cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Pääministri
pisi|[[Churchilli Winston oll' ütś häste tunnõt Suuŕbritannia ministri]] Pääministri om ministri, kiä juhatas valitsust, mitmin riiken ka vällä- ja kodopoliitikat ni om valitsusõ päämiis. S'aksamaal ja Austrian pääministri nimetüs om liidokantslar.
Ka riike seen või ollaq mõnõ mitte-hindäperi ala pääle määrätü oma pääministri, nii om näütüses Kanada provintsõl ja Fääri saaril.
Pääministri Eestin
Pääministri om põhisäädüse perrä Vabariigi Valitsusõ tüü juhataja. Tä ei juhiq üttegi ministeeriummi.
Pääministri juhatas valitsusõ kuunolõkit ni kirotas alla valitsusõ õigusaktele. Pääministri või nõudaq tõisilt ministrelt seletüst näide tegemiisi kotsalõ ni andaq näile kõrralduisi.
Vabariigi Valitsusõ säädüsin kirotõt johtumisi kõrral tii pääministri Vabariigi Presidendile pakmisõ muutaq valitsusõ kuunsaiso.
Pääministri vii täüde ka tõsõq kohussõq, midä täl tulõ säädüisi perrä tetäq. Näütüses om pääministri ka tiidüs- ja edendüsnõvvokogo edemiis.
Pääministri edüstas valitsust. Täl om tähtsä osa riikevaihõlidsõn läbikäümisen ni Õuruupa Liido asjon. Eesti poliitilidsõq tsihiq Õuruupa Liidon pand paika valitsus, aga pääministri juht Õuuupa Liido küsümüisi riigi seen.
Lätteq
Katõgooria:Riik Katõgooria:Poliitiga Katõgooria:Valitsus Katõgooria:Ministriq
Roodsi aig Võromaal
pisi|301x301px|Roodsi riigi hummogupuulsõq maaq 17. aastagasaal. Kaardi pääl om nätäq ka Rõugõ ni Räpinä. Roodsi aig om aovaih Võromaa aoluun, ku Võromaa oll' Roodsi suurvõimu aol Roodsi kuningriigi uma.
Aoluulasõq ei olõq kõik ütte miilt, millega Roodsi aig pääle naksi ja millega lõppi. Inämbäste peetäs Roodsi ao algusõs Liivi sõta, ku Eesti jäie Roodsi võimu alaq, ja lõpus kas 1710. aastakka, ku Eesti jäie de facto Vinnemaa alaq, vai 1721. aastakka, ku tetti Uusikaupunki rahu ja Eesti jäie Vinne alaq de iure.
Aolugu
1629. aastagal lepüti kokko, et terveq Eesti saa Roodsi valitsusõ ala. Et taloq olliq tühäs jäänüq, tull' asõmalõ hulga võõrast rahvast. Arvati, et piiri veeren om rohkõmb vapa maad ja massuq madalambaq ku muial. Ku Põh'a-Eestihe tull' mano suumlaisi ja ruutslaisi, sis Lõuna-Eestihe tull' rohkõmb lätläisi ja vindläisi, sekkä esikiq mõni leedu ja poola nimegaq miis'. A lühkü aogaq võtiq võõraq umas keele ja kombõq. Peipsi viirde tulliq Vinnemaalt vanausulidsõq. Nuuq ommaq esikiq miiq aoniq uma keele, kombõq ja usu alalõ hoitnuq. Ku perrä märkiq, sis opsiq nuuq pikäq tapõluisi täüs aoq seo kandi rahvast õnnõ hindä jovvu ja vastapidämise pääle luutma. Kavvõlidsõq põlvõq mõistiq suurõl hädäaol nii elläq, et lõunaeestläisi sugu es koolõq vällä ja manotulõjaq võtiq keelegiq üle.
Lõunõ-Eestist Ja Põh'a-Lätist sai Roodsi aol Liivimaa kubõëmang, mink pääliin oll' Riia. Kullu aigo, et elo saanuq päält pikki sõto käümä minnäq. A latsi sündü aogaq hulga mano ja perreq kasviq suurõmbas – ku 1627. aastagal oll' Lõuna-Eesti pääle 2780 tallo, sis 1638. aastagal oll' noid joq 4581. 17. aastagasaal tettiq mano Kanepi, Räpinä, Vahtsõliina ja Harglõ kihlkunnaq. Kihlkundõlõ ehitediq vahtsõq keriguq.
Põh'asõda ni Roodsi ao lõpp
Vinnemaa kuulut' 1700. aastagal Roodsi riigile sõa ja tahtsõ umaq piiriq mere viirde vällä vitäq. Alost' pääle rassõ Põh'asõda (1700–1721). Roodsi kuninga käsu perrä tetti ka maamiihi sõasalgaq. A sõtta kutsuduq talomeheq es tahaq inämb mõisatüüd tetäq. Orava mõisa meheq saanuq inne tõisi sõa tulõkist teedäq. Mõisa vara võeti hindä kätte ja kiäkiq es lääq inämb tüühü. Ku võim jälkiq ruutslaisi kätte läts', anti päämeheq kohtu ala. A hulga miihi läts' inne tuud Vinnemaalõ pakku.
Sõa alostus tõi ruutslaisilõ tähtsä võidu Põh'a-Eestin Narva all, a aastaga peräst naksiq suurõq tapõlusõq ka Liivimaal. Roodsi väeq kogosiq hinnäst Kiräpää ala ja vähämbit vahipostõ oll' muialgiq. Vinne vägi korju kokko Pihkva ja Petseri kanti – säält tetti üle piiri sõakäüke. Vähämbit tapõluisi oll' üle Võromaa – Räpinä lähkün Ristipalon, Kasaritsan, Urvastõn ja Karulan ni Harglõ ja Mõnistõ kandin. Kõva tapõlus peeti 1701. aastaga talvõl Kanepi lähkün Erästvere mõisa man. Kolm kõrda suurõmb Vinne vägi sai sääl ruutslaisi üle tähtsä võidu. Ku Roodsi vägi aastaga peräst ka Valga kandin Hummuli vällä pääl kaot', es kaidsaq seod kanti inämb kiäkiq.
Lõuna-Eesti pääl lõppi suur' sõda varramba – joq 1704. aastagas. Vinne vägi liiku Tarto ala. Ruutslasõq es jovvaq Tartot kavva kaitsaq. 1708. aastagal häödiq vindläseq Tarto liina hoobis ärq ja tähtsämb liinarahvas viidi vägüsi Vinnemaalõ. Tarto liina häötämisest kirot' Puhja köstre Käsu Hans maarahva keeli ikulaulu «Oh, ma vaene Tarto liin». 1706.–1708. aastil teiq Roodsi väehulgaq siiäq kanti sõakäüke ja Vinne väke tull' kah pelädäq. Rassõ oll' vana püssäloksi vai vainlaisi käest võet mõõgagaq rüüvjile vasta naadaq. Mõnõq talomeheq lätsiq esiq kah saaki jaht'ma. Tõõsõq pagõsiq väkkeminegi iist Peipsi taadõ. Võromaalõ tulliq ummakõrda setoq, kiä ollõv naanuq röövit villä ja varra parvõgaq Võhandut pite kodo poolõ saatma. Rüüv'mine käve viil päält sõa lõppugiq. Võromaa vanarahva jutuq kõnõlõsõq sakõstõ Põh'asõa aigu maa sisse käkitüst varast ja roodsi sõamiihi matusõpaigost. 1710.–1711. aastagal tull' jälkiq katsk ja pall'o inemiisi kuuli. A katsk es jovvaq Lõunõ-Eestin nii hirmsat kurja tetäq ku Põh'a-Eestin. Taloq olliq siskiq sakõstõ tühäq ja maaq kündmäldäq. Koolioppus, miä näläaol vaivalt hengen püssü, jäi sõagaq hoobis saisma. Ku 1721. aastagal lõpus rahu tetti, läts' terveq Eesti Vinne tsaaririigi ala.
