cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmine
Tallituspüürdmisega panti pall'odõlõ küllile vahtsõq nimeq (suurõmb jago noist Saarõ- ja Võromaal), selle et üten umavalitsusõn ei toheq ollaq mitund küllä sama nimegaq. Kokko sai vahtsõ nime 50 küllä, 9 küllä panti hoobis tõsõga kokko.
Tallituspüürdmiisi mõtõq
2015. aastaga mahlakuun ammõtihe saanuq Rõiva Taavi tõõsõ valitsusõ tegemiisi kavan oll' ka tallituspüürdmine. 2016. aastaga urbõkuun saiõ hüvähüse tallituspüürdmise säädüsplaan, mink perrä pidi umavalitsusõn elämä vähämbält 5000 inemist, kuikiq valitus taht', et umavalitsuisin olnuq vähämbält 11 000 inemist.
Sündü paigapäälitside umavalitsuisi priitahtliguq ja pääle sunniduq kokkominemiseq, külänimmi ja maakunnapiire muutmisõq. Niimuudu jäi 213 Eesti umavalitsusõst alalõ 79, minkast 15 ommaq liinaq ja 64 vallaq.
Tallituspüürdmise mõtõq oll' andaq paigapäälitside umavalitsuisilõ joudu mano, selle et ku inemiisi elli egäl puul esiq pall'o, oll' ka umavalitsuisil rahha, ammõtnikkõ ja teenüssit esiq pall'o ja mõni joud' rohkõmb ärq tetäq ku tõõsõq.
Lätteq
Katõgooria:Eesti valitsõmisjaotus
Ahitsõ
Ahitsõ (eesti keelen Ahitsa, varrampa ka Ahitse) om külä Võro maakunnan Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Külä veeren om Ahitsõ järv.
Nimi
Sissekäänüs om -lõ: minnäs Ahitsõlõ.
Järve om nimmat pall'o varramp ku küllä: 1638 Altzy Jerw ja 1839 Ahize S[ee]. 1638 nimmati talopoiga Jerre Pallo Pustus, kiä elli Nursi kandin, ja kirotõdi, et järve ümbre om priititülü. 1765 mainitsõdi Simmuli külä all Jerwe tallo, miä võisi ollaq Ahitsõ järve veeren. Alles 1869 nimmati kimmähe Jerwe tallo, mink man oll' Ahhitze Jerw.
Külä sai nime talo perrä, miä umakõrda sai uma nime järvelt. Ahinõ : ahitsõ on umahussõna.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Elektromagnetilinõ kirgämine
Elektromagnõtilinõ kirgämine om elektromagnõtlainidõ levimine. Elektromagnõtlainõq om eelektri- ja magnõtvälä perioodilinõ muutuminõ, miä levi ruumin.
Katõgooria:Füüsiga
Luunja vald
pisi|Luunja vald (2017) pisi|Luunja mõisa park Luunja vald om umavalitsusütsüs Tarto maakunna hummogujaon Imäjõõ ürgoro kurapuulsõn perven. Valla suurus om 132 ruutkilomiitret. Vallakeskus om Luunja allõv ja vallan om 20 küllä. Kõgõ suurõmb külä om Kavastu külä, kon om 383 elonikku. Luunja vallan om 5182 elonikku.
Luunja vallan om kats latsiaidaq ja üts kuul, kon om piaaigo 500 last. Luunja vald om kõgõ inämb tunnõt kurgikasvatamisõ peräst, vallan om Grüne Fee Eesti As, kiä kasvatas kurkõ ja muud aiakraami. Luunjan om ka Tarmeko As, kon tetäs tarõkraami. Luunjan om ka mitu talli ja palju hobõsit. Luunjan om illos viiviir ja satam, kon saa tsukõldaq ja loodsikuga sõitaq. Imäjõõ veeren om ka Imäjõõ Suursuu, kon saa matkal kävvüq. Kavastu külän om Kavastu parv, miä om ainukõnõ tekev parv Eestin. Om ka kultuurimaja, kon om pall'o huvitsõõrõq. Kooli man om ka spordiplats.
Luunjast om peri ka tunnõt inemiisi, näütüses maadlõja Jaago Jaan, kirämiis Söödi Karl-Eduard ja Hiie Ernst, kiä oll' klavõrimeistre.
Luunja vald tetti 1991. aastaga lehekuu 16. pääväl. Parhilla om Luunja vallavanõmb Andersoni Aare. Varrampa om Luunja vald olnuq Uue-Kastrõ piiskupilinnussõ jago. Uue-Kastrõ piiskuplinnus oll' tähtsä Tarto liina hoitmisõl Põh'asõa aol. Luunjan om olnuq ka mõisaq, kõgõ suurõmbaq olliq Luunja ja Kavastu mõisaq. Luunjan oll' viil 6 mõisat. Mõisaaost ommaq alale jäänüq ilosaq mõisapargiq.
Katõgooria:Eesti vallaq
Tamsalu
Tamsalu on liin Õdagu-Viro maakunnan Tapa vallan. 2019. aastagal oll' liina rahvaarv 2103.
Põh'apõdrapidämine
Põh'apõdrapidämine om põh'arahvidõ põlinõ eloala. Põh'amain pidäväq põh'apõtro põhilidsõlt saamiq.
Katõgooria:Eläjäpidämine
Tamsalu
Tamsalu sai alõvis 1954. aastagal ja liinas 1996. aastagal.
Läbi liina lätt Tapa–Tarto tsihin raudtii.
Lätteq
Katõgooria:Eesti liinaq Katõgooria:Tapa vald
Siksälä
Siksälä om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Miss'o valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Põlgastõ mõisa
pisi|Põlgastõ mõisa Põlgastõ mõisa (sks. k. Pölks) oll' perismõisa Kanepi kihlkunnan põrõhõlladsõ Laheda valla alal. Tä luudi 17. aastagasaa lõpon, ku tä jaeti ärq Kruutusõ mõisast.
Välisllingiq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna mõisaq
Swifti Taylor
Swifti Taylor (snd. Taylor Alison Swift; sündünüq 13. joulukuu pääväl 1989) on Ameeriga Ütisriike laulja ja laulukirotaja.
Ta om peri Pennsylvaniast. Swift alost' muusigaga, ku tä oll' õnnõ 9-aastaganõ. Edimält nakas' Swift tegemä kantrimuusikat, a sõs läts' üle popmuusiga pääle. Pääle laulmisõ mõist Swift mängiq ka klavõrit ja kitrat. Ta om vällä andnuq 12 albummi, kõgõ värskimb album "Midnights" tull' vällä nii kuu aigo tagasi. Uma karjääri aol om Swift võitnuq väega pall'o egäsugumaidsi avvuhindo ja uma luudu peräst om tä tunnõt kõgõ ilma pääl.
Swifti kõrdaminekidõ põhjuisi om mitu – tä om pikkä aigo võidõlnuq naisi õiguisi iist, viil võtt tä sõnna poliitikan ja om ülepää häätahtlinõ inemine.
Swifti ümbre ommaq kõikaig olnuq jandaliq. Tä om avalikkusõ tähelepandmist saanuq ummi välläütlemiisi ja peigmiihi peräst. Kõrd sai tä nii suurõ viha ohvris, et tä kattõ nigu maa alaq. Meediä es näeq Swifti piaaigo terveq aastak. Ku tä tagasi tull', sai tä jälq terveq ilma tähelepandmisõ. Parhillaq om Swift populaarsõmb, ku kunagiq innembä.
