõ kolmandan käänüssen: jutustasõq, virisäseq.
Päält sõnnouurmisõ kaias viil helümuutuisi ja naidõ järekõrda, sõnajärge, rehkendädäs ka aoluu, arkeoloogia ja geeniuurmisõ tulõmuisiga.
Helüoppus
Lõunaeesti keelen om nätäq helümuutuisi, mink poolõst om lõunaeesti kiil kõigist tõisist õdagumeresoomõ keelist tõistmuudu: *koktu > kõtt : kõtu, eesti keelen om sama sõna hoobis kõht : kõhu ja soomõn kohtu : kohdun. Niisama om muu õdagumeresoomõ “vaht, vaahto” vatt, “kaht, kahta” kattõ ja “kahe, kahden” katõ. Tõõnõ vana muutuminõ om *ükte > üts : üte; tõisin õdagumeresoomõ keelin om tuu üks : ühe (yhden). Õnnõ lõunaeesti ja liivi keelen om ei asõmõl ai: sain, saisma.
Vahtsõmb aolugu
Seo ilma aigo tunnõtas võro kiilt põhilidsõlt ku kirändüse, tiatri, rahva- ja popmuusiga kiilt. 2004. aastaga Eurovisiooni lauluvõistlusõl Istambulin oll' Eesti iist välän andsambli "Neiokõsõq" võrokeelidse lauluga "Tii". 2022. aastagal tull' Kalla Urma tõlkõn vällä "Kalõvipoig" võro keelen.
Võro kiräkeele luumisõ mõtõq üteldi edimäst kõrda avaligult vällä 1988. aastagal värskilt luudu Võro Keele ja Kultuuri Fondi tüükavan. Tõsitsõmpa naati võro keelestandardi luumisõ ja kõrraldamisõga pääle perän Võro Instituudi asotamist 1995. aastagal. Om avaldõt kiräviisi ja keelestandardi põhimõttit ja võro kiräkeelen soovitõduidõ sõnamuudõ nimekirjo.
Õdagumeresoomõ ütisüsest lakjaminek
Õdagumeresoomõ algkiil jaetas inämbüisi kolmõs  :
Ku kaiaq erijuuni, miä ommaq olõman lõunõeesti keelin, aq mitte tõisin õdagumeresoomõ keelin, om selge, et lõunõeesti hõimokiil läts õdagumeresoomõ keeleütsüsest lakja kesk-õdagumeresoomõ aovaihõl, umbõs 2500–1800 aastakka tagasi.
Vahtsõmb aolugu
Võro keele ja kultuuri kaitsõs, uurmisõs ja edendämises luudi 1995. aastagal riigiasotus Võro Instituut, miä kõrraldas ka võro keele oppamist ni pruuv võro kiilt ütiskunnan avvo sisse nõstaq ja vahtsõst laembahe pruuki saiaq. Võro kiilt opatas mitmõn koolin kõrra nädälin, a üttegi kuuli egaq klassi, kon võro kiil olõsiq oppamisõ keeles, olõ-õiq. Korgõkooli jaon saa võro kiilt oppiq Tarto Ülikoolin. Võrokeeline aoleht Uma Leht ilmus kats kõrda kuun. Riik ei tunnistaq võro kiilt ammõtligus keeles. Võro kiil kuulus üten tõisi Eesti põlitsidõ piirkundliidsi ja veidembüskiiliga Eesti Piirkundliidsi ja Veidembüskiili Ütisüste.
Helüoppus
Helümuutus om johtunuq ka käänüsselõppu: seenütlejä käänüsse lõpp om võro keelen -n, -h vai -hn. Varahadsõ õdagumeresoomõ seenkäänüsse lõpust *-sna om tõisin õdagumeresoomõ keelin saanu -ssa vai -s, õnnõ lõunaeestin ja ütsikin soomõ murdin om tuust edimält saanu *-hna ja sis -hn, -h vai õnnõ lõunaeestile umatsõlt -n: mõtsahn ~ mõtsah ~ mõtsan.
Uurali keelest õdagumeresoomõ keeles
Parhilla arvatas, et õdagumeresoomõ kiili kõnõlõjidõ edevanõmbaq jovviq Õdagumere viirde 3200–2800 aastakka tagasi. Arvadaq tulliq õdaguuurali keele kõnõlõjaq Kesk-Vinnemaalt Baltimaiõ ala pääle viiteid piten, tähtsämbit jõki oll' Väinä (läti keelen Daugava) jõgi. Õdagumere hummoguveeren elliq tuud aigu vana põh'agermaanlaisi edevanõmbaq, säält saiõ kiilde alggermaani lainsõnno. Tiikunna pääl ja Kesk-Baltin eläden käveq õdagumeresuumlasõq ja balti hõimoq pall'o läbi, olliq segäabieloq, eleti üten. Kõigin õdagumeresoomõ keelin om pall'o sõnno balti keelist, muutu ka keele stuktuur – näütüses üteldäs seo ilma aigu ilosalõ latsõlõ, vanõmba uurali keele muudu olnuq tuu illos latsõlõ.
