cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kesk-Afriga Vabariik
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
Kivestmägi
Kivestmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Punahirv
thumb|200px|Esäne punahirv thumb|200px|Imäne punahirv
Punahirv (Cervus elaphus) om üts suurõmbit hirveliike hirvläisi sugukunnast.
Välislingiq
Katõgooria:Mõtsaeläjäq Katõgooria:Imetäjäq
Kurõkülä
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
1676
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:17. aastagasada 1676
Kuusõmägi
Kuusõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kõrõ
pisi|Kõrõ Kõrõ vai tõisisõnno juttsälg kobikunn (tiiduskeelen Bufo calamita) om edimädse kaitsõkatõgooria katõpaigaelläi, miä tähendäs, et tä om umbõlõ haruldanõ ja timä segäminõ luudusõn om keelet. Edimäste katõgooriahe om varrampa nimetet viil hal’as-kobikunn, kiä om täämbadses joba miiq piirkunnan vällä koolnuq. Eestin ummaq kõrõq hädäohon päämädselt elopaiko häömise peräst. Näil om elmises vaia lagõhit liivatsit kotussit. A kuna Nõvvokogoliido aol kõik rannamaaq ja liivaguq mõtsa täüs istutõdiq, sõs kõrõq jäieq umist elopaigost ilma. Parhilla om näid viil perrä jäänüq õnnõ mõnda ütsikuhe liivahauda ja mõtsalda randa.
Kõrõ elotiieq
Kõrõ om kobilidsõ naha ja hellerohilidsõ sälätriibuga kunn. Tä om väegadõ var'olidsõ eloviiega. Päävätsel aol tä ist lehti, liiva vai mõtsaprahi all, a üüse muutus aktiivsõs. Kõrõq sööväq kõgõsugumaidsi mutukit, kedä näil kõrda lätt liiva päält kinniq püüdäq. Sigimise aig om näil keväjäst suvõ algusõni. Sõs kogonõsõq esädseq kunnaq madalihe aotliidsihe lumpõhe, miä liiva vaihõlõ teküseq ni nakkasõq kõvva laulma. Laulu pääle tulõvaq sinnäq imädseq. Kõrõ kudu om katõrialinõ lint, kost paari nädäliga arõnõsõq välla kunnapojaq.
Kurõmägi
Kurõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Laugamägi
Laugamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Roovistoja
Roovistoja om ujakõnõ Rõugõ kihlkunnan Viirapalu külä man.
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Kilomani
Kilomani (rahvakeeli Puurna) om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Külä põh'aossa kutstas Kikris, miä oll' 30. aastil hindäette külä.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Komooriq
Komooriq, ammõtlidsõlt Komoori Liit, om Afriga riik. Komoorõ pääliin om Moroni.
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
Kuuksi
Kuuksi vai Kuukse om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Windhoek
Katõgooria:Pääliinaq Katõgooria:Afriga riike pääliinaq
Kivestümägi
Kivestümägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kivimägi
Kivimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Lipumägi
Lipumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kiviniidü mägi
Kiviniidü mägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Hulga suurus
Lõplikkõ hulkõ puhul peetäs ütes hulga võimu timä elonikkõ arvoga, miä om tüküarv. Lõpmatuidõ hulkõ võimõ kimmäs määrämises om tarvis tetäq tsipa iiltüüd. Takan tulõvaq ärqseletüseq ni järeldüseq masvaq ka lõplikkõ hulkõ kõrral.
Võrdvõim ja võim
Kõkõpäält seletedäs ärq katõ hulga A ja B võrdvõimu ehk ekvivalentsusõ mõistõq:
Ku hulk A om hulgaga B võrdvõimsa, sõs ka funktsiooni f püürdfunktsiuun om ütsütene päälekujotus(bijektsiuun), sõs om ka hulk B hulgaga  A võrdvõimsa. Lõpliguq hulgaq ommaq umavaihõl võrdvõimsaq parajahe sõs, ku näil om ütepall'o elonikkõ.
Hulka, miä om võrdvõimsa tüküarvõ hulgaga \mathbb{N} (seo om lõpmadu hulk), nimitedäs loenduvas hulgas. Hulka, miä om kas loenduv või lõplik, nimitedäs kõgõ ülembält loenduvas hulgas.
Koobamägi
Koobamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Häberli Thomas
Eräelo
Pääle jalgpalli miildüs Häberlile uioq, lukõq ja tsässmuusiga.
Lätteq
Katõgooria:Jalgpallimängjäq Katõgooria:Jalgpallitriinjäq
Makõdoonia kuningriik
250px|pisi|Makõdoonia kuningriik
Makõdoonia kuningriik oll' muistinõ kuningriik Egeusõ merest põh'a puul. Tä tekkü 8. aastagasaal i.m.a. ja sai otsa 146. a. i.m.a., ku ruumlasõq tä ärq vallutiq. Tuust õdagu puul oll' Epirus, põh'a puul Paionia, hummogu puul Traakia ja lõunõ puul Tessaalia.