Parhillaq om Swifti peigmiis näüteleja Joe Alwyn – nääq ommaq kuun olnuq joba kuus aastakka. Koton om Swiftil kolm kassi – Olivia Benson, Meredith Grey ja Benjamin Button. Swifti sõbraq omma niisamatõ tunnõduq inemiseq – laulja Selena Gomez, modell' Gigi Hadid, näüteleja Dylan O'Brien ja mitmõq tõsõq.
katõgooria:Ameeriga Ütisriike lauljaq
Mõnistõ
Mõnistõ vai Mõnistmõisa om külä Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastakka oll' külä Mõnistõ valla keskus.
1968
1968. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10181. aastak sirvikallendri perrä.
Mõnistõ
Mõnistõ piirkunda om nimmat ka ku Mehkamaa.
1968
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1968
Mõnistõ
Mõnistõn ommaq Mõnistõ raamadukogo, postkontor, perearstikeskus ja hooldõkodo. Lähkün om ka Coobi puut.
Külä õdagupiir lätt müüdä Mustajõkõ.
Küläst lätt läbi Võro–Mõnistõ–Valga maantii ja säält saa algusõ Mõnistõ–Hopa maantii.
Lätteq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Naksitralliq
pisi|Naksitrall Sammõlhapõn Tarto liina sainajoonistusõ pääl. Naksitralliq om eesti latsikiränigu Ravva Eno ja kunst'nigu Valteri Edgari raamat. Valteri Edgar joonist' raamadu päätegeläseq, väikuq mehekeseq Muhvi, Sammõlhabõna ja Kängpoolõ.
Nuuq pakvaq põnõvust nelän raamatun:
Kats viimäst raamatut "Naksitralliq" ja "Jälq neoq naksitralliq" tulliq vällä ildampa.
Neoq teosõq ommaq tõlgiduq kokko 18 kiilde. Katõgooria:Raamaduq
Kurgjärv
Kurgjärv om järv Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan Kurgjärve külän. Kurgjärvest mõnisada miitret hummogu puul om Väikjärv.
Järve vesi vaihtus ärq üte kõrra aastagan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Võid
pisi|Võiupakk pisi|Võidõ ja rasvo riiol poodin Võid om päämidselt lehmäpiimä koorõst tett söögianõq, mink seen on rasva 68–82,5%. Võiu seen om 16–20% vett, 1% valku ja rasvavapa piimä kuivainõt. Võiun om  ka A-, E-, D-, ni vähä C-vitamiini ja B-rühmä vitamiiinõ.
Tegemine
Võidu om tett tuust aost pääle, ku eläjide piimä om söögis tarvitõt. Vanast tetti võidu võiukirnun hariligu puuluidsaga hõõrõn vai kinnidse anoma seen loksutõn. pisi|Koton esiq võiutegemine
Võidu tetäs puhtast ja kõrraligust hapnõstkoorõst vai rõõsast koorõst. Vahtsõmbal aol tetäs taad võiumassinaga. Kuurt klopitas, kooniq rasvaosakõsõq lätväq kokko võius ja jääs perrä võiupiim.
Kaeq viil
katõgooria:söögiq
Kaagu (Sõmmõrpalo)
Kaagu om külä Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Kaeq viil
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Sõmmõrpalo vald
Parmupalu
Parmupalu om külä Mõnistõ vallan Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Mõnistõ valda.
Halliste kihlkund
Halliste kihlkund om üts viiest Mulgimaa kihlkunnast. Aoluulidsõlt oll' tä Pärnomaal. Kihlkunna keskus om Halliste.
Välislink
Katõgooria:Halliste kihlkund Katõgooria:Pärnomaa kihlkunnaq Katõgooria:Pärnomaa
Järvere
Järvere om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Midä kaiaq tasos
pisi|vasakul|Järvere bussipiätüs
Lätteq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Uma hädä
Uma hädä vai uma haigus vai menstruatsioon om naasõ limaskestä imäkuast vallalõ tulõminõ. Sääne asi om naasõl umbõs kõrra kuun – 1 tsõõr kestä umbõs 28–34 päivä. Tsükli vai tsõõri alostusõn juusk 2–7 päävä joosul naasõ imäkuast verd.
Umahaigusõga või üten kävvüq kõtuhaluq, väsümüs, rõndo hellüs, tujokanõ olõminõ jne.
Nimeq
Menstruatsiooni kotsilõ om võro keelen hulk ütlemiisi: kuurõivaq, vereväq, rõivalidsõq, ihovar'otus, uma haigus. Katõgooria:Inemine
Ukraina kiil
Ukraina kiil (украї́нська мо́ва, ukrainska mova, [ʊkrɐˈjinʲsʲkɐ ˈmɔwɐ]) om indoõuruupa kiili hummogupuulnõ slaavi rühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 40 mill'onat inemist mitmõl puul maailman. Suurõmb jago naist eläs Ukrainan.
Ukraina kiil om osast ka vinne keelega segi, pall'oq ukrainlasõq kõnõlõsõq ka mõlõmbat kiilt, eriti Ukraina hummoguosan.
Ukraina kiil lätt umbõs 60% vinne keelega kokko. Sõnavara poolõst om rohkõmb kokkominekit poola (70%), slovakkia (66%) ja valgõvinne (80%) keelegaq.
Ukraina kiil pruuk kirillitsat.
Keelenäüdüs
elo = життя (žyttja), armastus = любов (ljubov), кохання (koh’annja), upin = яблуко (jabluko), oopõrimaja = оперний театр (opernyi teatr), tütrik = дівчинa (divtšyna).
Arvsõnaq 1–10 ukraina keelen: Ukraina: "Всі люди народжуються вільними і рівними у своїй гідності та правах. Вони наділені розумом і совістю і повинні діяти у відношенні один до одного в дусі братерства."
Võro: "Kõik inemiseq sünnüseq avvo ja õiguisi poolõst ütesugumaidsis. Näile om annõt mudsu ja süämetunnistus ja nä piät ütstõõsõga vele muudu läbi käümä."
Lätteq
Katõgooria:Keeleq
Opõratsiuun London Bridge
pisi|[[Kuningaimänd Elizabeth II, 2015]] Opõratsiuun London Bridge (võrokeeli Londoni silla opõratsiuun) om plaan, miä saa Ütiskuningriigist päält kuningaimändä Elizabeth II kuulmist. Plaanit oll', kuimuudu kuulutõdas vällä kuningaimändä kuulminõ, ku pikk om ammõtlik leinoaig ja määne piät olõma timä matminõ. Osa plaanist om paika pandnuq kuningaimänd esiq, mõnõq otsusõq tege timä perrätulija Walesi kuningapoig Charles.
Opõratsiuun läts käüki 8. süküskuu pääväl 2022 ku kuningaimänd Elizabeth II kuuli. Katõgooria:Ütiskuningriik
Seenkäänüs
Seenkäänüs vai seenütlejä vai inessiiv om käänüs, mink mõtõq om näüdädäq minkagi seen olõmist.
Seenkäänüs võro keelen
pisi|414x414px|Võro keele sisemine jagonõminõ peräsilbi -u/-o ja seenkäänüse lõppõ -n/-h/-hn perrä. Nigu nätäq, om näütüses sõna koton õdagu puul hoobis kotun ja hummogu puul kotoh, a Haani-Rõugõ vanõmban keelen või tuu täämbätseni pääväni ollaq viil ka "kotohn". Seenkäänüsse lõpp om üts suurõmbit võro keelde sisemädse lakjaminegi juuni. Hummogu (Vahtsõliina, Räpinä) puul üteldäs hariligult kotoh, õdagu (Urvastõ, Sännä) puul kotun.
1836
1836. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10049. aastak sirvikallendri perrä.
