cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Vabahussõda
Sõa edimäne jago
14. vahtsõaastakuu pääväl vabastiq soomusrongiq ja näidega üten Puurmanilt tulnuq Kupõrjanovi miheq Tarto. Nüüd oll' jälq kujonõnuq Lõunarõnd ja Põh'arõnd tagasi. Eesti väeq jäiq siiäq nädälis puhkusõlõ. Suurõmb jago miihi es olõq saapit kah jalast saanuq sõa algusõst saaniq, maati kah saapaq jalan ja lunt pään. Nii hirmus oll' tuu, tuud om rassõ ette kujotadaq.
Samal aol jakku marulinõ pääletung hummogu suunan ja üts tähtsämp rünnäk oll' meredessandi saatminõ - nüüd oll' joba Eesti laivastik nii suur, et võtt' pääle 1000 miist (600 Soomõ vabatahtlikku, kiä olliq värskilt õkva tulnuq, ja 400 eestläst) - Narva ala Utria rannikulõ. Tuu oll' 17. vahtsõaastakuu pääväl. Sääl oll' lakõ kivine rannik, ei määnestki lahtõ ei midägi, säält minti paatõ pääle, niikavva ku kiviq vasta tulliq, hüpäti vette ja panti rünnäkulõ. Lüüdi sinnäq sillapää, põrutõdiq vereväq tagasi. Soomõ kats kompaniid naksiq edesi tungma rannikut pite Narva-Jõõsuu poolõ, vallutiq Narva-Jõõsuu. Eesti pataljon tull' Laagna mõisalõ, vallut' Laagna mõisa nink lõigas' läbi Narva raudtii ja suurõtii. Sääl Sinimäki rajoonin saiq eestläseq üle tuhandõ vangi: kottijäänüq vinneläseq anniq hinnäst alla. Suumlasõq pääle Narva-Jõõsuu vallutamisõ kääniq lõuna suunan ja joba 18. vahtsõaastakuu päävä õdagu hämärikuga tungõq Narva põh'a puult sisse ja vallutiq liina nikagu aoluulidsõ raatusõniq. Sinnäq jäiq nääq üüses, suurõmb jago liina jäi vinneläisi kätte viil. Kõnõldi viil, et Trotski oll' sõitnuq autoga üle silla, agaq sõs oll' tähele pandnu, et võõras võim om sääl raatusõn ja käändnü ümbre. Kas tuu õigõ om vai, tuud ei tiiäq. Trotski oll' tuukõrd sõamiis viil verevil. Järgmidsel hummogul tungõ Narva lõuna puult Eesti 1. ratsapolk ja baltis'akslaisi pataljon. Vinneläseq lüüdi üle Narva jõõ ja võeti Iivaniliin (Ivangorod) kah ärq.
Nüüd alost' sõs edesitung Tartost Lõunahummogu-Eesti vabastamisõs, miä om Võrtsjärve ja Peipsi vaihõl. Tuu pidi sündümä kolmõ üteaigsõ löögiga. Hää käe poolinõ lüük pidi minemä raudtiiliini pite üle Elvä Valga pääle. Kur'a käe poolinõ lüük pidi minemä üle Põlva ja Räpinä Petseri pääle. Keskmäne lüük pidi minemä üle Kanepi Võro pääle. Inne Valga vabastamist oll' kuulsa Paju lahing. Kuus kilomiitret Valgast põh'a puul oll' vana keskaigside kivimüürega Paju mõisa, ümbre om luminõ põllulagõndik. Kuperjanovi miheq lätsiq ilma abijouvvulda (ilma suurtüküväe toetusõlda) rünnäkulõ ja vallutiq üüse Paju mõisa ärq. Aga viil inne hummogut saiq vereväq toetust Lätist (terveh Läti piaaigu oll' verevide käen) ja lüüdi eestläseq vällä hummogu. Kuperjanov esiq oll' tuukõrd Sangastõ jaaman. Tuu oll' maruvihanõ, et lasiq hindä vällä lüvväq säält, nüüd vahtsõst Paju mõisat tagasi võtma ja tuu tagasivõtmisõ man saigi Kuperjanov surmavalt haavata. Õnnõs joud' poolõ lahingu aigu Soomõ vabatahtlikõ tõõnõ rühm, Põh'a Poigõ rügement, üte eesti mihe Kalmu Hansu juhatusõl, kink kotsilõ suumlasõq ütliq, et tä om rohkõmp suumlanõ ku miiq esiq olõmiq. Tuu jäigi peräst Soomõ sõaväeohvitseris, käve tan Eestin avitaman õnnõ. Võidõti sõs õigõq veritselt Paju lahing ja järgmidsel hummogul (1. radokuu pääväl 1919) marssõvaq Kuperjanovi miheq ja suumlasõq Valka. Valga oll' tühi, vinneläseq olliq Valgast lahkunuq ilma lahingulda. Ja sääl oll' kah üts sadakund inemist maaha tapõt inne minekit.
Natsionalism
Natsionalism vai rahvuslus om ideoloogia, kultuurivorm ja ütiskundlinõ liikminõ, miä keskendüs rahvusõlõ. Rahvuslusõ perrä piässi riigi piiriq minemä tuu perrä, kon rahvas eläs.
Vabahussõda
Sõa edimäne jago
Verrev Eesti valitsus, niinimitet Eesti Tüürahava Kommuuna, miä pääle Narva vallutamisõ oll' Narva kolinuq, nüüd pääle Narva vabastamisõ lüüdi tä 19. vahtsõaastakuu pääväl Narvast vällä. Tuu tull' ümbre Peipsi järve Võrro ja kuulut' Võro vereväs Eesti pääliinas. Vabahusõ huulitsal, kon kohtumaja om, oll' Eesti Tüürahva Kommuuna valitsus Anvelti Jaani juhtmisõl. Näide haridusministri oll' üts maru miis, kiä pidi jutust Võro kerikon, miä oll' kuulutõt parteiharidusmajas. Sääl oll' Krõstusõ pilt mud'ogi sängülinaga kinniq katõt, tuu segäsi. Tuu haridusministri ütel' säändseq sõnaq, et "Vanakurat om miiq sõbõr ja ainugõnõ liitlanõ! Jummal om klassivainlanõ, jummal tulõ ärq häötädäq, sõs viil saa tüürahvas vabas". Kõgõ pelätümb miis oll' Kingissepä Viktor. Tuu uma musta mäntli ja musta kaabuga, tšekaa ülemb, käve niguq nahkhiir huulitsit piten ja timä miheq mugu arrõtiirseq õnnõ, kohe tä näüdäs' näpoga.
Natsionalism
Katõgooria:Poliitiga
Vabahussõda
Sõa edimäne jago
Nüüd oll' sõs Eesti pääletung joudnuq Eesti piireni vällä, välläarvat Petserimaa hummogupoolinõ jago. 4. radokuu pääväl joudsõq Eesti väeq ka Petserihe. Panti sääl Eesti lipp üles ja tuuga lõppi Vabahussõa edimäne jago.
Sõa tõõnõ jago
Kõik nuuq kolm pääletungi lüüdi tagasi ja nüüd oll' Eesti sõavägi kasunu joba üle 50 000 mihe suurutsõs. Suumlasõq lätsiq joba kodo ärq, 200 taanlast jäi viil siiäq, mõnõq ütsiguq ruutslasõq ka jäiq, a joba oll' sääne usk tulnuq eestläisile, et miiq käen ei olõq mitte midägi inämp võimata, miiq võimiq vinneläisiga vabalt sõtiq. Kindral Laidoner (pääle Tarto vabastamist ülendedi tä kindrlais) and'ki käso viiäq sõategevüs üle võõralõ maalõ. 24. lehekuu pääväl alost' Võro ja Petseri alt pääletung üle Irboska ja järgmädsel pääväl vallutõdiq Pihkva. Pihkva vallutaminõ oll' üts suurõmp Eesti sõaväe manüüvri, minkast võtt' ossa neli jalaväerügementi (polku), kolm soomusrongi, suurtüküvägi ja Peipsi laivastik. Sõda sai vaivalt alata ja edimädsel keväjäl oll' joba Eestil nii merelaivastik ku Peipsi laivastk. Peipsi pääl oll' kuus sõalaiva, nuuq sõidiq Velikaja jõõst sisse Pihkvahe. Soomusrongiq tulliq raudtiid pite, katõl puul tulliq jalaväerügemendiq ja nii vallutõdiq 25. lehekuu pääväl Pihkva ärq, kuulutõdiq kõigilõ, et Pihkvan om Eesti lipp üleväl ja viidi sõaliin Porhovi ala vällä.