Võro kiil om, nigu kaq tõõsõq uurali keeleq, arvadaq vällä kujonuq uurali algkeelest, midä kõnõldi mitmit tuhandit aastit tagasi kongiq Volga keskjoosu ja Uurali mäki vaihõlidsõ maa-ala pääl. Keeleuurijidõ ettekujotusõq ommaq esiqsugumadsõq – om arvat, et uurali algkiilt kõnõldi 5000 aastakka vai hoobis 2000 aastakka tagasi. Tuust aost ommaq võro kiilde alalõ jäänüq näütüses rasõhusõ pandminõ edetsilbi pääle, vabahelle kokkokõla ja väega mitmõq sõnatüveq (nt *mośki- 'mõskõq', *säwni, 'säünäs').
Õdagumeresoomõ ütisüsest lakjaminek
1) varahanõ õdagumeresoomõ algkiil, midä kõnõldi umbõs 2500 aastakka tagasi;
Helüoppus
Võro keelen ommaq olõman helüq, midä põh’aeesti keelen vai ülepää tõisi õdagumeresoomõ kiili seen ei olõq:
Uurali keelest õdagumeresoomõ keeles
Võro kiil ei olõq uurali algkeelest õkva vällä kasunuq, tuhandidõ aastidõ joosul om kõnõld ka mitmit tõisi vaihõalgkiili, nii om arvat, et aoluu joosul om kõnõld ka soomõ-ugri, soomõ-permi, soomõ-volga, õdagumeresoomõ ja lõunõeesti algkiilt. Egäst jaost om midägi alalõ ka võro keelen, tuu tähendäs, et võro keelel om ütitsit sõnno kõigi uurali keeliga. Sääntsit hargnõmiisi näüdätäs inämbüisi keelepuiõga, vahtsõmbal aol ka skeemega.
Õdagumeresoomõ ütisüsest lakjaminek
2) kesk-õdagumeresoomõ algkiil, midä kõnõldi umbõs 2500–1800 aastakka tagasi;
Mooduoppus
Lõunaeesti tegosõnavormõ tegemine om uma vanaperälise olõgi poolõst küländ üttemuudu soomõ keelega, a ette tulõ ka suuri vaihit alossäädüisin. Võro keelen ei olõq eitämistegosõnna (soomõ en 'maq ei', et 'saq ei'), aq om olõman olõvigu eitämisesõna ei ja mineväao eitämisesõna es. Ku põh’apuulsin õdagumeresoomõ keelin hoitvaq eitämiseq olõvikku ja lihtminevikku lahon lõpuldaq tegosõnatüvi ja minevigu kesksõna (eesti: ei tee : ei teinud), sis võro keelen jääs mõlõmbahe vormi alalõ tegosõnatüvi: ei tii : es tii.
Õdagumeresoomõ ütisüsest lakjaminek
pisi|[[Õdagumeresoomõ keeleq|Õdagumeresoomõ kiili lakjaminek]] Võro kiil om üts lõunõeesti keelist, miä om õkva kujonuq õdagumeresoomõ algkeelest. Säält ommaq kujonuq ka tõõsõq õdagumeresoomõ keeleq – soomõ, kar'ala, vepsä, lüüdi, isuri, vad'a, eesti, liivi. Neo ommaq keeletiidüsligun mõttõn lähküq sugukeeleq, olkõ, et eestläne saa-aiq kiilt oppamaldaq hariligult soomõ keelest arvo.
Eesti keele morfoloogia
Umakäänüs
h) ao- või hulgamäärüst, nt Ootasin tunnikese ja tulin siis koju.
Käänüsseq
Järgmäne käänüsside üleslugõminõ om kokkovõtlik ülekaehus käänüsside kõgõ levinümbist pruukmisalost.
Nimekäänüs
Nimekäänüs om käänüs, miä näütäs näütüses:
a) edimäst liigõnd, eskiq lausõlühendin (vai verbildä lausõosan), nt Lind istub pesal, tiivad sorgus.
Umakäänüs
a) tävvendit, nt maja aknad, ussi hammustus, surmanuhtluse pooldaja.