Seenkäänüs
Seenkäänüs võro keelen
Mõnikõrd arvatas, et -h lõpp om õnnõ seto keelen, tegeligult kõnõlõs puul Vanna-Võromaad h-lõpuga. Ku minnäq keele aolukku, sis ommaq naaq mõlõmbaq lühembäq variandiq peris vanast hna-/hnä-lõpust: kotohna, käehnä. Sääntsit vanaperäliidsi sõnavormõ või viil löüdäq vanost rahvalaulõst, näütüses
Kolm oll' kõivo kotohna
Üts oll' kõiv kuldalehti,
Tõõne kõiv hõpelehti,
Kolmas kõivo vaskilehti (Esä oll' mul ilmarikas, H I 6, 592/3 (5) < Vastseliina khk. - Jaan Sandra < Leimanni Okse, Kundra tütar (1895))
Täämbätseni aoni või mõnõl puul Võromaal viil kuuldaq hn-lõppu, nt iihn, kotohn.
Lätteq
Katõgooria:Käänüsseq
Kiir (matõmaatiga)
Kiir om punktihulk, miä tegünes lõigu lõpmalda pikendämisel üle üte otspunkti.
Katõgooria:Geomeetriä
Saint George’s
Saint George’s om Grenada pääliin ja kõgõ suurõmb liin. Liin om saarõ lõunõõdaguveeren hobõsõravvakujolidsõ lahe veeren.
Katõgooria:Grenada Katõgooria:Pääliinaq
Kvant
Nääütüses elektroni energiä aadomin om kvantiseerit. Ku elektron lätt üle madalamba energiäga energiänivoolõ, sõs kirädäs kvant, ja ku tä lätt üle korgõmba energiäga energiänivoolõ, sõs neeletäs kvant. Sääntse kvandi energiä om vastavidõ energiänivoodõ energijise vaih.
Hürsi
Hürsi om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Miss'o vallan.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Lu Xun
Lu Xun (鲁迅; 1881-1936) oll' üts suurõmbit hiina 20. aastagasaa kiränikke ja hiina vahtsõaolidsõ kirändüse luujit. Lu Xun om kiränigunimi, timä peris nimi oll' Zhou Shuren.
Katõgooria:Hiina kiräniguq
Kaapsuu
Kaapsuu om külä Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Kaeq viil
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Sõmmõrpalo vald
Häärmäni
Häärmäni om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Miss'o vallan.
2017. aastagal panti küläga kokko Rebäse külä.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Foodon
Foodon om elektromagnetvälä kvant. Tä om valgusõ ja kõiki tõisi elektromagnetilidsõ kirgämise vormõ kõgõ vähämb osakõnõ.
Katõgooria:Füüsiga
Muakunn
pisi|Muakunn Muakunn (Pelobates fuscus) om katõpaigaelläi muakundlaisi sugukunnan muakunna perrekunnan.
Muakunna om Põh'a-Eestin väega veidüq. Tälle miildüs inemiisi lähkün elläq. Päivä käkk' tä hinnäst õks kohegiq pehmembä maa sisse. Tuu jaos kõlbas tälle pehmemb muld, midä om nurmõ pääl ja ussaian.
Inne Tõist ilmasõta olliq muakunna kõgõ parõmbaq kudõnõmisõpaigaq linalioq ja -läppeq. Nuuq olliq süväq ja säält saiq muakunnaq süvväq. Linalion saiq nääq 100–110 päivä rahuligult elläq. Näpopikkudsõq kunnapujaq kasviq es'kinäq vassapikkudsõs (päält 17 cm).
Katõgooria:Katõpaigaeläjäq
1967
1967. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10180. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1967
Kivisild (Tarto)
thumb|Kivisild, ca 1880 Kivisild oll' Tarton 1784–1941 parhilladsõ Kaar'silla kotussõ pääl olnuq sild. Klassitsistlik sild oll' ehiteld Liivimaa meistre Siegfriedeni J. Carli projekti perrä ni ehitüsmeistre Zaklowsky Johanni abil aastagil 1779–1784. Ehitämisel kaotõdi ärq Imäjõõ põh'apoolinõ kõrvalinõ harojõgi ja Holmi saarõst sai Imajõõ põh'apoolinõ perv. Sild oll' kavva ainugõnõ kivist sild Baltikumin.
Silla keskmäne jago oll' puust ja ülesnõstõtav, ja tuu tekk' laivaliikmisõ võimaligus. Katsa värehtikaarigaq Kivisild oll' 5,6 miitret laiu, väreht'ikaare man 4 miitrit laiu, ja tuu ehitämise pääle läts' umbõs 3000 graniitplokki. Kivisild sai valmis 16. süküskuu pääväl 1784.
Silla raatusõpoolidsõ saina pääl olliq kats kivist tahvlit śaksa- ja ladinakeelitside tekstegaq: SISTE HIC IMPETUS FLUMEN CATHARINA II IUBET CUIUS MUNIFICENTIA HAEC MOLES IN COMMODUM PUBLICUM EXSTRUCTA LIVONIAQUE PRIMO PONTE LAPIDEO ADORNATA MDCCLXXXIII ('"Jõgi, piäq siin umma vuulu," käsk Katariina II, kink heldüsest seo sild om ehiteld ja kiä om Liivimaad ilostanuq edimädse kivisillagaq aastagal 1783').
Silla õdagupoolõ häöt' 1941. aastagal ärq Nõukogude Liido syavägi, hummogupoolinõ sillakaar' häädü 1944. aastagal.
Peebu (Mõnistõ)
Peebu om külä Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Kivisild (Tarto)
Välislingiq
Katõgooria:Tarto sillaq
Peebu (Mõnistõ)
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Mõnistõ valda.
Godot'd uutõn
"Godot’d uutõn" ( välläütlemine Godoo) om ilmakuulsa näütemäng, mink om kirotanuq Becketi Samuel 1948–1949.
Näütemängun om kats tegeläst – Vladimir ni Estragon. Nä uutasõq Godot'd, kiä ei tulõkiq. Võro kiilde om taa näütemängu ümbre pandnuq Rahmani Jan. Katõgooria:Tiatri Katõgooria:Kultuur
Kõrbjärv (Sandisuu)
Kõrbjärv om järv Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Barbados
Barbados om saarõriik Kariibi mere ja Atlandi suurõmere vaihõl. Barbadosõ pääliin om Bridgetown.
Peräjärve (Mõnistõ)
Peräjärve om külä Mõnistõ vallan Harglõ kihlkunnan.
Särg
Särg kasus 25–35 cm pikäs ja 1,5 kg rassõs. Timä eloiä pikkus või ollaq esikiq 17 aastakka. Särel om rohikanõ sälg, hõbõhõdsõ läükegaq küleq ja valgõ kõtt, silmäq ja hormaq ommaq verkjädseq.
Peräjärve (Mõnistõ)
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Mõnistõ vald
Barbados
Välislingiq
Katõgooria:Põh'a-Ameeriga riigiq Katõgooria:Põh'a-Ameeriga maaq
Särg
Särg eläs piaaigo kõigin Võromaa järvin. Säre elopaik om perveveere lähkün muatsõn paigan, kon om pall'o viihaino. Särg eläs umma ello pääas'aligult õnnõ päivä. Üüse käkk' tä hinnäst haino vaihõlõ ja suik sääl. Särg' süü kalost kõgõ rohkõmb egäsugumaidsi viihaino. Särge sööväq pia kõik' rüüvkalaq ja viitsirguq.
Katõgooria:Kalaq
Piiruja (Vahtsõliina)
Piiruja om uja Vahtsõliina kihlkunnan. Tä nakkas pääle Orava kandi mõtsost nink juusk kur'a poolõ päält Piusa jõkkõ. Tä om Võro- ja Setomaa (Raakva nulga) piiris.
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Pantri
Rahvaligun pruugin kutsutas mõnikõrd pantris ka leopardi. Musta pantri nime all tundas leopardi mustakarvalist vormi.
Alavere Mati
Alavere Mati (Mati Alaver, sündünüq 21. radokuu pääväl 1954 Võron) om inneskine eesti suusatreener.