Kats päivä ildampa alost' Haani mäkist pääletung lõuna suunan Hummogu-Lätti. Katõ pääväga vallutõdiq Aluliin ärq. Tuu oll' 28. lehekuu pääväl, agaq lätläseq ütleseq, et ei, tuu oll' 29. lehekuu pääväl, tuuperäst, et tol pääväl jodusõq ka lätläseq Alulliina, ku eestläseq olliq sääl joba üü läbi pidotsõnuq. 28-ndal joudsõq Aluliina Eesti 1. ratsapolk, Taani kompanii ja üts suurtüküväe patarei, 29-ndäl 1. Läti jalaväepolk ja 2. Eesti ratsapolk. Edesi jakku eestläisi pääletung lõuna poolõ üle Gulbene, Jaungulbene, Madona niikavva ku Väinä jõõ (Daugava) keskjoosuni vällä Jekabpilsini. Sääl tetti paadõst sild (peris sild oll' ärq lahot), minti üle jõõ ja järgmädsel pääväl sai 1. ratsapolgu luurõq kokko Poola 26. ulaanipolgu ratsaluurõga. Inämp vinneläisi vaihõpääl es olõq. Niipall'oq ku joudsõq, olliq ärq pagõnuq Vinnemaalõ. Kõik raudtiiliiniq, miä Vinnemaa poolõ lätsiq, olliq Lätin läbi lõigatuq, ja kiä jäi Lätti, tuu võeti vangi Eesti ja Läti sõaväe puult. Nädäli aoga olliq eestläseq lännüq inämp ku 200 km edesi, piaaigu parhilladsõ Leedu piirini.
Sügüses oll' Eesti sõaväen üle 100 000 mihe. Noist 74,5 tuhat olliq ründeväeq ja 35 tuhat oll' Kaitsõliidon. Eestil oll' 9 jalaväepolku, 2 ratsapolku, laivastik, mito-mito eräle löögiütsüst, niguq Kuperjanovi pataljon, miä oll' ka rügemendis joba paisunuq, Skautspataljon, Sakala partisanõ pataljon, Kalõvlaisi mallõv, Peipsi rannikupataljon, meredessantpataljon. Eesti oll' niguq mõni suur riik sõaväe poolõst. Sõavägi oll' jaotõt kolmõ diviisi. Edimäne diviis vastut' Narva väerõnna iist, tõõnõ diviis vastut' Lõunahummogurõnna iist (nüüd oll' tä Pihkvan, Pihkvahe jäi Eesti sõavägi kuni süküskuuni, 29. põimukuu pääväl jäteti Pihkva maahha).
Landesveeri sõda
1919. a. piimäkuun ilmu lõunast vahtsõnõ vaindlanõ - Landesveer. Sääl oll' meil 3. diviis, mink staap oll' Valgan, ülemb oll' kinral Põdder ja staabiülemb oll' Reegi Nikolai. Laidoner and' kindral Põdralõ ülessandõ purustadaq Landesveer.
Landesveeri sõda kest' täpselt kuu aigu. Sõa lõpon olliq Eesti väeq Riia värehti pääl, agaq tetti leping, et iks Riiga sisse ei toheq minnäq, et tuu olõs väega jälle. Et niisama lepümiq ärq, vaindlanõ lahkus Riiast, Ulmanisõ valitsus tulõ rõõmuhõisõtõ saatõl Riiga sisse. Ulmanis kuts' paarsada Eesti ohvitseri kah hindäle õkva küllä sinnäq.
400px|left|thumb|Eesti sõaväe juhiq 1920. a. Saisvaq (kur'a käe puult): kindralmajor [[Põdra Ernst|Põdder, Dr. Lossmann, kindralmajor Tõnisson, kolonel Parts, kolonel Puskar, kolonel Rink. Istussõq (kur'a käe puult): kindralmajor Larka, kindralmajor Soots, ülembjuhataja kindralleitnänt Laidoner, admiral Pitka ja kolonel Reiman.]]
Sõa lõpp
Vabahussõq tõõsõq osaq olliq viil kats pääletungi Peterburgilõ, taheti Peterburki ärq võtta. Tuu mud'ogi es olõq inämp eestläisi huvvõn, agaq miiq varustajaq olliq tuukõrd ingläseq ja prantslasõq. Ingläseq olliq viil toetajaq kah ja näide avvos piät ütlemä, et nääq es võtaq mitte sentigi tuu iist rahha, et kaidsiq uma laivastikuga Talliina, ku viil Eestil es olõq üttegi sõalaiva. Kõik vabatahtliguq (suumlasõq, taanlasõq, ruutslasõq) saiq palka. Mõnõq Roodsi ohvitseriq jovvaki-s sõaliini pääle, olliq Talliinan Kuld Lõvin muguq pidotsõnuq ja nii pur'on, et nääq es mälehtägiq kavva nääq Eestin olliq ja es mõistaq üttegi kotust nimitädäq, kon nääq Eestin olliq. Suumlasõq mud'oki olliq kõvaq, a väega raivukaq sõamiheq.
1919 märtekuun ja joulukuun olliq Narva rindõl vihatsõq lahinguq. 3. vahtsõaastakuu pääväl 1920 kell 10.30 hummogu naas' kehtimä vaihõraho Eesti ja Vinnemaa vaihõl. 2. radokuu pääväl 1920 sõlmiti Tarton raholeping.
Vabahussõan sai hukka ja kuuli haavohe veitse pääle 5000 inemise. Haavata sai 14 000 inemist, noist 2600 jäi invaliidis. Vinnemaalõ kiudutõdi 4000 inemist. Oll' üle 600 verevide puult mõrvat eräinemise. Eesti poolõ päält lasti maahha 210 verevät kohtuotsussõga ja umbõs 140 ilma kohtuotsussõlda - nuuq olliq nuuq, kinkalõ saadi mõnõ eräisiku tapmisõ man õkva pääle vai nii, ja lasti säälsaman maahha.
Kaeq viil
Katõgooria:Eesti Vabahussõda Katõgooria:Eesti aolugu
Üts rahvas - kats kiilt
Üts rahvas - kats kiilt om võro keele kavvõstopmisprogramm ja võrgoväreht. Programmi abiga saa oppiq ja har'otaq võro kiilt. Programmi kodoleht om üteliidsi ka võro keele võrgoväreht, kost saa mitmõsugust tiidmist võro keele kotsilõ. Säält löüd näütüses võro keele kotsilõ käüvit kirotuisi, pilte ja linke. Programmi ja võrgovärehti om loonuq Kelbä Raivo.
Välislink
katõgooria:võro kiil katõgooria:Internet
Ala-Luustoja
Ala-Luustoja oll' külä Harglõ kihlkunnan, täämbädse päävä Rõugõ vallan.
1977. aastagal panti külä kokko Hütü külägaq. Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq
Alofi
Alofi on Niue pääliin. Alofi elänikke arv om 614 (2001. aastaga andmidõ perrä).
Katõgooria:Niue Katõgooria:Pääliinaq
Skandinaavia
pisi|Skandinaavia Skandinaavias nimmatas riike, miä ommaq Skandinaavia puulsaarõl. Nuuq riigiq ommavaq Roodsi ja Norra.
Skandinaavia puulsaar om Põh'a-Euruupan ja sais kuun päämidselt Roodsi ja Norra maiõst. Väiku osa Põh'aõdagu-Soomõst om kah taa puulsaarõ pääl.
Laemban aoluulidsõn tähendüsen kutsutas Skandinaavias Roodsit, Norrat ja Taanit, kon kõnõldas põh'agermaani kiili.
katõgooria:Õuruupa
Võlsi
Võlsi om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Külä piire seen om Kublitsa järv.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Fassism
150px|thumb|[[Itaalia fassistõ lipp]]
Häädemeeste
250px|thumb|Häädemeeste keskus 2009. a. märtekuun. Hääd kätt om Mihkli kerik.