Mõisidõ õiguisi piiraminõ
Roodsi ao alostusõn olliq mõisa käen viil kõik' õigusõq ja orjus läts' järjest hullõmbas. A 1680. aastil läts' elo tõsõs. Mõisa- ja talomaaq mõõdõtiq ärq ja egä talo massuq pantiq kirjä. Ku uma mõisaherr liiga tekk', võidsõ talomiis' esiki kuninga mano kaibama minnäq. Ilma iist sakso kätte lännüq mõisit naati riigile võtma. Põh'a-Eestin käve mõisamaiõ riigi kätte võtminõ rahuligult. Lõuna-Eestin aiq mõisaherräq rohkõmb toolõ plaanilõ vasta. A mõisa nurmi pääl tull' talomehel esikiq rohkõmb tüüd tetäq. Talvõl oll' rassõ kohustus voorin käümine. Võromaa talomehele tähend' tuu pikkä tiid Riiga, Pärnohe vai Talina liina.
Usoq
Keriguq olliq sõto aigo inämbüste häönüq ja rahvas vei umaq koolnuq õks vana külämatusõ pääle. Küländ veidüq tuudi latsi ristiq ja minti kerigukombõ perrä paari. Lutõri kerikulõ es miildüq, ku inemiseq maausu vai katoligu kombist viil kinniq peiq. Roodsi aol naati kiildmä küläkalmõhõ matmist. Ku kiäkiq Põlva miis' lasknuq uma koolnuq imä keriguaiast vällä kaibaq ja vanna kalmõhe mattaq, saanuq tä tuu iist kõvva pessäq. Tuust, et maausk oll' viil elon, and' tunnistust 1642. aastaga Pühäjõõ tapõlus. Sõmmõrpalo mõisaherr käsk' Pühä Võhandu pääle, midä rahvas Pikse elopaigas pidi, veski tetäq. Päält tuud tull' vihmanõ suvi ja suur' viläkaih. Rahva arvamisõ perrä läts' pühä Pikne jõõ tsolk'misõ peräst vihha täüs. Võeti kokko suur' vägi – appi tulti esikiq Setomaalt ja Otõmpää kandist – ja veski palotõdi maaha.
Haridus
Rahvas mäleht' viil mitusada aastakka ildamba "vanna hääd Roodsi aiga". Sis naati maarahva latsilõ edimäst kõrda koolitarkust jagama. Liivimaa maapäiv võtt' 1684. aastagal vasta kõrra, et egä kihlkunna pääle tulõ uma kuul' tetäq, kõrralik kuul'meistre ammõtihe säädiq ja koolimaa vällä mõõtaq. 1690. aastil om olnuq kehv lugu Kanepi kooliasjogaq ja Urvastõn olnuq koolimaja vilets, a muial Võromaal oll' koolioppus pääle nakanuq. Pia ekkä Liivimaa kihlkunda tetti uma kuul'. Põh'a-Eestin oll' kuulõ tuul aol veidemb. Kuuli minnäq oll' kimmähe parõmb ku mõisanurmõ tüühü. Esikiq kar'apoiskõisi ollõv nätt, raamat peon, kar'a takan käümän. Koolimiis' Forseliusõ mant tull' häid kuul'meistriid, kinkast mõni joud' ka Võromaalõ latsi oppama.
Kiä kuuli es jovvaq, oppõ koton lugõma. Umakeeline koolioppus sai niivõrra kõva põh'a ala, et esikiq nälä- ja sõaaoq es jovvaq tuud ildamba häötäq.
Tarto Ülikuul
Tarto liin sai Roodsi aol uma ülikuuli. Riigimeheq kitiq, et sinnäq või tullaq ka maarahva targõmbaq meheq. A olõ-õiq teedäq, kas kiäkiq nii korgõhõ küündü. 16. aastagasaast olï tarvitusõl kats' kiräkiilt – põh'aeesti vai talina ja lõunaeesti vai tarto kiil'. Lõunaeesti keriguraamatidõ kiil' oll' ka võrokõisi kiräkeeles 17. aastagasaast nika ku 19. aastagasaaniq. Kambja keriguopõtajaq esä ja poig Virginiusõq panniq Piibli Vahtsõ Tõstamendi tarto kiilde 1686. aastagal.
Katõgooria:Aolugu
Järvekülä järv
Järvekülä järv om järv Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Vivva
Vivva om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Monarhia
Monarhia (ka monarkia) vai ainuvalitsus om valitsõmisõ vorm, kon korgõmb võim om üte inemise (monarhi) käen ja tuu valitsõs uma elo lõponi. Hariligult om monarhiammõt perilik.
Muistitsõl aol ja keskaol oll' ainuvalitsus väega harilik valitsõmisõ vorm: oll' pall'o kuningriike, keisririike ja muid sääntsit.
Katõgooria:Poliitiga
Tarto raudtiijaam
pisi|350x350px|Tarto raudtiijaama päähoonõq 2014. aastagal Tarto raudtiijaam (s'aksa keelen Bahnhof Dorpat) om raudtiijaam Tartomaal Tarton.
Päält raudtiijaama ommaq Tarto liinan viil Kirsi (Tartu–Koidula raudtii) ja Aardla raudtiipiätüseq (Tartu–Valga raudtii), kooniq 2008. aastaganiq oll' Variku raudtiipiätüs. Tarto raudtiijaam om Elroni reisirongõ Tarto piirkunnan, Tapa poolõ minnäq ommaq piledihinnäq piätüisi perrä.
Jaamahuunõ aadrõss om Vaksali 6.
Jaam
Tarto jaaman om kats uutmiskotust, tõnõ 260 m, tõnõ 330 m. AS Elroni rongiq sõitvaq järgmiisi liine pääl:
Suvõaol lätt Koidula rong Piusaniq vällä.
Aolugu
Tarto jaamahoonõq ehitedi 1875.–1877. aastagal Tähtvere mõisa maiõ määle, miä tuud aigu oll' viil Tartost välänpuul.
Jaama ristviilkatussõga päähoonõq om kolmõosalinõon kolmeosaline. Umaperäline vällänägemine om tävveligult alalõ.
Palang ja kõrdategemine
2000. aastagas oll' hoonõq kehvän saison ni tahtsõ kõvvõ kõrdategemist, tuuga olliq nõun Edelaraudtii ja Tarto liin nõun, a kumbki es tahaq hoonõht är ostaq. 2003. aastaga süküskuun ost' huunõ firma Elikante. Aastidõ joosul maia veidükese kõpitsõdi, a sõitjil õks uutmiskotust es olõq.
2006. aastaga 31. põimukuu pääväl pandi raudtiijaama hoonõq palama. Aastak aigu ildampa võeti nä kinniq.
Maja kõrdategemine nakas vinüma, mitu kõrda tougati tähtaiga edesi: 2007. aastaga jaanipäiv, 2008. aastaga lõpp, 2011. aastaga kevväi jt.
Hoonõq saiõ pruukmisluba 2012. aastaga 20. hainakuu pääväl ni 25. hainaku pääväl, pia 6 aastakka päält palangut tetti ka sõitjilõ vallalõ.
Kaeq viil
Katõgooria:Raudtii Katõgooria:Tarto
1843
1843. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10056. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1843
Esiqvalitsus
Esiqvalitsus vai autokraatia om valitsõmisõ vorm, kon kõik võim om üte inemise käen.
Katõgooria:Poliitiga
Dominica
Dominica, ammõtlidsõlt Dominica Ütisüs, om saarõriik Kariibi meren Ameerikan. Dominica pääliin om Roseau.
Välislingiq
Katõgooria:Põh'a-Ameeriga riigiq Katõgooria:Põh'a-Ameeriga maaq
Kivikalmõq
pisi|331x331px|Üte tahrandilõnõ kalmõ Kivikalmõq om kalmõq, miä om säet ritta kivest. Kivikalmõq ommaq levinüq pronksiaost pääle Skandinaavian, Soomõn, Eestin ja Õdagu-Lätin. Pronksiaol ja vanõmbal ravvaaol olliq Eestin ja Õdagu-Lätin kivikirstkalmõq, mink iinkujo olľ tulnuq Skandinaavia ja Soomõ puult. Sõrvõst ja Kuramaalt ommaq teedäq ka laivakalmõq. Edimädse aastagatuhandõ edimäsel poolõl tulliq Eestihe ja Õdagu-Lätti tahrakalmõq.