14. novembril 2019 mõist Harju maakohus Alaveri süüdü, et tä mõot' suusatajit dopingut tarvitama, ni karist' timmä aastadsõ tingimise vangistusõga 1,5aastadsõ katsõaoga. Katõgooria:Eesti treeneriq
Jakapäiv
pisi|Prohvõt' Eelijä tulinõ taivahesõit Jakapäiv vai iljapäiv om vana kalendri 2. põimukuu (mädäkuu, lõikuskuu) pääväl (vahtsõ kalendri perrä 20. hainakuu pääväl), kolq täüt nädälit päält piitrepäivä ja viis üüdpäivä inne annõpäivä.
Taa om pühä prohvõt' Eelijä (sl k Илия, kr k Ἠλίας) mälehtüspäiv. Peetäs pääas'aligult Setomaal ja om aost aigu suur praasnik olnuq, mink juurõq küünüseq inneristiaolidsi kombidõ mano.
Es'kiq selgebält ku setodõl, ommaq alalõ hoitunuq muistidsõ vakusõpraasnigu ja ohvõrdustal'tusõ kombõq vad'alaisil.
Koh peetäs
Küläpraasnikit ja tsässonapühhi peetäs vai om peet Luhamaal, Ungavitsah, Krohovah, Lõtinah, Koss'olkah, Vohinah, Bolkovah, Molnigah, Pitalovah, Konetskih, Krasnagoorah, Luki Kupeelitsah, Metkavitsah, Parkanuvah, Podgramjeh, Ragosinah, Rääsolaanõh, Sokolovah, Suurõ-Vidovitsah, Väiko-Vidovitsah, Tias'sil, Lebedih, Trubal ja Tavidakondsah.
Kuis peetäs
Jakapäävä tüüd tetä-äs, käüti ker'koh ni matusõaiah edevanõbidõ haudu pääl. Õdakuspoolõh kul'atõdi. Tuu oll' viimäne suurõp suvinõ pühi, ku sai viil ilosit kergit suvõrõivit kandaq. Põimukuu algusõhe trehvsiqkiq sagõhõhe kõkõ lämbebäq ilmaq ja pall'o pikseht. Om sääne ütelüs, õt Ilja om pikse peremiis. Jakapääväst nakasõq ilmaq sügüsetsebäst minemä ja tulõ vil'äkor'stus. Üüq lääväq jahhehebäst ja pümmehebäst.
Ungavitsah om jakapäivä nelli päivä peet. Inne peeti õnnõ kolq päivä. Päält tuud, ku kuagiq külämiis oll' lännüq perämätse pühi nurmõ tüühü, tap' pikseh tä arq. Tuust aost naati neländät päivä ka pidämä. Jakapäävä om Ungavisah õks kirmas olnuq. Sis tull'eq sinnäq kokko umatsõq ja hõimolisõq. Praasnikut peeti Ungavitsa mäe pääl. Tuu om korgõ illos kotus õkva Ut'sa järve otsah - olõ-õi kavvõh Petseri-Pihkva suurtiist, veid'okõsõ maad Ungavitsa käänätüsest külä poolõ.
Minevä aastagasaa 90-ndide algusõh, ku setodõ hindätiidmine nõsõma naas', sai kirmasõst ummamuudu Ungavitsa külä ja perridõ kokkotulõk. Tuulaigo setodõl viil umma lippu olõ-õs, pito peeti Eesti sini-must-valgõ all. Rahvast kogohu pall'o, tutvit ni sugulaisi tull' ka Eestimaa kavvõbist kotusist.
Umbõs kümme aastakka oll'eq säändseq Ungavitsa külä kokkotulõgiq. Ku Eesti-Vinne piirikontroll kimmäbäst läts', kahani ka kirmas. Noq om külägi piaaigu arq häädünüq.
Lebedi küläh om kirmas jakapäävä edimädsel pühäl, Trubal tõõsõl pühäl, Tavidakondsah kolmmandal pühäl.
Jakapääväst Vislapuu Ode perrä
Vislapuu Ode Setomaalt om kõnõlnuq niimuudu.
''Jakapääväst käänüs suvi joq sügüsehe.
''Miis läts naasega jakapäävä ker’kohe. Vana teeda puttu vasta. Ütel’: “Mille tiq nii läät, ku hobõsõ hand olõi sõlmõh? Vet noq om viil kevväi.” Tulli nuuq ker’kust tagasi niq ütliq: “Pangõq noq miq kaq hobõsõl hand sõlmõ!” Puttu jalq tuusama vasta. Ütel’: “Mille teil hobõsõl hand om sõlmõh? Vet noq om joq süküs.”''.
Prohvõt' Eelijä kotsilõ Piiblih
Prohvõt' Eelijä oll' perit Gileadimaa Thesbe liinast Jordani jõõst hummogu puul. Tä elli kasinat ja lihtsät ello. Miildü kandaq lambanahast mäntlit ja tõmmas' tuu hõlmaq kokko prosta nahkpailaga. Timä nimi Elijahu tähendäs heebreä keeleh "Issänd om mu Jummal'." Eelijä oll' uma eloviisi poolõst pallav' ja loovka jutuga oppaja ni periandmadu kõnõlõja. Säändse pirandi muudu olõgi peräst naati timmä kaq judaistligu Rooma-vastalidsõ pardisanipargi liikmõst pidämä, a tuu ummakõrda tõi vabamehe kuulsusõ ni säädüserikja tuntusõ kuningas Ahabi ja timä naasõ Jazebeli sil'mih.
Jakapäiv kerigukalendrih
Tuul pääväl, ku piiblisõnno perrä Pühä Eelijä tulitsidõ rattidõgaq taivahe sõit', pühitsedäskiq prohvõt' Eelijä pühhä (vana kalendri 2. põimukuu päiv). Tüüd olõ-õs lubat tetäq, muido või Pühä Eelijä pahatsõst saiaq.
Prohvõt' Eelijät pallõldas põvva aigo, õt tulõsiq vihma. A ku vihma oll' veigaq kavva ja pll'o sadanuq, sis pallõldi Eelijät, õt vihm järgi jääsiq.
Pühä Eelijä käest om pallõld kaidsõt kaq pikse iist.
Prohvõt' Eelijä perrä pantuq nimeq
Vana Testamendi kõkõ kuulsaba prohvõdi Eelijä perrä om Lõunõ-Eestih latsilõ nimest pant vinne nimest Ilja perit Hillo, Illis, Iljo ja Illo.
Kapstaleib
Taa om suur kapstapiirak.
Kapstaleibä pidi 4 tunni ahoh hoitma.
Piirak tull' paksu koorõga ja suurõ leevä suurtunõ.
Seenekotletiq
300 g soolasiini, 200 g ts'algotõt tsialihha, ½ takanat kesväjauhõ, 3 sibulat, 2 munna, tsitroni- ja valgõt pipõrd, riivit saia.
Seeneq leotaq ja ts'algotaq. Ts'algotaq sipul' ja hautaq võiu seeh kullakarva pruun'st. Siädäq kõik kõrdapiteh läbi. Laskaq segol tunn'kõnõ saistaq. Höörütäq kotletid, püperdäq riivit saia seeh. Kütsäq.
Lätteq
katõgooria:Seto rahvakallendri
Ihatsi
Ihatsi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Krõmmi puulsaar
pisi|395x395px|Krõmm om märgit tummõrohilidsõgaq Krõmmi vai Krimmi puulsaar (ukraina keelen Крим, Krym, vinne keelen Крым, Krym, krõmmitatari keelen Qırım) om puulsaar Musta mere põh'arannikul.
Krõmm om de jure Ukrainalõ ja 2014. aastagast de facto Vinnemaalõ kuuluv maa.