Fassism
Fassism (itaalia keelen fascismo) om poliitilinõ ideoloogia, miä puuldas rahvuslidsilõ ja kultuurilidsilõ tunnussilõ tuginõva, üte inemise juhtmisõ all olõva sõalidsõlt tugõva riigi luumist.
Häädemeeste
Häädemeeste om alõvik, kihlkunna ja vallakeskus Pärnomaa lõunõosan Liivi lahõ veeren. 2019. aastagal elli sääl 585 inemist.
Fassism
Kitsabman tähendüsen om fassism autoritaarnõ liikminõ ja ideoloogia, miä valits' Itaalian 1922–1943 Mussolini Benito juhtmisõl. Nõvvokogo Liidon kutsuti fassismis ka Hitleri S'aksamaal valitsõnut kõrda.
Vana-Nursi Linnuväli
Vana-Nursi linnuväli oll' Vana-Nursi mõisa nurmõ pääl, Võro-Valga suurõtii veeren (57.785219, 26.921137). Tuud nakas' Vabahussõa aigu tarvitama 2. diviisi lennusalk nr 1.
Häädemeeste
Häädemeestel om keskkuul (2002/2003. opiaastagal oppõ sääl 338 last), muusigakuul, huvikeskus, raamadukogo, muusõum, kats kerkot (lutõri ja õigõusu) nink kats kalmuaida. Viil om sääl mälehtüsmärk edimäidsile eestläisi kavvõsõidopur'olaivolõ.
Häädemeestel juusk Liivi lahtõ Häädemeeste jõgi.
Vana-Nursi Linnuväli
Vabahussõa aigu teiq Eesti linnusalgaq 24 lindamist pommitamisõ ja maakullõmisõ jaos. Vana-Nursi linnuvälä päält alas' 16 säänest lindamist. Viimäne lindaminõ oll' 30. märtekuul 1919, luuramisõs Pihkva kanti.
Fassism
Katõgooria:Poliitiga
Vana-Nursi Linnuväli
Inämbüste käveq lindaman ütenkuuhn lendur-lipnik Karl Haas ja lendur-vaatlõja Jaan Schultz. Algusõst pääle oll' viil kolm linnugijuhti, a nuuq lindsiq harvõmb. Vana-Nursi oll' väerõnnalõ lähembäl ku Tarto, tuuperäst tast ni pall'o lindamist.
HTTP
HTTP (inglüsekeelitsist sõnnost Hypetext Transfer Protocol) om protokoll hüpertekstidokomente saatmisõs ütest võrgon (Internetin) olõvast puutrist tõistõ. S'ood protokolli tarvitõdõn luudi 1990. a. võrgolehistü (WWW).
Häädemeeste
Aolugu
16. aastagasaa keskpaigast om Häädemeeste tunnõt ku sadamakotus (Guedenn mans becke). 16. aastagasaa tõsõl poolõl teiq Tiesenhauseniq sinnäq üte ummist mõisist.
HTTP
Katõgooria:Puutrivärk
Vana-Nursi Linnuväli
Pääle sõa lõppu naati lindama Tartost ja Vana-Nursi jäi Tarto varumaandumisõ kotusõs. Linnuvälä pindala oll' 29,5 ha. Sääl oll' ka lihtnõ hainaküünü muudu angaar.
Roosi
Roosi vai Põlgastõ asundus om külä Laheda vallan Kanepi kihlkunnan.
Vana-Nursi Linnuväli
Lätteq
Katõgooria:Võromaa Katõgooria:Sõandus
Häädemeeste
Aolugu
Vinne aol oll' Häädemeestel vabrik, kon tetti ahokivve.
Roosi
Lätteq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Laheda vald
Häädemeeste
Aolugu
250px|thumb|Häädemeeste 2009. a. märtekuun.
Midä kaiaq tasos
Katõgooria:Eesti alõviguq Katõgooria:Häädemeeste vald
Gent
Gent om liin Belgiän Oost-Vlaanderen provindsi flaami piirkunnan.
Rahvastik
Katõgooria:Belgiä liinaq
Parts
pisi|Esäne tsigaparts Parts (ladina keelen Anas) om viitsirk. Partsõ om 40–50 sordi ümbre. Pardsil om rähmik kihä ja lausik nokk. Imäpardsiq ommaq esäpardsõst vähämbäq. Esädseq ommaq herksämbäq. Näide pää ja kaal om rohikas-sinine. Imädseq ommaq pruunikaidsi sulgigaq.
Üleilmastuminõ
Üleilmastuminõ vai globalisiirümine om muutus ütiskunnan ja maailma majandusõn, midä tekütäs riikevaihõlidsõ kaubandusõ kasuminõ ja kultuurilidsõ läbikäümise tihenemine. Tuu käügin muutusõq kultuuriq, ökosüstemiq ja väärtüseq ütenäolidsõmbas (segonõsõq) nink kaugkommunikats'uun muutus kõrrast tähtsämbäs.
Parts
Mõnõq pardsiq ommaq kododsõq. Inämbüs täämbäse päivä pardsisortõ ommaq peri tsigapardsist.
Üleilmastuminõ
Katõgooria:Maatiidüs
Parts
Eestin olõ-õi pardsi kasvataminõ väega lajalt levinüq. Eestin eläseq näütüses piirpardsiq, mudapardsiq ja tsigapardsiq.
Katõgooria:Tsirguq
1975
1975. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10188. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1975
Välkpost
Välkpost vai elektronpost vai e-post om kirjo vaihtamisõ viis Internetin.
Katõgooria:Puutrivärk
Saluora
Saluora om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Rakvere kihlkund
Rakvere kihlkund om kihlkund Viromaal. Kihlkunna keskus om Rakvere.
Saluora
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda.
Rakvere kihlkund
Välislink
Katõgooria:Rakvere kihlkund Katõgooria:Viromaa kihlkunnaq Katõgooria:Viromaa
Häädemeeste jõgi
Häädemeeste jõgi om jõgi Pärnomaal. Tä nakkas pääle Nigula suu õdaguserväst nink juusk Häädemeestel Liivi lahtõ.
Jõõ pikkus om 17 nink jõgikunna suurus 67,5 km². Hää käe puult juusk Häädemeeste jõkkõ Arumetsa oja.
Katõgooria:Pärnomaa jõõq
Korneti
vasakul|pisi Korneti om külä Lätin Alūksne piirkunnan, Vana-Laitsna valla valitsõmiskeskus. Külä om merepinnast 180 miitre korgusõn, piirkunna keskusõst Alūksnest 28 ja Riiast 192 kilomiitrit kavvõn. Lisas vallamajalõ ommaq külän viil turistõ teedüskeskus, rahvamaja, raamadukogo ja kodoluumuusõum.
Külä ümbre ommaq Korneti järveq, niisama om sääl Korneti-Peļļi hoioala. Korneti ja Druski külli vaihõl Pilskalna järve põh'akaldõ pääl om Korneti liinamägi.
Korneti eestläseq
Korneti ja ümbtretsõõri küläq (inneskine Vana-Laitsna vald) om väega esiqmuudu piirkund tuu poolõst, et sääl eläs jo vanast aost väega pall'o eestläisi, kink kodokeeles om võro kiil. Kornetin om eesti selts ja peetäs eesti päivi. Innembide om pall'o käüt Eesti poolõ pääle kuuli.
Korneti kandi võro kiil
Paigapääline võro kiil om esiqmuudu. Kõgõ inämb lätt tuu kokko Rõugõ kihlkunna võro keelega, a sääl või löüdäq vanaaoliidsi keelejuuni, midä Võromaal harva kuuld. Samal aol kuuld tuu kandi võro keelen ka peris pall'o läti keele mõotuisi.
Korneti ja Hopa kandin kõnõldav võro kiil kuulus liivi ja latgali keele kõrval Läti piirkundliidsi kiili hulka, mink iist sais Läti Piirkundliidsi ja Veidembüskiili Ütisüs.
Lätteq
Katõgooria:Läti küläq
Läteteperä uja
Läteteperä uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Haamastõ
Haamastõ om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Lätteq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Vana-Nursi suurõtüküpatarei
Vana-Nursi suurõtüküpatarei Vana-Nursin (Lompkan) oll' inne sõta 2. diviisi 3. suurtüküväe grupi 3. patarei. Sääl oll' neli inglüse 114 mm kergethaubitsat.