Keskmädsel pronksiaol naati Eestin tegemä maapäälse ehitüsege monumentaalseit kivikalmit. Kõgõ rohkõmb om kivikirstkalmit. Kivikirstkalmihe om inämb matõt koolnuqpuhtit.
Kivikalmõlõ ommaq sakõstõ koolnuq matõduq palotatõdult.
Lätteq
Katõgooria:Kalmõq
Hüpertekst
Hüpertekst om tekst puutrin, miä sisaldas linke tõisi tekste pääle, midä lugõja või õkvalt nätä saiaq ku klõpsas lingi pääl hiirega vai vaotas määntsitki puutri sõrmlavva klahvõ. Hüpertektsin või ollaq pilte, videoklippe, tabõlöit ja muud. Hüpertekstin või ollaq ka vormõ, midä saa täütä ja kohegi saata. Täämbädse päävä kõgõ suurõmb hüpertekst om WWW.
Fejéri maakund
Fejéri maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin.
Maakunna keskus om Székesfehérvári liin.
Stratovarius
200px|thumb|Stratovarius Tuska festivalil 2007. a.
Stratovarius om Soomõ rokkansambli, miä tull' kokko 1984. aastagal.
Albomiq
Katõgooria:Soomõ muusiga Katõgooria:Rokkansambliq
Saika (Haani)
Saika om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Lambauja
Lambauja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Välläpoliitiga
Välläpoliitiga vai välispoliitiga om poliitilistõ tsihte kogo, miä pandvaq paika riigi läbikäümise tõisi riikõgaq.
Välläpoliitiga pannas paika uma riigi julgõolõgi, majandushuvvõ ni põhimõttidõ kaitsmisõs.
Uma välläpoliitilidsi tsihte või kätte saiaq kokkolepmisegaq, hullõmbal juhul ka sõagaq.
Välläpoliitikat pand inämbjaolt paika pääministri ni välläministri.
Välläpoliitilidsõq uurimusõq eristäse mitmit eri lähünemisviise. Naist tuntumbaq ommaq idealism ni realism.
Idealism vai vabamiilne kuul'kund
Välispoliitilidsõ idealismi juhtmõtõq om, et kõigil rahvil tulõ ütstõõsõgaq häste läbi saiaq. Ideaalin saavaq kõik' rahvaq tõnõtõõsõgaq läbi ja kõik võitvaq.
Realism
Realistlik kuul'kund mõist, et kõik rahvaq saa-aiq häste läbi. Näide perrä tulõ luvvaq sääne sais, kon riigiq vai liidoq ommaq inämbvähämb tasakaalun, et ütskiq ei olnuq tõisist kõvva parõmb. Näütüses Külma sõa aol oll' ni Õdagumail kui ka Nõvvokogoliidol sõalist joudu, et kogo elo minemä pühkiq. A tuu jäi sündmäldäq, selle et mõlõmbil oll' tuu variant olõman.
Eesti välläpoliitiga
Pääle okupatsiooni lõppu 1991. aastagal tull' Eestil otsustaq, kas ta jääs Vinnemaagaq iks häste läbi käümä vai kaes Õdagu poolõ. Eesti, kuun tõisi Baltimaiõgaq, pand' umalõ tsihis Õdaguriigis saamisõ.
Eesti om üts kolmõst Balti riigist, a om iinkujos pedänü Soomõt. Eesti ja põh'anaabri läbikäümine om alati olnuq hää.
Eesti saiõ 2004. aastagal Õuruupa Liido ni NATO liikmõs.
Pääle tuud om Eesti välläpoliitilidses tsihis olnuq inemiseõiguisi tagaminõ ja vabakauplõmisõ kaidsõq. Katõgooria:Poliitiga
Vannovanõmbidõ päiv
thumb|200px|Vanaimä ja latsõlats tegeväq üten biskviiditainast
Vannovanõmbidõ päiv om vannovanõmbilõ tenos ja meelenpidämises mõtõld Eesti riiklik tähtpäiv. Tuud peetäs süküskuu tõsõl pühäpääväl 2010. aastagast pääle.
katõgooria:tähtpääväq katõgooria:pereq
Sõnajalg
pisi|300px|Sõnajalg Sõnajalg (Dryopteris) om kasvõ pereq sõnajalaliidsi sugukunnast. Tä kasus mõtsan. Täl om hariligult vaia kasumisõs likõt ja var'olist kotust. Tä kõlbas häste ka koton kasvatamisõs.
Perrekunnast om teedäq üle ilma 150 sorti. Vahtsõmbidõ andmidõ perrä üle 300 sordi.
Eestin kasus 4 sorti: maarja-sõnajalg (Dryopteris filis-mas), suga-sõnajalg (Dryopteris cristata), oholinõ sõnajalg (Dryopteris carthusiana), laiunõ sõnajalg (Dryopteris expansa).
Katõgooria:Kasvoq
Rõugõ
Rõugõ om alõvik Võro maakunnan Rõugõ kihlkunna, Rõugõ valla keskus.
Rõugõ om 16 km Võro liina keskusõst lõunaõdagu puul. Rõugõ põlinõ org om kooniq 75 miitrit sükäv. Oro põh'an ommaq järveq. Rõugõn om Eesti kõgõ sügävämb järv, Rõugõ Suurjärv, miä om 38 miitrit sükäv. Alõvikun om ka Ööbikuorg, latsiaid, kuul, rahvamaja, kats puuti, Eesti Imä monument, bussijaam, vallamaja ni pekritüüstüs. Ürgoro perve pääl om viikingiaost liinamägi ja külä asõ, minkä mano om ehitedüq muistidsidõ kommõtõ perrä muinastalo. Rõugõn saat pall'o sporti tetäq. Tan om viil jalgpalliplats ja golfi ni võrkpalli saat kah mängiq. Rõugõn om väega illos luudus ja pall'o järvi.
Ilosaq kotusõ
pisi|264x264px|Eesti Imä monument Eesti Imä monument om pistü pant avvo andmisõs Eesti naisilõ. Monument avvostas Eesti naist ku immä. Eesti Imä luuja om Siska Hans.
Pesäpuu kaemistorn om 30 miitrit pikk. Vällänägemise poolõst tulõtas taa miilde katõ tsirgupesäga puud.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkund Katõgooria:Rõugõ valla alõviguq
Kadrina kihlkund
Kadrina kihlkund om kihlkund Viromaal. Kihlkunna keskus om Kadrina.
Rahvarõivaq
250px|thumb|Edimäne naanõ om Kadrina rahvarõivin.
Välislink
Katõgooria:Kadrina kihlkund Katõgooria:Viromaa kihlkunnaq Katõgooria:Viromaa
Klavvõr
Klavvõr om klahvpill. Klavõriga tetäs hellü vildiga katõtuisi vasaragõisiga, miä klahvõ alla vaotõn lööväq vasta metallist kiili ni pandvaq nuuq võnkma. vasakul|pisi|Pianiino pisi|197x197px|Siibklavvõr
Välislingiq
Katõgooria:Pilliq
Alakülä (Sõmmõrpalo)
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegevist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Lätteq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
1977
1977. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10190. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1977
Tšatša (juuk)
pisi|300x300px|[[Kahhethi tšatša]] Tšatša (gruusia keelen: ჭაჭა <span class="IPA" title="Representation in the International Phonetic Alphabet (IPA)">[tʃ'ɑtʃ'ɑ] ) om gruusia brändi, miä tetäs hariligult viinamar'apresmise jäägist (siimneq, koorõq). Hariligult aetas tšatša kats kõrda läbi, mõnõl juhul õnnõ üts kõrd.
Aoluulidsõlt om tšatšat tett õnnõ koton ja tegeligult omgi ta puskari muudu, a seo ilma aigu tetäs juuki ka viinavabrikun. Üts kuulsambit tšatšasit om Binekhi Estragon, miä saiõ 2007. aastagal Mundus Vini hõpõmedäli.