Krõmmis lõunõ puul mere all om hulga maagaasi. Ku Vinnemaa Krõmmi hindä alaq võtt', jäi Ukraina umbõs 80% maagaasist ilma. Katõgooria:Ukraina
Oksaneni Sofi
Oksaneni Sofi-Elina (sündünüq 7. vahtseaastakuu pääväl 1977 Jyväskylän) om eesti juurigaq Soomõ kiränik. 2008. aastagal sai Oksanen uma romaani "Puhdistus" ("Puhastus") iist Finlandia kirändüsavvohinna.
Oksaneni Sofi om opnuq Helingi Ülikoolin kirändüstiidüst ja Helsingi tiatrikoolin näütekirändüst. Timä mõlõmbaq edimädseq raamaduq, romaan "Stalini lehmäq" ja edimält näütemängon ja ildampa romaanin ilmunuq "Puhastus", jutustasõq Eestist ja iist'läsist. Oksanen lubasi samal teemäl kirotamist ka tulõvigun jakadaq.
Oksanen om toimõndanuq ka mitmin lehin ja kirotanuq ütiskunnast ja poliitikast. Aokiränikkõ Hietaneni Leenat ja Bäckmani Johanit, kiä ommaq ütlenüq, et Eesti läts' Nõvvokogo Liito esiq umast tahtmisõst, om Oksanen võrrõlnuq holokausti eitäjidegaq.
Sofi Oksanen om ka gooti subkultuuri avvostaja.
Avvohinnaq
Katõgooria:Soomõ kiräniguq
Määne om seo maa?
"Määne om seo maa?" om albom, kon pääl ommaq edimädselt (2008) ja tõsõlt (2010) Umalt Pidolt ja inne mõlõmbat pito peet Uma Laulu võigõlusõlt kor'atuq lauluq. Albom om ilmunuq 2013. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandjaq ommaq Kõrvipalu loometalu ja Võro Selts VKKF.
Albomi pääl om kokko 19 laulu. Plaadiga om üten vihk laulusõnnoga.
Lauluq
Katõgooria:Võrokeelidseq albomiq Katõgooria:2013 albomiq
Öüdsinkäümine
Öüdsinkäümine vai öüts oll' hobõsidõ ja veohärgi üüsene kar'ataminõ külä ütidsel kar'amaal. Öüdsin käüdi hariligult keväjädsel künnüaol, mõnikõrd ka pääle hainaaigo. Eestin kest' öütsikommõq talomaiõ kruntiajamisõni 19. aastagasaa tõõsõl poolõl.
Hallopi Piitre (sündünüq 1872 Toodsi külän Rõugõ kihlkunnan) om öütsinkäümisest kõnõlnuq niimuudu (kaeq: "Kuiss vanal Võromaal eleti", lk. 133):
''Öüdsih käümine oll' väega tähtsä asi kah. Hobõsõq lätsi öütsi aprilli lõpu puuldõ vai mai edeotsah, ku mõtsa tull' hal'as hain. Üts miis oll' külä päält öüdsivana. Toolõ masti ega hobõsõ päält mõõt rüki, päts leibä ja kümme kopka raha. Aig oll' maikuust väiku maarjapääväniq. Väikene maarjapäiv om katsadal septembril. Ega hobõsõ jaos pidi olõma kah üts niidülump vai suuviir. Noorõq poisiq vai tütrigu olliq kõik üüse kuuh, kaiq hobõsidõ perrä. Teiq suurõ tulõ üles, sõs oll' lämmi ja soeq es julguq kah sõs lähkohe tullaq. Hobõsõq jälq hoiõq tulõ ümbre.
''Äripäivildõ iks maati. Inne pesti puhmaalodsõq nuiõgaq ärq, et mud'o vast mõni hussitükk um. Üüvaht õks jäi üles. Tuul oll' tirinui käeh. Tuuga hirmut' hobõsit tulõlõ lähembähe ja sussõ kavvõmbahe. Tirinui oll' puultõõsõ arssina pikkunõ nui. Sinnäq oll' traat külge pant ja sinnäq traadi perrä sändsit asju pant, mis häste tiriseseq, ku raputat.
''Puulpäävä üüse oll' tuu mängmine. Sõs veeti vägipulka ja oll' kaalaluuri vidämine ja tsuuri lüümine. Kuq öüdsiaig oll' lõpnuq, korssiq poisiq raha kokko, tõiq viina ja peiq sõs perämäst pito.
Adsoni Juhan (sündünüq 1852 Morosuu-Tsäpsi külän Vahtsõliina kihlkunnan) om öütsinkäümisest kõnõlnuq niimuudu (kaeq: "Kuiss vanal Võromaal eleti", lk. 134):
''Keväjidõ tükke õks hainu puudus tulõma. Sis keväjä tõutegemisõ aigu käüti hobõstõga öüdsih. Öütsi läts' terveh külä kõrragaq. Osa miihhi magasi, osa jalq vahtõ hobõsit. Tuulaiga ütsvaheh varastõdi hobõsit, sis õs tohiq hobõsit kunagi ütsindäq jättäq. Õdagu korjuq kõik külä öüdsilisõ ütte paika kokko, kohe sis kunagi oll' kõnõld minnäq. Hobõsõq panti kammitsahe. Kammitsa olliq tuulaiga ravvast ja tabaga kinniq pandaq. Ütsvaheh tohi-s liinahki hobõsit vallalõ jättäq. Kinkõl oll' parõmb hopõn, tuu oll' kõgõ kammitsah.
''Kiä olliq käsitüümeheq, nuuq tei öüdsih tüüd kah. Mõnõl oll' võõt rattatsõõr tetäq, sis ku hummogu kodo läts', oll' tsõõr tokiga säläh. Suurõmbalt jaolt õks istuti niisama tuliveereh ja tetti nalja. Mõnõq veiq vägipulka, mõnõq jalq maadliq. Mõnikõrd, ku mehe olliq väsünüq, sis maati. Kõik külä poisi olliq kuuh, siss sääl sai jo õgasugust nalja.
Katõgooria:Tüüq
Kvantmekaaniga
Kvantmekaaniga om hulk põhimõttit, miä seletäseq füüsigalist reaalsust aadomidõ ja viilgi vähämbide tsibipudinidõ (elektroniq, proodoniq ja tõõsõq) tasõmõl.
Katõgooria:Füüsiga
Piili
Piili om külä Mõnistõ vallan Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Mõnistõ vald
Oma Mua
Lehe trüküarv om 1500 tükkü ja taad and vällä kirästüs Periodika.
Kaeq viil
Katõgooria:aoleheq Katõgooria:Kar'ala
Pille uja
Pille uja vai Rauba uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Piusa jõkkõ.
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
2011
2011.  aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10224. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:21. aastagasada 2011
Simula
Simula om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastal käve külä Haani valda.
Küläst lätt läbi Kosõ–Käbli tii.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Ukraina vapp
pisi|Ukraina väiko vapp Ukraina vapp (ukraina keelen Герб України) om Ukraina riigivapp.
Ukraina vapi pääl om kolmhammas.
Kolmhammas
Kolmhammas om peri jo aost inne ristiusko. Midä taa täpsäle tähendäs, ei olõq peris selge. Mõnõq aoluulasõq arvasõq, et kolmhambaga kujotadas kulli. Katõgooria:Ukraina
Euleri õgõvjuun
pisi|Euleri õgõvjuun (verrev) lätt läbi ümbretsõõrjoonõ keskpunkti (rohilinõ), korguisi lõikumispunkti(sinine), mediaanõ lõikumispunkti (pihlõnõ) ja ütsäpunktitsõõrjoonõ keskpunkti(verrev).