Maakivist huunin oll' kasarmu.
Ümbretsõõri inemiisil oll patarei asjoga tegemist hobõssidõ peräst – mõnikõrd müüdi vanõmbit hobõssit rahvalõ. 1933 pei patarei rahva jaos linnuvälä pääl suurt ratsapito.
Ja, vi elsker dette landet
Ja, vi elsker dette landet om Norra riigihümn'.
Vana-Nursi suurõtüküpatarei
Välislingiq
Katõgooria:Sõandus Katõgooria:Võromaa
Diplomaatia
200px|thumb|[[Ütidseq Riigiq, mink pääkortin om New Yorgin, om kõgõ suurõmb diplomaatilinõ organisats'uun]] Diplomaatia om umavaihõliidsi kõnõluisi pidämise kunst inemiisi (diplomaatõ) vaihõl, kiä ommaq saadõt tuud tegemä riigi, riikevaihõlidsõ organisats'ooni vai määntsegi tõõsõ rühmä iist.
Katõgooria:Riik
Miss'o
Missost lätt läbi Riia–Pihkva suurtii.
Inne Eesti umavalitsuisi valitsõmisõ ümbrekõrraldamist 2017. aastagal Miss'o oll' Miss'o valla valitsõmiskeskus.
Lätteq
Katõgooria:Eesti alõviguq Katõgooria:Rõugõ valla alõviguq
Jász-Nagykun-Szolnoki maakund
Jász-Nagykun-Szolnoki maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin.
Katõgooria:Ungari maakunnaq
Ethernet
Ethernet om juhtmidõga paigavõrgo (LAN) teknoloogia. Tä vastas Eelektri- ja Elektroonigainsenere Instituudi standardilõ IEEE 802.3.
Ethernet om tarvitusõl olnuq 1980. aastagast nink täämbädsel pääväl om tä päämäne paigavõrgo teknoloogia, midä pruugitas.
Katõgooria:Puutrivärk
Hilba
Hilba oll' külä Kõllõstõ vallan Kanepi kihlkunnan.
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kõllõstõ vald
Loosi uja
Loosi uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan. Tä juusk hää poolõ päält Raagsilla ujja.
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Sandi
Sandi om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Miss'o valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Setomaa vald
Setomaa vald om umavalitsõmisütsüs Eestih Võro maakunnah.
Setomaa vald tetti 2017. aastagal ku panti kokko Meremäe, Miktamäe ni Verska vallaq. Nisama panti Setomaa vallaga kokko Misso valla Luhamaa nulk – seto küläq Hindsa, Koorla, Kossa, Kriiva, Leimani, Lütä, Mokra, Määsi, Napi, Pruntova, Põrstõ, Saagri, Tiastõ, Tiilige, Toodsi ja Tserebi. Miktamäe vallavolikogo olõ-õs peri priitahtligult Setomaaga kokko minemä ja käve kohut, a kaot'.
Setomaa valla edimädsest vallavolikogo edemehest valiti Järvelilli Rein ni edimädsest vallavanõbast Kudrõ Raul.
Aquino Thomas
Katõgooria:Itaalia inemiseq Katõgooria:Itaalia usomeheq Katõgooria:Katoligu pühäliguq
Daugava
Daugava vai Väinä jõgi, vai Zapadnaja Dvina, om Läti kõgõ suurõmb jõgi. Jõgi juusk läbi Vinnemaa, Valgõvinne ja Läti. Tä nakkas Vinne Valdai mägist nink juusk Riian Liivi lahtõ. Jõõ pikkus om 1005 km.
Setomaa vald
Elondus
Setomaa vallah om üt's' alõvik – Verska ja 156 küllä. Küläq ommaq Ala-Tsumba, Antkruva, Aud'assaarõ, Beresje, Ermakova, Helbi, Hilana, Hilläkeste, Hindsa, Holdi, Härmä, Ignasõ, Igrise, Jaanimäe, Juusa, Jõksi, Järvepää, Kahkva, Kalatsova, Kangavitsa, Karamsina, Karisilla, Kasakova, Kastamara, Keerba, Kiiova, Kiislova, Kiksova, Kitsõ, Klistina, Koidula, Kolodavitsa, Kolossova, Koorla, Korela, Korski, Kossa, Kostkova, Kremessova, Kriiva, Kuigõ, Kuksina, Kundruse, Kusnetsova, Kõõru, Käre, Küllätüvä, Laossina, Leimani, Lepä, Lindsi, Litvina, Lobotka, Lutepää, Lutja, Lütä, Lüübnitsa, Maaslova, Marinova, Martsina, Masluva, Matsuri, Melso, Merekülä, Meremäe, Miikse, Mikitamäe, Miku, Mokra, Määsi, Määsovitsa, Napi, Navikõ, Nedsaja, Niitsiku, Obinitsa, Olehkova, Ostrova, Paklova, Palandõ, Palo, Paloveere, Pattina, Pelsi, Perdaku, Pliia, Podmotsa, Poksa, Polovina, Popovitsa, Pruntova, Puista, Puugnitsa, Põrstõ, Raotu, Rokina, Ruutsi, Rõsna, Rääptsova, Rääsolaanõ, Saabolda, Saagri, Saatse, Samarina, Selise, Seretsüvä, Serga, Sesniki, Sirgova, Sulbi, Säpina, Talka, Tedre, Tepia, Tessova, Teterüvä, Tiastõ, Tiilige, Tiirhanna, Tiklasõ, Tobrova, Tonja, Toodsi, Toomasmäe, Treiali, Treski, Triginä, Tserebi, Tsergondõ, Tsirgu, Tsumba, Tuplova, Tuulova, Tääglova, Ulaskova, Ulitina, Usinitsa, Uusvada, Vaaksaarõ, Vaartsi, Varesmäe, Vasla, Vedernika, Velna, Veretinä, Verhulitsa, Vinski, Viro, Voropi, Võmmorski, Võpolsova, Võõpsu, Väike-Rõsna, Väiko-Härmä, Väiko-Serga, Õrsava.
Daugava
Suurõmbaq liinaq jõõ veeren - Vicebsk, Navapolack, Polack, Daugavpils, Jēkabpils, Ogre, Riia.
Setomaa vald
Elondus
Katõgooria:Wikidata pindala kasutavad artiklid Katõgooria:Võro maakund Setomaa vald
Daugava
Lätteq
katõgooria:Läti jõõq Katõgooria:Vinnemaa jõõq Katõgooria:Valgõvinne jõõq
Varstu
Varstu om alõvik Võro maakunnan Rõugõ vallan Rõugõ kihlkunnan.
Inne 2017. aastaga umavalitsuisi ümbretegemist oll' Varstu valla keskus.
Nimeq
pisi|[[Mõnistõ-Ritsigu kerik ]]
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkund Katõgooria:Rõugõ valla alõviguq
Õuruupa kultuuripääliin
pisi|330x330px Õuruupa kultuuripääliin om Õuruupa parlamendi ja kommisjoni kõrraldõt programm, kon Õuruupa Liido liino valitas ütes aastagas kultuuripääliinos.
Õuruupa Liit om valinuq üte vai mitu liina Õuruupa kultuuripääliinas jo 1985. aastagast pääle. As'a mõtõq om edendäq ja jovvutaq Õuruupa kultuurõ kirivüst. Vällävalitun pääliinan arõnõs kultuur ja turistõ arv kasus.
Mõnikõrd või juhtuq, et kultuuripääliin om Õuruupa Liido alast välästpuult: näütüses Norrast ommaq kultuuripääliinaq olnuq Bergen (2000) ja Stavanger (2008).
Eestist om kultuuripääliinas olnuq Talliin aastagal 2011. Tartost saa kultuuripääliin 2024. aastagal ja kõrraldajaq ommaq ütelnüq, et tuu om terve Lõunõ-Eesti sündmüs.
Kultuuripääliinaq
Katõgooria:Kultuur Katõgooria:Õuruupa
Ihamaru
Ihamaru om külä Kõllõstõ vallan Kanepi kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kõllõstõ vald
Okõaania
250px|thumb|Okõaania
Haava (Võro)
Haava om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan.
Okõaania
Okõaanias loetas maatiidüslist vai ka geopoliitilist piirkunda, miä sais kuun suurõst hulgast Vaiksõ suurõmere saarist. Mõnõq lugõvaq Austraalia maisõmaa kah Okõaania osas, mõnõq loe-iq.