Gruusia kultuurin om tšatšat pruugit ka arstirohos näütüses kõrvaummistusõ vai halva siitmise vasta. Inämbjaolt võetas tšatša sisse ja tuuga ihho ei määritäq.
Tšatša kõvvus om kongi 45–50%, mõnikõrd ka 60%. Juvvas tervüsenapsin, inämbjaolt kuulsidõ gruusia võtmissõnno kõrvalõ. Gruusialasõq ommaq küläsiisi vasta väega lahkõq ja piät valmis olõma, et toostõ om hulga ja vaia om rehkendäq, et tšatša om kangõ ja piät mõistlik olõma. pisi|Tšatša tegemine
Katõgooria:Gruusia
Tarto rahu
Leping
Tarto rahuleping on kokko pant eesti ja vinne keelen, registreerit Rahvidõ Liidon ni vällä ant prantsusõ- ni inglüskiilse tõlkõga Rahvidõ Liido papridõ kogon nr XI 1922. aastagal.
Ülevinnemaalidsõ Kesktäütevkomitee ratifitsiire lepingu 4. radokuu pääväl ja Eesti Asutav Kogo 13. radokuu pääväl 1920. Ratifitsiirmiskiräq vaihtõdiq Moskvan 30. urbõkuu pääväl 1920 ja tuust pääväst pääle naas' leping masma.
Lepingun om 20 artiklit, pääle sõa lõpõtamisõ ka Eesti riigi tunnistamise kotsalõ, kon kirotõdas piiri-, julgõolõgi-, majandus-, sotsiaal- ja liikluspoliitikast.
Lepingu tagajäreq
Lepingugaq Vinnemaa tunnist' Eesti esiqsaismist igävädsest aost igäväste de jure ni ütel' "igävädses aos ärq kõigist suvõräänõiguisist, miä Vinnemaal Eesti rahva ja maa kotsilõ olliq".
Lepingu perrä es piäq Eesti inneskidse Vinnemaa keisririigi võlgo masma.
Lepingugaq sai paika Eesti ja Vinnemaa piir', põrõldsõ aoga võrrõldõn olliq Eestil ka Narva-tagodsõq maaq ni Petserimaa. Eesti sai Vinnemaa iin kõigist kohussist priis ni sai Vinnemaa kullafondist 15 mill'onit kuldruublit – 11,6 tonni kulda.
Vabahussõa lõpun oll' egäl Vinnemaa eestläsel õigus Eestihe elämä tullaq. Tegeligult Vinnemaa takist' eestläisi Eestihe kolimist: umbõs 190 000 eestläsest tull' taaha 38 000.
Mõlõmbaq poolõq lubasiq, et ei lupaq umalõ maalõ tõsõ riigi vainlaisi, Eestin kaotõdi Vinne valgidõ Põh'aõdaguvägi.
Tillõ
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kanepi vald
Tarto rahu
Leping täämbä
Eesti jaos on leping täämbädse pääväni masva.
Salaspils
290px|pisi Salaspils om liin Lätin. 2022. aastagal elli Salaspilsin 17 808 inemist. Liin om Daugava veeren. Liinan om Rahvuslik botaaniga aed.
Salaspils ala suurus om 15,1 km². Kõgõ vanõmbaq jäleq inemisest Salaspilsin ommaq umbõs 11 000 aastat vanaq. Salaspils edimäne nimmaminõ om peri aastagast 1186 (s'aksa: Kirchholm). 1605. aastagal oll' tan Kirchholmi tapõlus poola ja ruutõ vaihõl. 1942.-1945. aastagal olliq Salaspilsi lähkün kontsentratsioonilaagriq. Salaspils sai liinaõigusõq 1993. aastagul.
Sõbraliinaq
Salaspils om põrõld 3 sõbraliina:
Microsoft
150px|right
Microsoft Corporation om 1975. aastagal Gatesi Billi ja Alleni Pauli luud tarkvarafirma, miä om kuulsas saanuq innekõkkõ uma opõrats'oonisüstemiga Windows ja kontoritarkvaraga Microsoft Office.
Katõgooria:Puutrivärk
Voki
Voki om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Tautiška giesmė
Tautiška giesmė om Leedu riigihümn'.
Sõnaq
Katõgooria:Leedu Katõgooria:Riigihümniq
Liha
pisi|Liha Liha om söögis pruugit lihaskudõ. Piä kõik liha, midä poodist saaq ostaq, om eläjide luiõ küllen olnuq liha vai killediliha, aq lihassit om viil ka söögilõõrin ja sisemäidsin.
Lihakari tooda lisäs lihalõ ka sisemäidsi, verd, nahka ni luid. Kallo ja vähki lihha kotsalõ üteldäski sagõlõ kala ja vähk.
Győr-Moson-Soproni maakund
Győr-Moson-Soproni maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin.
Maakunna keskus om Győri liin.
Katõgooria:Ungari maakunnaq
Entrena
thumb|right|Entrena Entrena om liin Hispaanial La Riojain. Entrenin elli 2013. aastagal 1 545 inemist.
Katõgooria:Hispaania liinaq
Kaarnajärv
Kaarnajärv om järv Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Võromaa aolugu
Võromaa aolugu om inemise tegemiisi aolugu seo ilma ao Võromaa pääl.
Muinasaig
Viimäne suur' ijäaig lõppi Võromaal ärq piaaigu 13 000 aastakka tagasi. Päält tuud saiq siiäq tullaq eläjäq ja inemiseq. Arvatas, et kõgõ edimädseq inemiseq ommaq elänüq Võromaal nii 11 000 aastakka tagasi.
Muinasaost andvaq meile tiidüst õnnõ vällä kaibõduq lövvüseq. Parhillaq om Võromaalt teedäq edimäne kiviao elokotus Tamula järve veeren Roosisaarõ pääl. Sääl om naatu elämä esiki 8000 aastakka tagasi. 6000 aastakka vanaq potitüküq Kääpält ja Villalt Võhandu jõõ veerest näütäseq, et tuul aol mõistõti jo savist anomit tetäq. Üts kiviao vanõmb lövvüs om inemise pääluu Võrolt Karja uulitsast Korõli uja lähküst – kah vast pia 8000 aastakka vana.
Aoloo-uurjaq arvasõq, et siiäq kanti tulliq kõgõ inne mõnõq väikuq jahimiihi hõimuq lõuna ja kago puult. Näide elokotusõq ommaq olnuq Võhandu jõõ veeren Kääpäl ja Villa külä man ni Tamula veeren. Vast muialgiq, a kõiki olõ-i üles lövvet. Metalli tuu rahvas viil es tunnõq, tuuperäst kutsutas tuud aigo kiviaos. Tuust aost om Võromaalt lövvet peris hulga kivikirvit.
Aogaq tekkü vahtsit elokotussit mano. Uma elokotussõst naati ka kavvõmbahe kaupu vaihtama käümä, peeti jahti ja püvveti kallo. Suurõq mõtsaq olliq täüs eläjit ja järveq-jõõq täüs kallo. Aost umbõs 5000–4000 aastakka tagasi ommaq ka edimädseq kimmäq märgiq põllumaa tegemisest ja vilä kasvatamisõst. Tuu opiti ärq vanno baltlaisi, lätläisi edevanõmbidõ käest.
Kiviao lõpu poolõ 4500–3800 aastakka tagasi om Võromaalõ tulnuq nii hummogu ku kago puult viil vahtsit inemiisi. Pääle tuu rahva manotulõkit om Põh'a-Eestin ja Lõuna-Eestin nätäq jo ainõlidsõ kultuuri vahet.
Pronksiaig
Pronksiao alostusõn (alost' 3500 ja lõppi 2500 aastakka tagasi), eleti Võromaal viil vanna muudu edesi. Edimädseq pronksist kirvõq ku vahtsõ ao märgiq ommaq peri Kanepi kihlkunnast Liivakult ja Tsähknäpalost. Sääntseq kirvõq olliq tähtsäq ja kalliq tüüriistaq.