Euleri õgõvjuun om õgõvjuun miä om määrät egä mitte-võrdkülgse kolmnuka jaos ja miä lätt läbi mitmõ tähtsä kolmnuka punkti. Euleri õgõvjoonõ pääl ommaq kolmnuka ümbretsõõrjoonõ keskpunkt, korguisi lõikumispunkt, mediaanõ lõikumispunkt ja ütsäpunktitsõõrjoonõ keskpunkt.
Euleri õgõvjuun om uma nime saanuq matõmaatigu Euleri Leonhardi perrä.
Kannõl
Kannõl om kiilpill, miä om põhilidsõlt õdagumeresuumlaisi (võrokõsõq, setoq, eestläseq, suumlasõq, kar'alasõq jt), a ka tõisi ümbrekaudsidõ rahvidõ vana ja häste tunnõt rahvapill. Kandlõl või ollaq viis, kuus', säidse vai inämb kiilt. Vahtsõmba ao kandlil om kiili pall'o inämb. Vanal aol om sõnna kannõl pruugit egäsugutsidõ kiilpille jaos.
Väikukannõl
Väikukannõl om kõgõ vanõmb kandlõliik ja üts kõgõ vanõmbit pille. Täl või ollaq viis kooniq katstõist kiilt. Väikulkandlõl om pall'o esiqsugumaidsi mängovõttit. Saa mängiq katmis-, sõrmitsõmis- vai ka segävõttõh. Kõgõ harilikumbaq ommavaq G- vai D-duurih väikuqkandlõq. Väikutkannõld mängväq näütüses Kalkuni Mari, Lepassoni Kadri ja Väljaotsa Eva.
Külä- vai rahvakannõl
Külä- ja rahvakandlõq ommavaq vahtsõmaq pilliq. Hariligult om rahvakandlõl kolm akordi ja 24 viisikiilt, kõgõ harilikumbaq ommaq G-duurih kandlõq. Kiili hulk või vari'iirüq. Külä- ja rahvakandlõq ommaq väega üttemuudu, tõistmuudu om õnnõ akordikiili kotus. Küläkandlõl piät mängjä esiq akordi vällä korjama, a rahvakandlõl om kiili üteh kimbuh kuuh ja mängjä piä-i noid esiq vällä korjama. Rahvakannõld mängväq vai ommaq mängnüq näütüses Kandlõmiis Sander, vabariigi pillimiis Kandle Oss, Kasesalu Erni ja Sõna Heino. Küläkannõld mäng näütüses Rikka Aia.
Kromaatilinõ kannõl
pisi|Kromaatilinõ kannel Kromaatilinõ kannõl om peris vahtsõnõ pill. Tuu luudi 1952. aastagal Maala Väino puult. Kromaatilidsõ kandlõga saa mängiq egäh helüstiguh ja tuu luu väega pall'o võimaluisi esiqsugudsõ muusiga mängmises. Saa mängiq perimüs-, klassikalist-, vai esiki jazz-muusikat. Kiili om 46-58. Kromaatilist kannõld mängväq näütüses Kristi Mühling ja Anna-Liisa Eller.
Kandlõ nimeq esiq rahvil
Katõgooria:pilliq Katõgooria:muusiga
Tänagu Ott
pisi|Tänagu Ott 2017. aastaga S'aksamaa rallil. pisi|Tänagu Ott uma kaardilugõja Järveoja Martiniga. pisi|Tänagu Ott 2012. aastaga Suurbritannia rallil.
Tänagu Ott (Ott Tänak, sündünüq 15. rehekuu pääväl 1987 Kärla vallan Saarõmaal) om Eesti rallisõitja. Tä om mitmõkõrdnõ Eesti meistre autorallin. Tänagu Ott om 2019. aastaga maailmameistre autorallin.
Tänak tekk' alostust autoralli maailmameistrivõistluisi sar'an 2009. aastaga Portugali rallil. 2012 liitü tä võistkunnaga M-Sport World Rally Team ni sama aastaga Roodsi rallil sai tä umaq edimädseq kibõhuskatsõvõiduq WRC sar'an. Edimäne MM etapivõit tull' 2017. aastaga Sardiinia rallil. Sama huuaig lõppi 3. kotussõga. Üteliidsi valiti Tänak 2017. aastaga Eesti aastaga sportlasõs.
2018. aastagast sõit Tänak Toyota Gazoo Racing WRT miiskunnan. Samal huuaol võit' tä Argentina, Soomõ, S'aksamaa ja Türgü ralli.
Eräelost
Täl ommaq naasõ Janikaga latsõq Mia ja Ron.
Välislingiq
Katõgooria:Eesti sportlasõq
Kirg
Kirg vai valguskirg om valgusjutt vai -juun. Egäpääväkeelen kõnõldas kõgõ sagõhõmpa päävä- vai valguskirist vai -jutõst. Inämb-vähämb taansaman tähändüsen om kirg ka füüsigamõistõq.
Conakry
Conakry om Guinea pääliin ja kõgõ suurõmb liin. Conakry om Atlandi suurõmere veeren.
thumb|Conakry
Katõgooria:Guinea Katõgooria:Pääliinaq Katõgooria:Afriga riike pääliinaq
1835
1835. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10048. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1835
1966
1966. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10179. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1966
Soodi
Soodi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Haani valda.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Pulli (Mõnistõ)
Pulli om külä Mõnistõ vallan Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Mõnistõ vald
Kaarataudsa
Kaarataudsa, ka Kaaravadsa (eesti keelen Kaaratautsa) om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Kahru (Võro)
Seo artikli kõnõlõs Kahru küläst Võro vallan. Ka Rõugõ vallan om Kahru külä. Kahru vai Kahro om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Lätteq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Põldõ
Põldõ om külä Mõnistõ vallan Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Mõnistõ vald
Ala-Suhka
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Valgus
pisi|Valgus Valgus om elektromagnetilinõ kirgämine, miä om inemisele silmäga nätäq, tuu tähendäs, et timä lainõpikkus om 380–750 nanomiitret.
Valgust uur füüsiga haro, midä kutsutas valgusõoppusõs vai optikas.
Kaeq viil
Katõgooria:Valgusõoppus
Preeriäsusi
thumb|300px|Preeriäsusi
Preeriäsusi (Canis latrans) om mõtselläi. Ta om pini sugulanõ, kia eläs Põh'a- ja Lõunõ-Ameerikan.
Vällänägemine
Preeriäsoe kask om verkjäspruun.
Tiinüs
Preeriäsoe tiinüs kest 60 päivä.
Kirriv pütäl
pisi|Apteegipüdälä nimi tulõ tuust, et vanastõ olliq nuuq püdäläq apteegin müvväq. Kirriv putäl'  vai apteegipütäl' (Hirudo medicinalis) om sälgroodsuldaq elläi.
Pütäl eläs Karula rahvuspargi järvi seen ja om miiq püdälist üts' suurõmbit.
Kõgõ parõmba meelegaq eläs pütäl' madalan haino täüs lumbin vai järven. Ku kiäkiq nelä- vai katõjalgnõ vette tulõ, haard pütäl' edimädse otsagaq timä nahast kinniq. Tä haukas sis uma kolmõ lõvvagaq kolm kotust, kost verd kätte saiaq. Ku ohvri viist vällä lätt, lask ka pütäl' timä külest vallalõ. Söönüq pütäl' eläs üte kõtutävvegaq mitu kuud.
Apteegipüdälät om küländ veidüq perrä jäänüq selle et mitmõq väikuq järveq, kon tälle miildüs elläq, ommaq ärq kuionuq vai rissu täüs. Tõõnõ põhjus om tuu, et arstitiidüsen pruugitas timmä verevõtjas.
Katõgooria:Rõnghussiq
Itaalia kiil
Itaalia kiil om indoõuruupa kiili romaani rühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 61,5 mill'onat inemist põhilidsõlt Itaalian, Sveidsin, kotussidõ Afrikan jm.