Haava (Võro)
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Okõaania
Kaeq viil
Katõgooria:Maatiidüs
Haava (Võro)
Lätteq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
1841
1841. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10054. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:19. aastagasada 1841
Puutriviirus
Puutriviirus om puutriprogramm, miä või esihinnäst kopiq (puutri umanigu tiidmäldä ja timä tahtmist vasta).
Katõgooria:Puutrivärk
Hevesi maakund
Hevesi maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Põh'a-Ungarin. Maakunna lõunõhummogu piiris om Tisza jõgi, põh'aosan ommaq Mátra ja Bükki mäeq.
Maakunna keskus om Egeri liin. Tõsõq suurõmbaq liinaq ommaq Heves, Gyöngyös ja Hatvan.
Maakunna pindala om 3637 km². Sääl eläs päält 300 000 inemise.
Luudus
200px|thumb|left|[[Tisza järv - Ungari kõgõ suurõmb ülessulut järv]] Maakunna põh'aosa om mägine, lõunõosa tasanõ.
Hevesi maakunnan Mátra mägestikun om Ungari kõgõ korgõmb tipp Kékes (1014 miitret).
Maakunnast 13% võtt hindä ala Bükki riigipark.
Tähtsämbäq jõõq ommaq Zagyva, Tarna, Tisza ja Laskó.
Midä kaiaq tasos
200px|thumb|De La Motte mõisa Noszvajn
Katõgooria:Ungari maakunnaq
Orava (Võro)
Orava om külä Võro maakunnan Võro vallan.
1974
1974. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10187. aastak sirvikallendri perrä.
Orava (Võro)
Külä om Vahtsõliina ja Verska vaihõl. Kooniq umavalitsuisi ümbrekõrraldamisõniq 2017. aastagal käve külä Orava valda Põlva maakunnan.
1974
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1974
Orava (Võro)
Aolugu
Orava kuulu varrampa Vahtsõliina kandsi maiõ alaq ja anti Liivi sõa aigu Petseri kluustrilõ. Tuul aol tunti küllä Suur-Vaigusitsana nime all.
Orava nimi ilmu vannohe kirjohe 1638. aastagal (Oraw Laur).
17. aastagasaal luudi Vahtsõliina kar'amõisan Orava mõisa (Orrawa, ildampa Waldeck). Umaette mõisas sai tuu 19. aastagasaa keskpaigan. 1700. aastagal oll' Oravil talorahva segähüs, misperäst mõisa rüüstäti ärq.
Lätteq
katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Lätiuja
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Simuna kihlkund
Simuna kihlkund om kihlkund Viromaal. Kihlkunna keskus om Simuna.
Välislingiq
Katõgooria:Simuna kihlkund Katõgooria:Viromaa kihlkunnaq Katõgooria:Viromaa
Läti Piirkundliidsi ja Veidembüskiili Ütisüs
Läti Piirkundliidsi ja Veidembüskiili Ütisüs om mittetulosaamisütisüs, miä sais Läti põlitsidõ veidembüs- ja piirkundliidsi kiili iist. Noidõ kiili hulka kuulusõq veidembüskiil vinne kiil, midä ommaq Lätin põlitsõhe kõnõlnuq vinne vanausolisõq ni piirkundlidsõq keeleq liivi, latgali ja võro kiil. Viimäst kõnõldas Lätin Korneti (Vana-Latsna piirkund) ja Hopa kandin.
katõgooria:Läti ütisüseq
Komárom-Esztergomi maakund
Komárom-Esztergomi maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin.
Maakunna keskus om Tatabánya liin.
Labradori retriiver
pisi|Labradori retriiver Labradori retriiver vai labrador om Briti retriiveri tõugu jahipini. Tää om Ühendkuningriigi inneskidsest Newfoundlandi kolooniast (parhillaq Kanada veeremaa) peri pini.
Komárom-Esztergomi maakund
Katõgooria:Ungari maakunnaq
Labradori retriiver
Tää sai nime tuu veeremaa Labradori nuka perrä. Tä om mitmõ riigi, esiqerälidselt Õdagumain, üts kõgõ sagõhõmb pini. Labrador om perine, sõnakullõja ja mängohimokanõ. Tälle miildüs väega süümine.
Tää om sordi poolõst mõtõld spordi- ja jahipinis, agaq tedä peetas lajalt kaq ku seldsipinni. Tää või-ollaq koolitõt kaq juhik- vai abipinis, pästetüüs vai ravipinis.
Edimädseq seod tõugu piniq tuudi Suurbritanniahe 1830. aastil Newfoundlandist. Nuuq ommaki kõiki maailma labradori tõugu pinne edevanõmbaq.
Võrgostotsja
Võrgostotsja om programm, miä ots teedüst võrgolehistüst. Näütüses Google'il ja Yahoo'l ommaq olõman võrgostotsjaq.
Katõgooria:Puutrivärk
Lofsöngur
Lofsöngur om Islandi riigihümn'. Selle viie om kirotanuq Sveinbjörn Sveinbjörnsson ja sõnaq Matthías Jochumsson.
Sõnaq
Katõgooria:Island Katõgooria:Riigihümniq
Rahvidõ Ütisüs
thumb|250px|Rahvidõ Ütisüse riigiq. Rahvidõ Ütisüs (innembide Briti Rahvidõ Ütisüs; inglüse keelen (British) Commonwealth of Nations) om riike ütisüs, kohe kuulus 2010. aastaga saisoga 54 riiki. Noist kõik pääle katõ ommaq umal aol kuulunuq Briti Impeeriumi ala.
Iirimaa ni Zimbabwe omma Rahvidõ Ütisüsest vällä astunu.
Katõgooria:Riikevaihõlidsõq organisats'ooniq
Ala-Tilga
Ala-Suhka om külä Võro maakunnan, Rõugõ vallan, aoluulidsõn Rõugõ kihlkunnan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Tsooru vald
Tsooru vald (s'aksa keeli Fierenhof) oll' vald Võromaal Rõugõ kihlkunnan.
Vald oll' umaette aastil 1866–1939. 1939. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmisega tetti Tsooru vallat Lepistü vald.
Ladina-Ameeriga
250px|thumb|Ladina-Ameeriga
Ladina-Ameeriga om Ameeriga tuu jago, kon kõnõldas päämädselt romaani kiili: hispaania, portugali ja prantsusõ kiilt.
Katõgooria:Maatiidüs
Ütistünüq Rahvaq
thumb|Ütitside Riike lipp thumb
Ahli
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Mõnistõ vald
Ütistünüq Rahvaq
Ütistünüisi Rahvidõ Organisatsiuun (ÜRO) vai Ütistünüq Rahvaq (ÜR) vai Ütidseq Riigiq om 26. piimäkuu pääväl 1945 San Franciscon 51 riigi puult luud riikevaihõlinõ organisatsiuun, mink tsiht om avitaq tetäq kuuntüüd riike vaihõl rahu, julgõolõki, inemiseõiguisi, riikevaihõlidsõ õigusõ, majandusõ ja sotsiaalsõ arõngu vallan. Ütitside Riike tegevüse alossõs om põhikiri (harta) nink näide pääkortin om New Yorgin.
Jaigi Juhan
pisi|Jaigi vahmili havvasammas Rahumäe kalmuaian Jaigi Juhan (Juhan Jaik; 13. vahtsõaastakuu päiv 1899 Sännä mõisa – 10. joulukuu päiv 1948 Stokholm) oll' eesti kiränik ja aokiränik.
Ütistünüq Rahvaq
Ütitsit Riike om 192 nink näide pääsekretär om Ban Ki-moon.
Katõgooria:Riikevaihõlidsõq organisats'ooniq
Jaigi Juhan
Elokäük
Jaigi Juhan kasvi üles Tsooru valla Roosigu mõisan ja Luhamõtsan. 1913. aastagal lõpõt' tä Tsooru ministeeriumikooli (miä ildampa oll' Lepistü kuul'). Perän läts' elämä Võrolõ. 1915. aastagal saadõti poliitiliidsil põhjuisil Võromaalt vällä ja 1915–1917 elli Volga-viirsin liinun. 1917. aastagal tull' tä tagasi Võrolõ. 1918. aastagal võtiq bolševiguq tä kinniq. Kui tä vabas sai, läts' tä Talliina, kon nakas' op'ma õdagukeskkoolin ja syakoolin. Pia läts' tä Vabahussõtta.