Alapõdra
Alapõdra om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan.
Võromaa aolugu
Pronksiaig
Pronksiaol eleti inämbüisi õks vanno kiviao elopaiku pite. Aogaq tekküq mano mõnõq vahtsõq elokotusõq niguq Mähkli Karula kihlkunnan ja Kõnnu Räpinäl. Matussit om lövvet Põlgastõst, Ruusalt ja Antslast.
Ravvaaig
Ravvaaig naas' pääle sis, ku Eestin naati tarvitama pronksi asõmõl rauda (2500 aastakka tagasi). Võromaalõ jovviq ravvast as'aq ildampa. Arvatas, et ku ravvast tüüriistaq ütskõrd tulliq, naati Lõuna-Eestin joq lajalt sõõrdu tegemä – mõtsa-võssu ragoma ja palotama, et tuha sisse villä külbäq.
Alapõdra
Lätteq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Võromaa aolugu
Ravvaaig
Päält tarandkalmidõ tekküq siiäq tsõõriguq ja pikäq kääpäq. Tuu aig naas pääle umbõs 1500 aastakka tagasi. Sääntsit kääpit om olnuq hulga Võromaa hummoguveeren. Kääpihe matõti egäl puul ümbre Peipsi järve. Arvadaq, et vahtsõnõ muud tull' Võromaalõ setodõ ja vadilaisi edevanõmbidõ mant. Vahtsõt rahvast vast inämb väega pall'o mano es tulõq.
Muinasaig lõppi ärq viikingiao ja illadsõ ravvaaogaq (aastagaq 800–1225). Võromaalõ tetti tuudaigu liinamäeq niguq Kaloga Jaanimägi, Rosma, Hinniala, Rõugõ ja Mõrgi liinamäeq. Kantsõ ehitämine näütäs, et inemiseq pidiq hinnäst rohkõmb kaitsma. Või-ollaq naksiq naabriq siiäq tükmä vai tapõldi umavaihõl. Rahuaol eleti iks külli seen, a vainlaisi iist paeti liinamäele varjo.
Muistinõ Võromaa jäi vana Uandimaa maiõ pääle. Uandimaa ku suur maakund jäi Peipsi ja Võrtsjärve vaihõlõ. Tähtsämbäq kotusõq olliq siin jo tuul aol Otõmpää ja Tarto. Setomaal om olnuq kõva Vana-Irboska kants. Meheq käveq Lätimaal vai Vinne poolõ pääl taplõman. A rahuaol naas' naabridõgaq kõva kauba vaihtaminõ. Hummogu puult hõimlasõq jäiq 11.–13. aastagasaal Vinne võimu ala – noist sai seto rahvakildakõnõ. Õdagu puult hõimlasõq võrokõsõq ja lõunatartlasõq elliq õks Uandimaal edesi. Usk, kombõq ja rõivaq ommaq näil aogaq tõõsõs saanuq, a kiil om immespantavalt ütesugumanõ alalõ püsünüq.
S'aksa raudmeheq tulliq Uandimaalõ 1208. aastagal. Otõmpää kants palotõdi maaha. Ku muistinõ Vabadussõda (1208–1224) pääle naas', käveq üle Võromaa kah võõraq väeq. Siin tapliq ja rööveq ni ristirüütliq, Leedu ratsavägi ku Vinne vürste sõameheq. Et Uandimaa ja Sakala olliq rikkaq maakunnaq, saadi hulga saaki. 1215. aastagas olliq taast maanukast ütesä kõrda vainlasõ väeq üle käünüq. Naas' pääle eestläise ristmine.
Pääle Tarto kandsi häötämist 1224. aastagal oll' terveq Eesti, vällä arvat saarõq, võõra võimu käen. Et Lõuna-Eesti sai kõgõ rohkõmb kannahtaq, läts' võim pia tävveligult s'akslaisi kätte. Maarahva viil elon vanõmbaq pidiq umast võimust vallalõ ütlemä. S'aksol oll' siin kergemb hinnäst masma pandaq ku muial Eestin.
Keskaig (13.–16. aastagasada)
Vana Uandimaa läts' Tarto piiskopkunna (suurust esikiq 9600 km2) alaq. Piiskopiriigi ja Pihkvamaa piir juussõ Peipsi järvelt Võhandu jõõsuuniq. Säält edesi Võhandut, Mädäjõkõ ja Piusa jõkõ pite Vahtsõliina ja Miikseniq. Täämbä om tuusama piir Võromaa ja Setomaa piiris. Mariburk (Aluksne) oll' Saksa ordu võimu all, nii niguq kõik Sakalagiq.
Kost täpsähe läts piiskopiriigi ja ordu piir, tuu olõ-iq teedäq. Arvatas, et Misso nulk üten seoilmaaigsõ Lätimaa lähkembä veeregaq jäiq umaette nukakõsõs, kon kummagi võõra võimu sääduseq viil es loeq. Siksälä ja Plaani kalmõ lövvüseq tunnistasõq, et sääl oll' miihil viil õigus mõõka kandaq. 14. aastagasaa alostusõn naksiq Miss'o meheq esikiq vahtsõt kantsi tegemä.
Keskao perändüs om kivist kandsiq üle terve Eesti. Et s'akso võimu tan piiri veeren masma pandaq, tettiq sääntseq kivikandsiq ka Kiräpääle ja Vahtsõliina. Noidõ varõmõq paistusõq esikiq miiq aol viil kavvõ.
Võromaa vanaq kihlkunnaq olliq tuud aigu viil parhillatsist suurõmbaq. 13. aastagasaa lõpust om teedäq Põlva kihlkund. Vanaq kihlkunnaq ommaq ka Rõugõ, Urvastõ ja Karula. Üte kihlkunna rahvas käve umavaihõl iks inämb läbi ku naabridõgaq. Esikiq rõividõ perrä es olõq rassõ eri kihlkundõ inemiisi kavvõst ärq tundaq.
Päält ristiusu tulõkit prooviti õkva ekkä kihlkunda kerik ehitäq. Võromaa pääle olï õnnõ mõni suurõmb kivikerik – keskaost ommaq püsünüq Põlva ja Urvastõ keriguq. Alalõ ommaq ka tuust aost peri Karula kerigu müürüq.
Ütel keskaigsõl talol Võromaa külän olï põllumaad tarvitaq vast 30 vakamaad (kümme hektaari). Ütenkuun elli kimmähe mitu põlvõ ja latsi olï perre pääle hulga.
Sääl, kon maa olï mäki täüs, ülearvo liivanõ vai matal, es olõq ka suuri põllumaid ja nurmi. Kehvä maa pääl tetti sõõrdu, selle et õnnõ tuha sisse külvet siimnest oll' võimalik hääd saaki tagasi saiaq. A sõõrumaa pidi pääle tuud 20 aastakka saisma ja võsso kasvatama. Kavva tarvitõdi põllu tegemisel vanna sorti kuusõlatvust kahruäkle. Härgigaq künti Võromaal veidemb ku muial. Tuu tüü jaos olliq joba hobõsõq.
Meheq teiq päält põllu- ja mõtsatüü puutüüd, naha park'mist ni kkkkõ muudkiq. Naasõq teiq söögi ja esiq perrele rõivaq sälgä. Lõuna-Eesti küllin om aost aigu olnuq rohkõmb käsitüümeistriid ku muial Eestin. Teedä om, et 1585. aastagal massõti Vahtsõliina riigimõisan palka sepäle, lukksepäle, puusepäle, tiislärile, vankritegijäle, kangrulõ ja müürsepäle. Viil läts siin häste edesi mõtsmehitside pidämine. Põh'a- vai Õdagu-Eesti talorahvalt es nõvvaq herräq määnestkiq miimassu. A Kiräpää talomeheq pidiq umast miisaagist poolõ ärq andma. Mõnõl Võromaa talol võidsõ ollaq esikiq paarsata pakktarro ja umaq mehitside kar'amaaq.