Itaalia kiil om kujonuq rahvaladina keelest. Keele edimädseq kirälidseq mälehtüseq ommaq peri 9.–10. aastagasaalt.
Itaalia kiräkiil om kujonuq Firenze kandi murdõ perrä (Dante ja Boccaccio loomingu mõol).
Itaalia keelest om peri suur jago muusiga ala sõnavarast.
thumb|600px|Itaalia keele pruukminõ maailman {{legend|#0C5EB1|Riigikiil}} {{legend|#9FCEFF|Koloniaalaost kuikivõrd pruukmisõn}} {{legend|#00FF00|Mõnõn paigan pruugitas}}
Kirändüs
Katõgooria:Itaalia Katõgooria:Keeleq
Liinjärv
Liinjärv om järv Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan. Timä nimi om tulnuq Liinamäest vai sõnast liin (kants).
Seestkäänüs
Seestkäänüs vai seestütlejä käänüs vai elatiiv om käänüs, miä märk minkastki vällä minemist: talost, küläst.
Liinjärv
Kaeq viil
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Seestkäänüs
Seestkäänüs võro keelen
Seestkäänüsse lõpp om võro keelen -st, miä pandas mano umakäänüssele: kuldsõst, saapast, keelest. Sakõstõ pruugitas seestkäänüsse asõmal hoobis peräsõnna seest vai sisest, innekõkkõ mitmusõn: saapa seest, saapidõ seest.
Lätteq
Iva, Sulev 2007. Võro kirjakeele sõnamuutmissüsteem. Dissertationes Philologiae Estonicae Universitatis Tartuensis, 20. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. Katõgooria:Käänüsseq
Kaldõmäe
Kaldõmäe om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Piusa jõgi
Piusa jõgi om jõgi Võromaal (Vahtsõliina ja Rõugõ kihlkunnan) ja Setomaal. Keskjoosul om tä Võromaa ja Setomaa piiris.
Kaldõmäe
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Piusa jõgi
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq Katõgooria:Setomaa jõõq
Kaldõmäe
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Üleilmalinõ põlitsidõ kiili aastak
Üleilmalinõ põlitsidõ kiili aastak om Ütistünüisi Rahvidõ Organisatsiooni (ÜRO) iistvõtminõ 2019. aastagal, mink tsihis om tukõq ja avitaq põlitsit kiili kõgõn maailman.
Hindäperi Riike Ütisüs
250px|pisi|HRÜ riigiq
Hindäperi Riike Ütisüs (HRÜ) (vinne keelen Содружество Независимых Государств) om riike ütisüs, kohe kuulussõq osaq riigiq, miä umal aol olliq Nõvvokogo Liido liidovabariigiq. Ütisüste ei kuuluq Balti riigiq ja Gruusia. Türkmenistan om HRÜ-ga assotsieerit riik ja Ukraina ei piäq hinnäst HRÜ liikmõs.
Üleilmalinõ põlitsidõ kiili aastak
Ka Eesti riik om olnuq Üleilmalidsõ põlitsidõ kiili aastaga kõrraldamisõ man UNESCOn ja tugõnuq aastaga tegemiisi.
Keema (Sõmmõrpalo)
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Hörschelmanni Hermann Jakob Eduard
Hörschelmanni Hermann Jakob Eduard (sündünüq 8. joulukuu pääväl 1804, koolnuq 12. süküskuu pääväl 1865) oll' kultuurikõrraldaja, oppaja ja juhataja Võron Krümmeri koolin.
Keema (Sõmmõrpalo)
Kuulsambaq inemiseq
Keema küläst om perit oopõrilaulja Puura Väino.
Lätteq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Hörschelmanni Hermann Jakob Eduard
Elokäük
Timä esä oll' pastor ja pere elli Viru-Jaagupi kerigumõisan (s'aksa keelen St. Jakobi).
Opsõ kotun, Tuumkoolin, Tartu Ülikoolin 1824–1826 filosoofiat.
Päält tuud oll' Hörschelmann oppaja ni johataja:
1826–1829 koduoppaja Lillenbachi mõisan
1829–1835 oppaja Krümmeri koolin Ehmjän, Riisikülän, Võro liinan.
1835–1841 Vinni aadlipreiliide kooli juhataja
1849–1862 koolijuhataja Võro liinan
1856 Vahtsõ-Kasaritsa mõisa rentnik, Kultuurimõisa kõrraldaja
Körschelmanni peetäs Kreutzwaldi pargi asotajas.
Tä kuuli 1865 aastagal Elgersbergin Türingin.
Eräelo
Hörschelmanni suguvõsast oll' Eesti- ja Liivimaal mitmit vaimulikkõ, muusigamiihi ja muid kultuuritegijit. Hermanni ainus poig Arthur August Diedrich kuuli noorõlt 1856. aastagal Vahtsõ-Kasaritsa mõisan. Veli Emil Heinrich August von H. oll' Põltsamaa keriguopõtaja, timäl suur pere. Emili poig oll' Karl Eduard Hermann. Kats vele Emili väümiist olliq timäl koolin oppajaq.
Lätteq
Katõgooria:Oppajaq
Rõuge Kiriku Teataja
Lehte oll' kokku 12 nummõrt: (1931 – 9, 1932 – 2, 1933 – 1). Ilmumisõ kotsilõ sais lehepään: "Ilmub Tarviduse korral". Lehte oll' trükit gooti tähtiga, nelä leheküle pääl.
Telmise hind: aasta 1 kr, 1/2 aastat 50 s, 1/4 aastat 25 s, ütsik nummõr 5 senti.
Välälingiq
Katõgooria:Aoleheq
Olümpiamängoq
200px|thumb|Olümpialipp
Olümpiamängoq om suur riikevaihõlinõ spordisündmüs, kon tuhandaq sportlasõq pia kõigist maailma riigest võikõlõsõq väega esiqsugumaidsil spordiallol. S'oo ilma aigo peetäs katõ aastaga takka ütsüte ala suvõolümpiamänge ja talvõolümpiamänge. S'ooilmaaigsõq ommaq mõtõld jakkama antiikolümpiamänge, midä peeti Kreekan Olümpian 8. aastagasaast i.m.a. kooni 5. aastagasaani m.a.p. 19. aastagasaal tekkü mõtõq jälq olümpiamänge pidämä naata. 1894. aastagal Pariisin luudi paron Coubertini Pierre'i iistvidämisel Riikevaihõlinõ Olümpiakomitee ja kats aastakka ildampa (1896) peeti edimädseq s'ooilmaaigsõq olümpiamängoq Ateenan.
Katõgooria:Sport
Dnepr
Dnepr (ukraina keelen Дніпро, Dnipro, vinne keelen Днепр, valgõvinne keelen Дняпро, Dnjapro) om 2201 kilomiitre pikkunõ jõgi Hummogu-Õuruupan. Dnepr saa algusõ Õdagu-Vinnemaalt, Valdai korgõmaalt, ja juusk läbi Valgõvinne ni Ukraina Mustahe merde. Dnepr om Õuruupan pikkusõlt nelläs jõgi, pikembäq ommaq Volga, Doonau ja Uurali.
Dominikaani Vabariik
Dominikaani Vabariik om saarõriik Kariibi meren Ameerikan. Dominikaani Vabariigi pääliin om Santo Domingo.
Euleri Leonhard
pisi|321x321px Euleri Leonhard (15. mahlakuu päiv 1707 - 18. süküskuu päiv 1783) oll' sveidsi matõmaatik ja füüsik.