1920–1924 tüüt' Talliinan Eesti Kirjastus-Ühisusõn, sis Päävälehe, Postimehe ja "Kaitse Kodu!" toimõndusõn. 1935–1936 oll' Jaik Eesti Raamaduaasta pääsekretär, 1936–1940 Haridusministri nõunik. Võtt' ossa Autorikaitse Ühingu asutamisõst ja tuu tegemiisi kõrraldamisõst 1934–1938. 1941 oll' Võrumaa Teataja toimõndaja.
9. mahlakuu pääväl 1927 abiellu Jaigi Juhan Kanarigu Wilhelminagaq Tartost, kiä oll' Kanarigu Jakobi ja Adamsi Marie-Helene tütär. Laulatus oll' Jaani kerikun Talliinan. 1930 sündü edimäne lats' Peep, kiä 3-aastagadsõlt sarlakilõ kuuli. Edesi sündüväq Ilo, Koit ja Säde.
1944 läts' Jaigi Juhan Eestist S'aksamaalõ, säält Prantsusmaa kaolt Ruutsi. Jaigi Juhan kuuli Katrineholmi haigõmajan 10. joulukuu pääväl 1948. Algusõn oll' annom timä tuhagaq Katrineholmi krematooriumin hoiul, sis ostiq latsõq havvaplatsi Stokholmi Mõtsakalmistu pääle. 1990 matõti tä põrm ümbre Talliina Rahumäe kalmuaida.
Kirämehe Piiri Enno mälehtüisi perrä Jaigi Juhanist
"Oll' lihtsä miis'. Hinnäst uhkõs pitäq tä es mõistaq. Käve häämeelegaq rahvagaq läbi. Tälle miildü kyigigaq juttu ajjaq. Oll' tuu sis nuur vai vana, rikas vai vaenõ, pops', paremiis' vai kangõ rahvamiis'. Egäleütele oll' täl lahkõt synna ja kullõjat kõrva."
Mihklikuul 1938 peimiq Haani valla Plaani algkoolin eesti raamadu 400. aastagapäivä. Jaik oll' eesti raamaduaastaga toimkunna pääsekretär'. Ta kynõl' meile yks süämest süämehe. Kingitüses tuudi tälle Haani vüügaq köüdet vilävihik, kon oll' 400 viläpääd 40 talo põllu päält. Kirämiis' nimet' tuud uma elo kygõ ilosambas kingitüses. Sääne meelenpidämine võtt' tä peris silmi pühkmä. Lilliq jagi ta nelä Haani vana imä vaihõl. Rüälille kimbust tõmmas' ynnõ paar' häidsend ja tsusas' nuuq hindäle rynda."
Looming
Jaigi Juhan sai kirotamisõs mõttit vanost rahvajutõst, Pärlijõõst ja esä nal'ajutussist. Ütte ku tõist mõtõl' umast pääst kah mano. Suurõmbalt jaolt kirot' tä juttõ eesti keeli. A pall'oq tegeläseq ja kotusõq ommaq yks Võromaalt peri. Täl om luulõraamadukõnõ "Rõuge kiriku kell", kon myni võrokeeline luulõtus kah seen.
Timä juttõ tegeläseq ommaq tondiq, nõiaq ja tõõsõq põrgulisõq. Noid saa kundsa all hoitaq ynnõ kaarnakivi abigaq. Tuu om nõiavõimugaq kivi, mink piät varastama kaarna pesäst. Parõmba sordi kivil avitas hää käe edimädse sõrmõgaq kraap'misõst ja mõttõn suuv'misõst, et sooviq täüde lääsiq.
Välislingiq
Katõgooria:Võromaa inemiseq Katõgooria:Võro kiräniguq
Oti Anneli
Oti Anneli (Anneli Ott, 2000–2012 Anneli Viitkin; sündünüq 2. lehekuu pääväl 1976 Tarton) om Eesti poliitik, inneskine Eesti kultuuriministri.
Haidaku
Haidaku vai Haidagu om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan.
Oti Anneli
Haridus
Oti Anneli om opnuq Parksepä Keskkoolin Võromaal, mink tä lõpõt' 1994. aastagal. Kõrgharidusõ saiõ tä Tarto Ülikooli ihohar'otamisõ tiidüskunnan liikumisõ ja sporditiidüisi eriala pääl 1999. aastagal liikumis- ja sporditeaduste erialal, aastak aigu ildampa saiõ viil õpõtajakutsõ mano.
Kalda Siim
Kalda Siim (Siim Kallas, sündünüq 2. rehekuu pääväl 1948 Tal'nan) om eesti poliitik, inneskine pää-, vällä- ni riigitallitusministri ja Eesti panga president. Kalda Siim om 90. aastidõ suurõmbit nimmi. Tä om libõraalsõ ilmakaemisõga Rehvormieräkunna liigõq.
Oti Anneli
Eräkunnaq
Om olnuq Eestimaa Rahvaliidon ni Sotsiaaldemokraatligun eräunnan. 25. mahlakuu pääväst 2011 om tä Eesti Keskeräkunnan. Oti Anneli om Keskeräkunna Võromaa piirkunna esimiis.
Haidaku
Lätteq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Kalda Siim
Eräelo
Timä tütär om põrõldnõ Eesti pääministri Kalda Kaja.
Oti Anneli
Eräelo
Oti Anneli mõist võro kiilt, selle et tuu oll' suurõlt jaolt timä kodokiil ku vanaimä timmä hoitsõ. 2021. aastaga märtekuun sai tä kõgõ edimädses võro keele iistkõnõlõjas.
Kalda Siim
Eräelo
Katõgooria:Eesti poliitiguq Katõgooria:Eesti pääministriq
Oti Anneli
Eräelo
Oti Anneli esä oll' Võro liinapää Oti Jaak, kiä uppu Estonia pääl. Oti Anneli uno om Oti Jüri.
Verijärve
Verijärve vai Vahtsõ-Kasaritsa vai Kitsõmõisa om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Oti Anneli
Eräelo
Oti Anneli om katõ latsõ imä.
Lätteq
Katõgooria:Kalda Kaja valitsus Katõgooria:Sündünüq Tarton Katõgooria:Eesti poliitiguq
Verijärve
Sääl om 77,7 ha suuru Verijärve maastigukaitsõala. Kaitsõala om tett 1962. aastagal. Ala tsiht om kaitsaq Verijärve ni timä ümbre olõvat maad.
Verijärve opmisõraa pääl om 9 teedüstahvlit, miä tegeväq tutvas kasvõ, puid-puhmõ, tsirkõ ni eläjit. Rada lätt järve perve piten.
Lätteq
katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Internetipakja
Internetipakja om firma, miä pakk inemiisile manopäsemist Internetile.
Katõgooria:Puutrivärk
Nógrádi maakund
Maakunna keskus om Salgótarjáni liin.
Katõgooria:Ungari maakunnaq
Oja Tõnu
Oja Tõnu (Tõnu Oja) (sündünüq 4. hainakuu pääväl 1958 Talliinan) om eesti näütelejä. 2003. aastagast pääle tüütäs tä Eesti Draamatiatrin.
Välislingiq
Katõgooria:Eesti inemiseq Katõgooria:Eesti näütelejäq
Karaski (Kõllõstõ)
Karaski om külä Kõllõstõ vallan Kanepi kihlkunnan.
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kõllõstõ vald
Hindätapminõ
pisi|309x309px|[[Manet' Édouard "Hindätapminõ" (ca. 1877)]] Hindätapminõ vai hindähukkaminõ tähendäs hindä tahtlikku tapmist. Hindätapmisõ põhjuisis om inämbüiste meelehädä – ütsiolõk, haigõ miil, rahapuudus vai suuŕ muutus elon, näütüses lakjaminek vai läsäs jäämine.
Maailma Tervüse Ütisüse WHO perrä tapp hindä egä aastaga umbõs 800 000 inemist ja viil rohkõmb om noid, kiä pruuvvaq. Kõgõ hariligumbaq tapmisõq ommaq puuminõ, laskminõ, arstiruhjõ süümine ja kihvti tarvitaminõ mürgüs. Suurõmb jago hindätapjist ommaq meheq.