Laustuja
Laustuja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Tammõ (Lasva)
Tammõ om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda. Et Võro vallan es olnuq kattõ Tammõ nimega küllä, panti seolõ küläle ammõtligus kiräkiilses nimes Voki-Tamme.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
WWW
200px|thumb|Cailliau Roberti kujondõt WWW logo
WWW (inglüsekeelitsist sõnnost World Wide Web) vai (võrgo)lehistü om Internetin ütsütega linke abil köüdet hüpertekstidokomente kogo. Lehistü lehti pääl või ollaq teksti, pilte, videoid ja muud. Noid lehti saa kaiaq võrgokaeja vai lehitsejäga nink linke abil om võimalik üte lehe päält tõsõ pääle minnäq, et nätäq, miä sääl om.
Katõgooria:Puutrivärk
Garfield
"Garfield" om Davisõ Jimi luud USA koomiks, midä naati vällä andma 1978. aastagal.
Tuu kõnõlõs kass Garfieldist, timä umanigust Johnist ja Johni pinist Odiest. 2002. aastaga saisoga ilmu tuu koomiks umbõs 2570 aolehen ja aokirän ni "Garfield" hoit tuuga Guinnessi rekordit ku kõgõ laembalt avaldõt koomiksiriba.
Garfield om ülekaalolinõ pihlõnõ joonilinõ kass, kiä om tunnõt uma laiskusõ, sarkasmi ja ülbüse poolõst, ni ka himo poolõst söögi, esiqeränis lasanje ja muu jahust tettü söögi vasta. Koomiksin peegeldüseq inämbüisi Garfieldi, Johni (timä umanigu) ja Odie (Johni pini) umavaihõlidsõq suhtõq, a välläandõn om ka vähämbit kõrduvit tegeläisi. Algusõn luudi Garfield mõttõga, et tuust saasi hää, lihtsähe müüjä tegeläskujo.
Katõgooria:Koomiks
Statistigaammõt
Statistigaammõt om riigiasotus Eestin, Rahandusministeeriümi man Talliinan, mis tegeles riikligu statistikaga.
Hiina kiil
Hiina kiil (漢語 hànyǔ vai 中文 zhōngwén) om hiina-tiibedi kiilkunna kiil, midä kõnõlõs päält 1,3 miljardi inemise päämidselt Hiina Rahvavabariigin, Taiwanin, Singapurin (nain main om taa ammõtlik kiil), Malaisian, Indoneesiän ja muial. Tegemist om kõnõlõjidõ arvo poolõst maailma kõgõ suurõmba keelega.
Statistigaammõt
Statistigaammõti päädirektri om parhilla Mägi Mart.
Hiina kiil
Hiina keele all mõtõldas inämbüisi ammõtlist kiilt, midä Hiina Rahvavabariigin nimitedäs putonghua. Tegeligult sais hiina kiil kuun suurõst hulgast keelist ja murdist, miä ommaq tõõnõtõõsõst nii pall'o tõistõ, et ütitsest hiina keelest kõnõldas õnnõ ütidse kiräkeele ja ütitside kultuuritraditsiuunõ peräst.
Statistigaammõt
Välislink
Katõgooria:Eesti riigiammõdiq
Hajdú-Bihari maakund
Hajdú-Bihari maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin.
Hiina kiil
Katõgooria:Keeleq
Hajdú-Bihari maakund
Katõgooria:Ungari maakunnaq
Sakudi
Sakudi vai Tõrvanulk om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Miss'o valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Lügänüse kihlkund
Välislink
Katõgooria:Lüganuse kihlkund Katõgooria:Viromaa kihlkunnaq Katõgooria:Viromaa
Liberalism
Liberalism (ladinakeelitsest sõnast liberalis) vai vabamiilsüs om suund majandusõn, poliitikan ja filosoofian, miä pidä tähtsäs kõiki inemiisi vabahust ja õiguisi, midä kaits riik.
Liberalismi om esiq aigõl ja esiq maiõn tõlgitsõt esiqmuudu. Ku Ameeriga Ühendriigen om liberalism põhilidsõlt köüdet inemiseõiguisiga (kõgõ liberaalsõmbaq ommaq nuuq parteiq, miä taotlõsõq võrdsit õiguisi kõigilõ inemiisile), sõs Õuruupan tõlgõndadas liberalismi põhilidsõlt ku majandusvabahust (liberaalsõs peetäs poliitikut, kiä ei puulda piirangit majandusõn: massõ ettevõtlusõlõ, tollipiirangit, piirangit vabalõ konkurentsilõ).
Katõgooria:Poliitiga Katõgooria:Majandus
FTP
FTP (inglüsekeelitsist sõnnost File Transfer Protocol) om standartnõ võrgoprotokoll, midä tarvitõdas failõ vaihtamisõs ja näidega majandamisõs puutrivõrgon (nt. Internetin), miä om üles ehitet TCP/IP protokolli pääle.
Katõgooria:Puutrivärk
1976
1976. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10189. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1976
Fermat' suur teorem
Arvoteoorian Fermat' suur teorem on matõmaatilinõ teorem, miä ütles, et ku x, y, z ommaq terveqarvoq, ja n > 2, sõs xyz = 0. Katõgooria:Arvoteooria
Ahitsõ järv
Ahitsõ järv vai Ahitsa järv om järv Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Sissekäänüs
Sissekäänüs vai sisseütlejä vai illatiiv om käänüs, mink mõtõq om näüdädäq liikmist kohegi sisse ja vastas küsümüsele kinkahe? minkahe?
Sissekäänüs võro keelen
Võro keelen om sissekäänüssen mitmit lõppõ, miä sõnatüübilde või muutudaq. Lõpuq ommaq: -he, -tE (-ttE), -dE, -htE, -hE, -hA, -hU, -ho. Päält naidõ om ka viil võimalik tetäq sisseütlejä ilma lõpulda.
Selgütüses: suurõq täheq käänüselõpõn tähendäseq keeletiidüsen tuud, et tuun lõpun või ollaq nii taga- ku edepuulnõ helü: E = e vai õ; A = a vai ä; U = u vai ü, nii et näütüses -hA um sama miä -ha / -hä.
Mõnikõrd olõnõs sissekäänüsse pruukminõ ka murdõst – egäl puul ei olõq kõik ütesugumanõ.
-he
Kõgõ vanõmb ja kõgõ hariligumb om lõpp -he, a õdaguvõro keelen om taad veidemb või ei olõq sukugi.
-he lõpp om sissekäänüsse tunnus sääntsin sõnnon, miä ommaq umakäänüssen kolmandan pikkusõn ja katõtsilbilidseq või pikembäq
-hV
Sõnnon, kon om õnnõ ütś tsilp (tüü, suu, maa) om sissekäänüssen lõpun -hV, kon V märk tuud vabahellü, miä sõnan om. Õdagupuulsõn võro keelen või tuu vaba helü ka lühkene ollaq, õkva nigu eesti keelen (pää : pähä). Pikä vabahelüga sissekäänüs om vanõmb ja säänest varianti pruugitas ka võro kiräkeelen.
-dE
-dE lõpp om harilik õdaguvõro keelen ja lätt kokko tarto keelega.
Taad pruugitas sääl, kon muial võro keelen üteldäs -he.
-hE ja -htE
-he /-hõ ja -htE lõpp lääväq võro keele seen pall'o lakja. Egän paigan üteldäs esiqmuudu: täihe ja täihte, koihõ ja koihtõ.
-tE
-tE jakk tulõ perrä sõnnolõ, mink lõpun om -nE vai -Us vai miä ommaq hüdsi, väits vai käsi-tüüpi sõnaq.
Ilma lõpuldaq sissekäänüs
Ilma lõpuldaq sissekäänüsse alaq kuulusõq lühkene sissekäänüs ja geminaadilinõ sissekäänüs.
Lätteq
Katõgooria:Käänüsseq
Lepistüuja
Lepistüuja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Imperialism
Imperialism om suurriigi püüdmine uma võimo- ja mõopiirkunda lajendaq. Tuu jaos võidas tõisi maid vallutaq vai luvvaq hindäle koloonijit vai protektoraatõ.