Dominikaani Vabariik
Välislingiq
Katõgooria:Põh'a-Ameeriga riigiq Katõgooria:Põh'a-Ameeriga maaq
Euleri Leonhard
Tä tüüt' piaaigo kõiki matõmaatiga allo pääl (geomeetriä, algõbra, arvoteooria ja muu), agaq kah füüsiga, muusigaoppusõ ja tähetiidüse ala pääl.
Euleri Leonhard oll' ka alosõpandja graafioppusõlõ.
Elokäük
Euleri Leonhard sündü sveidsin Baseli liinan. Suurõmba osa umast täüskasunuiäst elli tä Peterburgin ja Berliinin.
Katõgooria:Matõmaatiguq Katõgooria:Füüsiguq
Port Vila
thumb|Vanuatu parlamendihoonõq Port Vilan
Port Vila om liin Vanuatun, 1980. aastagast Vanuatu pääliin. Liin om Efate saarõ lõunõveeren. Liina elänikke arv oll' 1999. aastagal 29 356.
Katõgooria:Pääliinaq Katõgooria:Vanuatu
Kammkeraamiga kultuur
Kamm'keraamiga kultuur oll' neoliitiline arkeoloogilinõ kultuur, midä tunnõtas päämädselt kamm'- vai suaormamendigaq keraamiga perrä.
Vähk
Vähk vai vähktõbi vai kasujahädä om tõbi
Vähk om vii-elläi, eestikeeli jõevähk Katõgooria:Täpsüstüsleheküleq
1965
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1965
Kuningaimänd Elizabeth II
Tä saiõ kuningaimändäs 6. radokuu pääväl 1952 päält uma esä, kuning Georg VI, kuulmist, ollõn samal aol uma tõsõpoolõga Keeniän. Ammõtlik kruuni päähä pandminõ oll' 2. piimäkuu pääväl 1953 Westminster Abbeyn.
Elizabeth II oll' Inglüsmaa Kerigu pää.
2006. aastagal käve kuningaimänd Eestin.
Kuningaimänd kuuli 8. süküskuu pääväl 2022, mõni tunn' inne tuud anniq Ütiskuningriigi välläandõq teedäq, et tohtriq ommaq timä tervüse peräst murrõn. Kats päivä inne kuulmist pand' Elizabeth II ammõtihe Ütiskuningiigi vahtsõ pääministri Trussi Lizi.
Pääle timä kuulmist läts käüki opõratsiuun London Bridge.
Lätteq
Katõgooria:Ütiskuningriigi kuningannaq
Sakurgi
Sakurgi om külä Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Mõnistõ valda.
Lätteq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
1834
1834. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10047. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1834
Suulätte
Suulätte om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastal käve külä Varstu valda.
Süülätte külän om Hinnimäe kivimüräk.
Küläst lätt Rõugõ–Vahtsõ-Roosa tii.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Mustjärv (Luhasuu)
Mustjärv om järv Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Eukleides
Eukleides (kreeka keelen Εὐκλείδης) vai Eukleides Aleksandriast (elli umbõs aastagal 300 i.m.a.) oll' Vana-Kreeka matõmaatik, kedä om kutsut "geomeetriä esäs". Tä tüüt' Aleksandrian, ku Egüptüsen valits' Ptolemaios I (323–283 i.m.a.). Timä teos "Elemendiq" om matõmaatiga aoluun olnuq üts kõgõ mõokamb teos. Tuu om olnuq üts päämäne matõmaatiga (esieränis geomeetriä) kooliraamat timä ilmumisõst pääle kooni 20. aastagasaa alostusõni. "Elemenden" and' Eukleides aksioomiq ja ehit' noidõ pääle üles teooria, midä täämbädsel pääväl tundas ku Eukleidilist geomeetriät. Tä kirot' viil töid perspektiivist, koonussõlõikist, sfäärilidsest geomeetriäst, arvoteooriast ja matõmaatilidsõst rangusõst.
Elo
Eukleidese elo kotsilõ om väega veidüq teedäq. Timä sündümise kotus ja aig niisamatõ ku kuulmisõ aig ja põhjus ommaq tiidmäldäq. Noid saa õnnõ arvata tuu perrä, kuis tedä om nimmat üten tõisi aoluun tunnõtuisi inemiisiga. Olõ-iq teedäq, kuis tä vällä nägi. Nii et ku mõni kunstnik om tedä kujotanuq, sõs om tä tuud tennüq uma ärqnägemise perrä.
Nuuq ütsikuq ülestähendüseq, miä Eukleidese kotsilõ olõman ommaq, ommaq kirja pantuq Proklosõ ja Papposõ puult aastasato pääle tuud, ku tä elli. Proklos ütles uman 5. aastagasaal ilmunun teossõn "Kommõntaariq "Elemente" kotsilõ", et Eukleides oll' "Elemente" autor, et tä elli ildampa, ku Platon, a varrampa ku Archimedes ja Eratosthenes, ja et tä elli Ptolemaios I aigo. Proklosõ perrä ollõv Archimedes ütelnüq, et ku kuning Ptolemaios ollõv küsünüq Eukleidese käest, kas om olõman mõni lühemb tii geomeetriä opmisõs, ku "Elemendiq", sõs ollõv Eukleides vastanuq, et geomeetriä mano vii-eiq kuninglikku tiid.
Pappos jälq om neländäl aastagasaal kirotanuq, et Apollonius "oll' väega pikkä aigo Aleksandrian Eukleidese opilaisi man ja säält sai tä sääntse tiidüslidse mõtlõmisõ viie" ja et "Eukleides oll' pehmeh ja lahkõ kõiki vasta, kiä kas vai õnnõ veidükesegi olliq võimõlidsõq arõndama matõmaatiliidsi tiidüisi".
Stobaios om 5. aastagasaal kirotanuq Eukleidese kotsilõ sääntse luu. Üts nuurmiis naas geomeetriät opma ja edimäst teoreemi uurõn küsse tä Eukleidese käest: "A määnest kassu ma s'oost tiidüsest saa?" Eukleides ollõv kutsnuq or'a ja ütelnüq: "Annaq tälle kolm münti, ku tä nii väega taht opmisõst kassu saiaq."
Anonüümsen araabiakeelitsen käsikirän 12. aastagasaast om kirän, et "Eukleides, Naukratosõ poig, tunnõt nime all "Geomeetri", om vana ao opõtlanõ, peritolo poolõst kreeklanõ, elopaiga perrä süüriäläne, sündünüq Tyrosõn."
Viil arvatas, et Eukleides võisõ oppi Platoni Akadeemiän Ateenan. Filosoofiliidsi arvosaamiisi poolõst oll' tä kõgõ tõõnäolidsembält platoonik.
"Elemendiq"
200px|thumb|Üts kõgõ vanõmbist alalõ hoitunuisist "Elemente" tükest, miä om perit umbõs aastagast 100 m.a.p. Joonis käü II raamadu Lausõ 5 mano. Kuigi pall'oq tulõmusõq "Elemenden" olliq perit varatsõmbilt matõmaatikilt, oll' Eukleidese teeneq tuu, et tä pand' nuuq tulõmusõq kirja süstematiseeritült, nii et noid olõssi lihtne tõisil tarvitaq, ja and' tulõmuisilõ rangõq matõmaatilidsõq tõõstusõq - säändseq, midä loetas tõõstuisis ka täämbädsel pääväl.
Ku kõgõ kuulsambaq ommaq "Elemendiq" uma geomeetriä-osa poolõst, om sääl sõski ka arvoteooriat. Muuhulgan om sääl köüdüs tävveliidsi arvõ ja Mersenne'i lihtsidõ arvõ vaihõl, tõõstus, et lihtsit arvõ om lõpmalda pall'o, lemma arvõ faktorisiirmisõ kotsilõ (miä veese aritmeetiga põhiteoremini) ja Eukleidese algoritm katõ arvo kõgõ suurõmba ütidse jagaja löüdmises.