Põhjusõq
Hindätapmisõl om väega erinevit põhjuisi. Psükoloogian kaias rohkõmb inemist ja timä tundit, sotsioloogian kaias rohkõmb noid rasõhuisi, miä ütiskund inemisele pääle pand. Sakõstõ om pruuv hinnäst ärq tappaq tegeligult appikutsõq, midä inemine ei pruugiq teedäq.
Inne hindä ärq tapmist või inemisel ollaq pikäaolinõ pitsüs, haigõ miil, kitsasolo, arvatas, et hätile olõ-õi määnestki api.
Lätteq
Katõgooria:Hindätapminõ
Miikse uja
Miikse uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Piusa jõkkõ.
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Sapi
Sapi om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Miss'o valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Keelepesä
pisi|Võro keelepesä latsõq üten uma oppajaga joonistaman pisi|Keelepesätsirk Keelepesä om latsi päävähoit vai latsiaid, kon latsiga kõnõldas kõik aig õnnõ umma väikut põlist kiilt. Nii opitas kiilt loomuligult kõiki tegemiisi man, midä päävä joosul tetäs – mäng, rõivilõpandminõ, süümine jm.
Eestin om uma keelepesä olõman võro keele kõnõlõjil, Soomõn inarisaami ja koltasaami keele kõnõlõjil, Vinnemaal kar'ala keele kõnõlõjil.
Aolugu
Edimädseq keelepesäq luudi Vahtsõl Meremaal aastagal 1982 maoori keele pästmises inglüse keele päälesurbmisõ iist. Maoori keelepesä maoorikeeline nimi om kōhanga reo. Vahtsõl Meremaal lätsiq keelepesäq häste kõrda ja ommaq maoori keelele hulga väke mano andnuq.
Eesti
Võro keelepesä om sündünüq aastagal 2009 võrokeelitside latsõvanõmbidõ hindä iistvõtmisõst Haanimiihi nõvvokua ja Võro Instituudi abiga.
Välislingiq
katõgooria:koolitus
Łukašenka Alaksandr
Lukašenka Alaksandr Ryhoravitš (edenimest pruugitas ka kujjo Aljaksandr; valgõvinne keelen Алякса́ндр Рыго́равіч Лукашэ́нка, Aljaksandr Ryhoravitš Lukašenka, vinne keelen Алекса́ндр Григо́рьевич Лукаше́нко, Aleksandr Grigorjevitš Lukašenko, sündünüq 30. põimukuu pääväl 1954 Kopysin, Valgõvenen) om Valgõvinne president.
2020. aastaga valimisõq
Ammõtligult tä võit'kiq 2020. aastaga presidendivalimisõq, tä ollõv saanu ligi 4/5 kõigist hellest. Vastanrinna kandidaat' pagõsi Liitu. Joq inne valimiisi huulitsidõ pääl protõstiirnüq vastanrind pedä valimiisi tulõmiid võldsitus. Politsei võtt' ka rahulidsõ meelega inemiisi kinniq ja tuu härgüt' inemiisi nii, et protestiq kasviq ja pia oll' jo 100 000 inemist protõstiirmän. Łukašenka pallõl' Vinnemaa api, Putin oll' peri.
Lätteq
<span class="reference" id="cite_ref-1"> <span class="reference" id="cite_ref-2"> Katõgooria:Poliitiguq Katõgooria:Valgõvinne poliitiguq Katõgooria:Valgõvinne inemiseq Katõgooria:Sündünüq 1954
Pantalon
Pantalon om priinimi.
Seol priinimel om Eestin 30 kandjat.
Aolugu
Nimi panti Vana-Antsla mõisan, saajaq elliq Kiisa, Laksi, Härmä ja Suurõsõõru-Hinni talon. Varahampa, 1811, olliq elokotussõq Härmä ja Suurõsõõru-Hinni, viil varatsõmbist hingelugõmiisist tulõ vällä, et tegemist oll’ Hinni Jüri ja Hinni Mihkli poigõga. Sama suguvõsa liikmõs oll’ ka üts sant Mihkli, Reinu poig, a timä sai Pantaloni priinime pääle surma, selle et kuuli 1818.
Pantaloni nime algkodo Suurõsõõru-Hinni om seo poolõst märkmist väärt, et sama priinimi püssü sääl talon vähämbält 20. aastasaa lõpuni.
Nime alossõs võissi olla pühämehenimi, miä Õdagu-Õuruupa ja ka s'aksa traditsioonin om Pantaleon. Eestin tundas kreeka nimekujost saadut nimme Panteleimon, minkalõ vastas ka vinne keele Пантелеимон. Kreekakeeline nimi tähendäs ’kõiki vasta halõstaja; armulinõ’, a ülekantun tähendüsen ka ’kõiki arstja’. Nime tuntus tegijä Pühä Panteleimon elli 3. aastasaal Nikomedian (parhilla Türgü) ja oll’ kuulsa tohtri, kedä peeti immetegijäs. Võhlust täüs kolleegiq kaibsivaq timä pääle Rooma keisrile, et tä om kristlanõ. Umast usost vallalõ tä es ütleq, ka piinamise pääle. Esikiq timä hukkaminõ es lääq kõrda inne ku Panteleimon oll’ esi pallõlnuq hukkajidõ iist ja hinnäst näide meelevalda andnuq.
Tõnõ, vähämb usutav võimalus om, et Vanan-Antslan anti priinimes Itaalia commedia dell’arte tegeläse Pantaloone nimi. 16. aastagasaa tegeläskujo tüübis om Veneetsiä vanamiis, tsussõrdaja, kidsi, a sõski moodunarr (kitsaq kaadsaq, midä naati kutsma "pantalooniq"). Ka timä nime alossõs om kõgõ usutavambalt Panteleimoni pühämehenimi.
Lätteq
Katõgooria:Priinimeq
Hansi (Sõmmõrpalo)
Hansi om külä Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Kaeq viil
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Sõmmõrpalo vald
Sisekado
Sisekado ehk sünkuup om keele aoluun toimunuq helü kaominõ sõna seest.
Navitroll'a
Navitroll'a kodanigunimega Trolla Heiki (Heiki Trolla) om Võromaalt peri eesti maalikunstnik.
Latsõn elli Navitroll'a algusõn Haani lähkün Troll'a ja sis Võro küle all Navi külän. Naist külist ja kunstnigu kodanigunimest tulõ ka timä kunstnigunimi. Noorõn oppõ tä Võro graafigu Kuksi Viive man joonistamist ja maalmist.
Sisekado
Esiqeränis pall'o sisekato tulõ ette seto keelen, nt oluq > olq, lepütämmä > leptämmä, tänitäs > tän'täs.
Navitroll'a
Aastagal 1993 alost' Navitroll'a elokutsõlidsõ kunstnigu tüüd. Tä sai uma naivistligu joonistamisstiiliga kibõhõhe kuulsas.
Sisekado
Kaeq viil
Katõgooria:Keeletiidüs
Navitroll'a
Aastil 1997–2001 olliq Navitroll'al gallõriiq nii Talliinan ku Tarton. Päält tuud om ainugõnõ ammõtlinõ Navitroll'a gallõrii Talliina vanaliinan. Navitroll'a esiq eläs ja tüütäs Võromaal.
Looming
Navitroll'a om tennüq maali, graafikat ja tegevüskunsti, hulk timä töid on ilmunuq postkaartõ pääl ja kallõndriin. Tä om kujondanuq ka Tallinki parvlaiva Galaxy.
Navitrolla kunsti om liigitõt külh naivismi, külh sürrealismi veere pääle. Timä pilte pääle ommaq sagõhõhe eläjäq imeligun keskkunnan ja unõnäoliidsi maastikkõ taustal (nt Aafriga eläjäq põh'amaa luudusõn). Navitroll'a om ütelnüq, et kõgõ suurõmb mõtõq, midä tä kaejilõ edesi andaq taht, om tuu, et ku tä maal, sis om tä õnnõlik ja tuuga om tä muutnuq maailma üte inemise jago õnnõligubmas.