Katõgooria:Poliitiga
Annõ mõisa
Annõ mõisa om külä Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Kaeq viil
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Sõmmõrpalo vald
Vabahussõda
Inne sõta
1917. aastal 3. süküskuu pääväl vallutiq S'aksa väeq Edimädse ilmasõa käügin Riia (Kuramaa oll' joba kats aastat näide käen olnuq), teiväq dessandi Saarõmaa Tagalahtõ ja tuu perän vallutiq S'aksa väeq terve Eesti saarõstiku. Järgmädsel keväjäl, 20. radokuu pääväl naksiq s'akslasõq üle iä Saarõmaalt ja Hiiomaalt maisõmaalõ tulõma. Tõõnõ s'akslaisi kolonn tull' Riiast põh'a poolõ ja okupiirsõ ärq Eesti ala. Eestin olnuq Vinne sõavägi es jovvaq inämp s'akslaisiga sõtiq: muudku juusti Talliinan laiva pääle, inne viil lahoti puutõ ussõq maahha, võeti laost mis sai, tiiti, et Vinnemaal om nälg, sääl midägi süvväq ei olõq, Baltimaiõn viil om ütte-tõist, ja sõs panti minemä. Tekkü sääne vaakum, et vinneläseq olliq minekil, s'akslasõq olliq tulõkil. Tuu moment tarvitõdigi ärq 24. radokuu pääväl ja Eesti kuulutõdi hindäperi riigis.
S'aksamaa okupatsiooni sõaülembäq olliq edimält küländ sõbraliguq eestläisi vasta: om teil uma riik - olkõ pääle, meil om käsk edesi minnäq, miiq teid ei putuq. Kogoni S'aksa sõaväe kupõrnaatri Talliinan kindral Benckendorff kuulut', et kõik nuuq Eesti polguq, miä ommaq olnuq, jääseq edesi Eesti sõaväes nink näid pandas piirivalvõhe Vinnemaa vasta ja tarvitõdas ärq sisemädse kõrra luumisõs. S'akslasõq esiq lätsiq edesi, võtiq Pihkva ärq ja lätsiq piaaigu puuldõ Peterburgi tiile, sõs tetti verevidega raho.
Sõbralik vahekõrd S'aksa sõaväega Eestin kest' kuu aigu vaivalt. Sõs tull' Berliinist käsk, et mitte määnestki Eesti riiki ei olõq kunagi olnuq egaq saaqki olõma ja Eesti sõaväke ei tohiq tunnistaq. S'akslasõq es tiiq midägi väega halvastõ viil. Eestläisil kästi kõik püssäq pandaq hakki ja minnäq ärq kodo. Arreteeriti Päts ja saadõti S'aksamaalõ kuunduslaagrihe, arvati, et tä iks sekä meid väega. Mõnõq Eesti poliitiguq pagõsiq välämaalõ, päämädselt Suumõ. Kindral Laidoner (tuukõrd oll' tä viil polkovnik) pagõsi inglaisi mano Arhangelskihe. Inne tuud oll' Eesti valitsus ülendänüq kolm vanõmbat polkovnikku - Tõnissoni Aleksanderi, Põdra Ernsti ja Larka Andrese - kindralmajoris. Nuuq olliq edimädseq Eesti kindraliq. Laidoner esiq oll' viil polkovnik, olkõgiq, et amõtilt korgõmp näist.
Edimäne ilmasõda lõppi 11. märtekuu pääväl 1918 ja s'akslasõq valmistiq Eestist lahkuma. Niguq s'akslasõq es olõq viil Narvast lahkunuq, ku joba verrev Vinne vägi rünnäs' Narvat. Edimäne rünnäk oll' 22. märtekuu pääväl ja tuu lüüdi viil tagasi s'akslaisi tulõga.
Sõa edimäne jago
200px|thumb|Sõaväkke kutsmisõ plakat 1920. aastagast
Nüüd oll' selge, et sõda tulõ. Tulõ sõas ette valmistadaq nii kipõstõ ku jovvat viil. 16. märtekuu pääväl kuulut' Eesti Aotinõ Valitsus vällä vabatahtligu mobilisats'ooni, agaq ku 28-ndal märtekuu pääväl verrev vägi rünnäs' joba õkva Narva liina, sõs kuulutõdi vällä sundmobilisats'uun katsalõ aastakäügile 22-st aastast kuni 30-ndä aastani. Tuu oll' nigu nal'ategemine sõski, nii väikene oll' tuu. Agaq arvati, et alostusõs vast avitas. Vahepääl olliq kõik eesti sõamiheq kodo ärq saadõtuq, kiä olliq ilmasõan eesti polgõn olnuq.
Soomõn maapaon ollõn olliq kindral Tõnisson ja kindral Larka tennüq Eesti sõaväe plaani - et kui s'akslasõq ärq lääväq, tulõ Eesti sõavägi ka luvvaq ja arvati, et edimält avitas, ku Eesti sõaväen om üts diviis: kuus jalaväepolku, üts ratsaväepolk ja suurtüküväeosaq. Sõaministrile allus diviisiülemb, diviisiülemb omgi ülembjuhataja ja nii edesi. Tuu plaani perrä edimäne polk moodustõdi Talliinan, tõõnõ Tarton, kolmas Võrol, neläs Rakveren, viies Narvan, kuvvõs Pärnon, ratsapolk ja suurtüküvägi moodustõdi Viljandin. Nuuq saa-es muud ku staabiq moodustadaq, ku Vabahussõda 28. märtekuu pääväl Narva langõmisõga verevide kätte oll'gi joba alanu.
Tuukõrd oll' joudõ vahekõrd sääne: umbõs 1600 eestläst oll' mobiliseerit, noist umbõs 1200 oll' sõaliini pääl, tõõsõq olliq staapõ ümbre ja tagalateenistüsen, ja verrev vägi, miä sisse tungõ, oll' 11 000 miist. Vaheq ilmatu suur, aga sõski mitte viil väega hirmus. Hirmsamp oll' tuu, et arvati, et ega iks sõast suurõ Vinnemaaga midägi vällä ei tulõq. Seeni ollimiq olnuq Vinne sõaväen, ollimiq hääq sõamiheq külh, a kuis mi no iks nakkamiq vinneläisi vasta sõdima. Valitsus piät iks Vinnemaaga midägi kokko lepmä, tulõ-iq sõast midägi vällä. Oll' peris umbõlõ verevät meeleollo kah: et kommunistiq iks ommakiq nuuq õigõq rahvamiheq, kiä häötäseq mõisaq ärq, pesväq mõisa aknaq sisse ja pilvaq säält kõik varandusõ rahvalõ läbi akna vällä. Tuu käve eesti talomihe mõistusõ vasta - ütskõrd saavaq umõhtõgiq nuuq mõisa sahvriq kah tühäs, minkast mi sõs elämä nakkamiq. A kiä tuud nii kavvõhõ ette mõtõl', sõs läämiq kohegi muialõ vai... Nii et es olõq säänest usku ja hirm oll' väega suur Vinnemaa iin. Tuu om iks põh'atu suur maa: edimädsen ilmasõan oll' mobiliseerit 13 miljonit Vinne sõamiist - maailma kõgõ suurõmb armee, miä kunagi om olnuq. Esiki Stalini Verrev Armee es ületäq tuud.
400px|thumb|Vabahussõda
Nii sõs pääle Narva vallutamist 28. märtekuu pääväl taanduq 5. polk ja vabatahtliguq koolipopisiq, kiä sääl kaitsõl olliq, sisemaa poolõ Talliina suunan. Mõni päiv ildampa tull' Verrev vägi üle Pihkva Petseri pääle ja sõs Vahtsõliina pääle. Edimäne lahing oll' Nõnova külä man raudtii pääl 5. joulukuu pääväl 1918. Nii moodustõdi kats väerõnda, ütte naati nimetämä Viro väerõnnas ja tõist edimält Lõunarõnnas (perästpoolõ Lõunahummogurõnnas). Võrol oll' 3. polk alambpolkovnigu Kubbo Eduardi juhatusõl, tuu oll' üts Mulgimaa miis, Kärstnäst Lõuna-Mulgimaalt perit. 3. polk juusk' poolõnistõ lakja, lätsiq kodo ärq. Pääle tuu oll' Võrol viil Kaitsõliit.
1842
1842. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10055. aastak sirvikallendri perrä.
Vabahussõda
Sõa edimäne jago
Kaitsõliidon ja Eesti polgun moodustiq ainugõsõ tõsidsõ osa nuuq noorõq (lipniguq, leitnändiq ja kaptõniq), kiä olliq edimädse ilmasõa aigu saanuq ohvitseris. Nuuq olliq surmaga nii ärqharinuq, et mõtliq, et ku nüüd uma maa ja uma riigi iist tulõ sõtiq, sõs om tuu surm peris miildüv asi. Egal juhul mitte allaandminõ. Oll' viil tõõnõ katõgooria inemiisi, kiä rõõmoga sõtta lätsiq: nuuq olliq tuukõrdnõ koolinuurus, keskkuulõ ja kutsõkuulõ opilasõq. Võrol oll' kah just luud poissõgümnaasium 1918 (tütärlatsigümnaasium oll' luud 1917). Nuuq moodustiq päämädse jou nii Kaitsõliidon ku 3. polgun. Noid oll' õnnõ viis-kuuskümmend poissi, a noid oll' ka Tarton, kon oll' joba mito keskkuuli, gümnaasiummi, kommertskuuli, Talliinan ja Narvan olliq kooliq. Nii et koolipoisiq moodustiq Vabahussõa edimädsel perioodil üte tähtsämbä osa Eesti sõaväest. Mitte niivõrd arvolidsõlt kuivõrd moraalsõlt. Ja tõõsõs nuuq noorõq ohvitseriq, kiä eräelon olliq inämbüisi olnuq koolioppajaq. Edimädse ilmasõa aigu saadõtiq koolioppajaq, kiä Vinne sõaväkke võetiq, kõrraga vai pääle paari kuud sõaliinilolõkit lipnigõkuuli ja koolitõdiq lipniguq vällä. Tuuperäst tull'gi näist üle katõ tuhandõ eesti rahvusõst ohvitseri.
1842
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1842
Vabahussõda
Sõa edimäne jago
Sõaliin tagasi Viromaad pite, vaindlaisi kätte sattõq Kohtla-Järve, Jõhvi, Rakvere, vaindlanõ tull' ligi Tapalõ. Lõunarõnnal lätsiq kah vinneläseq edesi. Kõgõpäält jätt' Eesti 3. jalaväepolk Võro maahha. Umbõs 100 sõamiist, 53 ohvitseri ja 2 sõaväearsti tagasiq kolonnin liinast vällä, tuu oll' 8. joulukuu pääväl. 10 päivä ildampa, 18. joulukuu pääväl jäteti Valga maaha, taganõdi Talliina poolõ. Mõtõldi, et Tarton iks piätedäs kinniq Lõunarõnna edesitung, agaq ka Tarton es tulõq lahingust midägi vällä, jäteti ka Tarto maahha. Joulõ aigu oll' verrev vägi joudnuq 35 kilomiitre kavvusõlõ Talliinast. Sõaliin läts' Paidõ iist alla Võrtsjärve pääle, Võrtsjärvest käänd' üle nuka ja läts' Pärno lahtõ. Nii et kõvva puul maisõmaa-Eestit oll' lännüq vaindlasõ kätte.
Agaq tuu sõda oll' joba näüdänüq ka häid märke. Olkõgiq, et kõik aig taganõdi, muutu vaindlasõ pääletung kõrrast aigladsõmbas. Nuuqsamadsõq noorõq ohvitseriq ja kooliopilasõq olliq kõikaig viimädseq, kiä vällä tagasiq. Nääq jäiväq ega kiviaia taadõ, oro perve taadõ ja anniq säält vaindlasõlõ tulõlöögi. Inne ku vaindlanõ joudsõ näid sõs ümbre haardaq libisti käest ärq. Taganõdi, järgmädse säändse luuduslidsõ tõkkõ man anti jälq tulõlüük, jälleki taganõdi ja kõrrast aigladsõmbas muutu vaindlasõ pääletung.
Ja sõs üts miis leitnändi avvoastmõn - Kuperjanovi Julius - lõpõt' joba umbõs 30 km kavvusõl Tartost uma taganõmisõ Puurmani mõisan, võtt' ringkaitsõlõ, pand' mõisa torni sinimustvalgõ lipu üles ja ütel', et siiäq miiq jäämiq niikavva ku miiq väeq Talliina alt ütskõrd tagasi tulõvaq. Algul oll' sääl väeosan õnnõ 12 ohvitseri ja 30 kooliopilast. Kats naistõrahvast oll' kah, katõ ohvitseri provvaq: Kupõrjanovi uma naanõ Aliis ja viil leitnänt Kanni naanõ. Vereväq väeq lätsiq näist müüdä, õkva es ründäq, mõtliq, et küll nääq koolõssõq nälgä tan, a näide ala läts' muudku suurõmbas, näide mano pagõsi inemiisi okupeeritült alalt Võrtsjärvest nikagu Peipsini, Otõmpäält pääle. Kõigil puul käve kuuldus, et üts hull leitnänt om lõpõtanuq taganõmisõ, Puurmani mõisan pand ütsindä vasta ja minti sinnäq. Katõ nädäli peräst oll' miihi joba terveh pataljon kuun.
Samal aol Talliina valitsus ja ülembjuhatus tüüt' meelekimmält edesi, kiäki es mõtlõq pagõmisõ pääle, et võtamiq rahaq ja kraami üten ja lasõmi jalga välämaalõ. Viidi läbi mobilisiirmist viil vapo maiõ pääl: saari pääl, Õdagu-Eestin, moodustõdi vahtsit väeossõ, Talliinan ehitedi lajarüüpmeliidsi ja Pärnon kitsarüüpmeliidsi soomusrongõ ja saadõti nuuq sõaliini pääle, ehitedi soomusautit, kõrraldõdi hariligõst laivõst sõalaivo. Välämaalt taotlõdi api raha, varustusõ ja laskõmoona näol. Nii ilmuvaq välämaalt edimädseq vabatahtliguq Eesti sõtta. Viil vanaasta õdagu joud' Soomõst peräle edimäne vabatahtligõ ütsüs, piaaigu 1000 miist majori Ekströmi Martini juhtmisõl. Noist osa jäi Talliina, osa lätsiq esiq õkvalt sõaliini pääle Talliina ala 30 km kavvusõlõ. Väega olulinõ oll' tuu kah, et 12. joulukuu pääväl joud' Inglüse sõalaivastik Talliina lahtõ. Joba nädäli peräst Kruunliinast verrev laivastik rünnäs Talliina. Ingläseq leiq nääq sääl purus, võtiq kats sõalaiva vangi ja kingeq nuuq eestläisile, noist sai Eesti sõalaivastigu tuumik. Kavvõsõidokaptõn Pitka Johann, kiä oll' ka edimädse ilmasõaaigu saanuq ohvitseris, naas' Eesti laivastikku kõrrastama.
6. vahtsõaastakuu pääväl and' ülembjuhataja polkovnik Laidoner käso minnäq kõgõl sõaliinil vastapääletungilõ. Lätsiq sõs eestläseq hummogu poolõ edesi, joba tõõsõ päävä õdagu vallutõdi Tapa, tähtsä raudtiisõlm. Oll' joba valmis saanuq neli lajarüüpmelist soomusrongi. Nuuq panniq inne ku midägi taibati Tapalt Tarto pääle minemä, selle et soomusrongõ ülembäq olliq kõik Tartomaa ja Tarto miheq ja nuuq pelgsiq väega, et miä näide sugulaisiga sääl juhtus, et jutt või jo minnäq verevide kõrvo, et nuuq ommaq sääntseq miheq. Rakveren löüti 200 laipa - verevil tapõtuq eräinemiseq - ja noil päämäne süüdüstüs oll', et kas näide miheq vai veleq vai pujaq olliq Eesti sõaväen. Peläti, et sama hull lugu tulõ Tarton.