Visuaalsõlt ja maalitekniga poolõst tulõtasõq Navitroll'a maaliq miilde uma ao Madalidõmaiõ talopujakunsti. Köüdüst või nätäq ka Zen-budistligu kunstikäsitlüsega. Toolõ vihjasõq timä pilte tukõv ja selge köüdüs päälkiräga ja pildele mõtõt andvaq stseeniq, miä ommaq hariligult kongi nukan vai edimädsel pilgul tähelepandmalda. Säälsaman tulõtas Navitroll'a looming miilde koomiksikunsti. Timä pildel om uma lühkü, nal'akas ja uutmalda puändiga lugu, õnnõgi et pildiria om kunstnik lühendänüq ütele pildile.
Näütüseq
Navitroll'al om aastagast 1989 pääle olnuq hulga näütüisi nii Eestin ku välämaal (Talliin, Tarto, Tampere, Helsingi, London, Lissabon). 2008. aastaga vahtsõaastakuun kõrrald' tä Tate Modernin näütüse umist Londonin maalituist pildest. Teedäqolõvalt oll' tuu maailma edimäne pop-up näütüs.
Eräelost
Navitroll'a uno om tiidüsfilosuuf Kasagu Enn.
Välislingiq
Katõgooria:Võro kunstniguq Katõgooria:Eesti kunstniguq Katõgooria:Võromaa inemiseq
Naruhito
Naruhito (徳仁) (1960-) oll' Jaapani 126. keisri, kiä valits' 2019-. Timä valitsõjadeviis oll' Reiwa.
1973
1973. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10186. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1973
Maa
Maa om määnegi piirkund maailman, miä om poliitilidsõlt vai maatiidüslidselt kuigimuudu tõisist erälde. Sakõstõ üteldäs "maa" riike kotsilõ (nt. S'aksamaa, Vinnemaa, Prantsusmaa), a maa või ollaq ka sääne piirkund, miä hindäperi olõ-iq (nt. Sotimaa, Lapimaa, Ingerimaa).
Seppuku
Seppuku (jaapani keelen 切腹) om jaapani kultuurin hindä rituaalsõ tapmisõ viis. Vaba kombõ perrä juu hindätapja tassitävve riisiviina ja lõikas sis uma kõtu vallalõ, päält tuud murd "abilinõ" tä kaala katõkõrra ni tege tä kannahtuisist priis. Seppuku om keelet umbõs 19. aastagasaa lõpust.
Katõgooria:Hindätapminõ
Piirkund
Katõgooria:Maatiidüs
Vana-Nursi luurõkuul
Vana-Nursi luurõ- ja diversioonikuul "Malepartus" asutõdi 1942. aasta hainakuun. Tuud kõrrald' Abwehri komando nr 204. Kooli ülembäs oll' leitnant Zinke, tõõsõ nimega Ernst Anderson.
"Malepartus" koolin opjaq olliq valituq Kingissepä, Talliina ja Valga vangilaagridõlõ pantudõ siäst. Inämbüste olliq nimäq vindläseq. Kõrraga opjit oll' ligi 100, tuu oll' jaotõt kolmõ rühmä ja edesi grupõs. Kursusõ pikkus oll' 1–2 kuud.
Borodino külä
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Mõnistõ vald
Vana-Nursi luurõkuul
Kõgõ tähtsämb oppus oll' lõhkõainidõga, sütikidega jne. Pääle tuu rivioppus, võimlõmine, püssest laskminõ, kaardi tundminõ. Harjutõdi kuuntüüd diversioonigrupin, tunnimehe maahavõtmist. Oppusõ jaos ehitedi huunidõ, sildu ja muiõ asjo makette.
Pääle kooli lõpõtamist jaotadi agendiq 3–12 kaupa grupõs, nimä saivaq nõvvokogo sõaväe vormi ja relvaq ja saadõti Pihkvalõ Abwehri komando nr. 204 mano, kon suunati, kohe vaia.
Seletädäs, et "Malepartusõ" koolin opjidõ siän oll' vene luuraja Viktor Lomov (1922–1957).
1943 piimäkuun panti Vana-Nursi luurõkuul kokko Vihula saändsesama kooliga, edesi liiksõ tegemine Petserimaalõ, Lätti ja Pärnumaalõ, lõpõtusõs 1945 rindega üten Saksamaalõ.
Lätteq
Katõgooria:Sõandus
Ristipetäi
pisi|355x355px|Ristipedäjäl [[Jõksi|Jõksin om säidse risti]] Ristipetäi om harilik petäi, miä om ristipuu.
Ristipedäjäq Harglõ kihlkunnan
Harglõ kihlkunnan om hulga ristipedäjit. Riste om puiõ pääle raot väega vanast aost. Arvatas, et ku matusõaida minnen rist' tetäq, ei saaq koolnuq inemise hing kodo käümä naadaq. Ristiragomisõ kotus om kas talo, külä vai valla piiri pääl. Puu kaias valmis jo inne matusõpäivä. Kihlkunna rahvas matt umaq koolnuq hariligult iks Harglõ surnuaida. Ku surnuaida mindäs Saru puult, tetäs piätüs Saru palu vaihõl lavvatehasõ kottal, ku mindäs Taheva puult, sis Kaaramõtsan. Nuuq kotusõq ommaq ümbrekaudu teedäq ristiragumisõ paigaq. Sääl lövvüs hulga ristigaq pedäjit. Ristiragomisõ aigu pakutas inemiisile matusõsüüke ja -juukõ.
Katõgooria:Ristipuuq
Tsibiputin
Tsibiputin om putin, miä om vähämb ku aadomisäsü.
Sõna tsibiputin om võro keelen tarvitusõlõ võtnu Kasagu Enn.
Kaeq viil
Katõgooria:Füüsiga
Kikkasiin
thumb|Kikkaseeneq samblõ seeh palohkavarsi vaihõl. Kikkasiin (harilik kikkasiin, Cantharellus cibarius) om kikkaseeneliidsi sugukunna kikkaseene perrehe kuuluv siin.
Kon kasus
Kikkasiin kasus Põh'a-Õuruupan, Põh'a-Ameerikan (ka nt Mehhikon), Aasian (ka nt Himaalajan), ja Afrikan, nt Sambian.
Kikkasiin kasus sakõmbahe nõgla- ja segämõtson. Tä või üten elläq pall'odõ puiõga, sakõmbahe kuusõ, pedäjä, tammõ ja pöögiga. Kikkasiin kasus niiskõ samblõ seen, kest haina vai maahasadanuisi lehti.
Määne om
Uma esiqerälidse kujo, värmi, hõngu ja maigu perrä om kikkasiint tõisi siini hulgast küländ kerge ärq tundaq. Kikkaseene lähkümbäq sugulasõq miiq mõtson ommaq kõllakas kikkasiin ja lehtre-kikkasiin.
Kikkaseene värm või ollaq kõllatsõst pihlõtsõni. Kikkasiin om lihakas ja sagõhõhe lehtrekujolinõ. Küpär ja jalg ommaq kokko kasunuq, näil olõ-õi selget üleminegikotust. Kübärä läbimõõt om 2–12 cm. Tuu om sagõhõhe lainõlidsõ veerega vai tävveste kõrraperäldä kujoga. Küpär om päält sille ja matt. Jalg om kübäräga samma värmi vai vähä hellemb, seest täüs, sille, alt ahtamb, 1–3 cm paks ja 4–7 cm pikk.
Tooras siin om kipõ maigu ja esiqerälidse hõnguga, miä tege taast väega vaglakimmä seene: vaglutõduid kikkasiini näge väega harva.
Kikkasiini või löüdäq piimäkuu lõpust kooniq sügüse edimäidsi kõvvo üükülmini vai esiki lumõ tulõkini. Seeneq kasusõq sagõhõhe hulgakaupa kuun ja võivaq kassuq tsõõrin. Piksevihmaq mõosõq kikkasiini kasumisõlõ esiqeränis häste.
pisi|Kuld-kikkaseeniguq Kikkaseene muudu näge vällä ka Eestin kasuja siin kuld-kikkaseenik. Naid eräldäs siski värm: kikkasiin om kõllatsõmb, kuld-kikkaseenik herksäpihlõnõ, ja kujo: kikkasiin olõ-õi kõrraperäne, a kuld-kikkaseenik om kõrrapärädse ümärigu kübäräga. Kuld-kikkaseenik om piso vähämb ja piinümbä jalaga.