Kaeq viil
Katõgooria:Vana-Makõdoonia
Amol
200px|thumb|right|Amol Amol (pärsiä keelen آمل) om liin Iraanin Õdagu-Mazandaran provintsin.
Kaalkiräk
Kaalkiräk (ladina keelen Giraffa camelopardalis) om suur pikä kaalaga imetäjä, kiä eläs Afrikan.
Amol
Katõgooria:Iraani liinaq
Kerese Paul
Kerese Paul (sündünüq 7. vahtsõaastakuu pääväl 1916 Narvan – koolnuq 5. piimäkuu pääväl 1975 Helsingin) oll' eesti malõ suur'meistre.
Elokäük
Keres sündü Narvan käsitüüliisi perrehe, latsõpõlvõn oll' Pärnon.
Kõnnu
Kõnnu om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Kerese Paul
Elokäük
1937. aastagal saiõ nuur' Keres riikõvaihõlidsõs suur'meistres ni pääle 1938. Hollandin peet AVRO turniiri saiõ tä maailmameistre matši õigusõ Alehhini Aleksandrigaq. Katsõ suurõ meistre mängo siskiq es peetäq.
1939. aastagal võit' Eesti võistkund, kon oll' ka Keres, Buenos Airesõ malõolümpiäl pronksmedäliq.
1948. aastagal oll' Haagin ja Moskvan turniir, kon tetti selges maailmameistre pääle Alehhini kuulmist 1946. aastagal. Keres saiõ 20st punktist 10,5 ni jagi kolmandat-nelländät kotust Reshevski Samueligaq.
Pretendente turniiril, mink võitja saiõ MM-tiitlimatšilõ, oll' Keres 1950. aastagal Budapestin nelläs, 1953. aastagal Zürichin ja Neuhausenin 2.-4., 1956. aastagal Amsterdamin tõnõ, 1959. aastagal Bledin, Zagrebin ja Belgradin tõnõ ja 1962. aastagal Curaçaol kah tõnõ.
Tä oll' NSV Liido teeneline meistresportlanõ, võit' kolm kõrda NSV Liido võistlusõq (1947, 1950 ja 1951) ni oll' säidse kõrda (1952, 1954, 1956, 1958, 1960, 1962, 1964) NSV Liido võistkunnan, miä võit' malõolümpiä.
Eräle, ütsindä, õnnõ hindä nimegaq tä maailmameistres es saakiq, tuust huulmaldaq peetäs timmä ütes kõgõ parõmbas mängjäs, käi malõt om mängnüq.
Timä Morphy arv oll' 3.
Pääle mängmise kirot' Keres ka malõraamatit. Timä kirotõt "Praktische Endspiele" (Hamburg 1973) om üts' maailma parõmbit raamatit lõppmängost.
1. piimäkuu pääväl 1975 tull' tä turniirivõidogaq Vancouverist Talliinalõ, a saiõ poolõ tii pääl Helsingin infarkti. Keres kuuli Helsingi Ülikooli keskhaiglan neli päivä ildampa, 5. piimäkuu pääväl. Tä oll' 59. Kerese matussilõ tull' umbõs 100 000 inemist. Tä om matõt Mõtsakalmistulõ.
Suur'meistre mälehtämiseq
pisi|Kerese mälehtüsmärk Pärnon pisi|Keres 5-kroonilidsõ pääl 1969. aastagal tekk' režissöör Tambeki Ülo Keresest portreefilmi "Tuld kuningalõ".
Keres oll' 75. sünnüaastagapääväs tettül postmargil (1991). AS Eesti Post üllit' Kerese 100. sünnüaastagapääväs postmargi nr 615 7. vahtsõaastakuu pääväl 2016.
Kerese oll' Eesti Panga 5-kroonilidsõ pääl.
Taliina keskliinan Tõnismäel om Kerese monument.
7. vahtsõaastakuu pääväst 2016 om Narvan Kerese monument, kon Keres istus lavva malõlavva takan.
Timä perrä om nimmat huulidsaq Taliinan ni Pärnon, liinaosa, huulits ni plats Narvan. Taliinnan om Paul Kerese Maleõmaja.
7. vahtsõaastakuu pääväst 2001 and ESS Kalev vällä Paul Kerese "Ausa mängo avvohinda".
Eesti Pank and' 7. vahtsõaastakuu pääväl Kerese 100 sünnüaastagapääväs vällä 2-õurolidsõ mälehtüssmündi. Noid tetti 500 000 tükkü.
FIDE kuulut' 2016. aastaga Kerese Pauli aastas.
Katõgooria:Eesti inemiseq Katõgooria:Sündünüq Narvan Katõgooria:Sündünüq 1916
Standardrüüpegaq raudtii
Standardrüüpegaq raudtii (vai normaalrüüpegaq raudtii) om rongõlõ tett rööbästii, mink rüüpelakjus om 1435 mm (4 jalga 8½ tolli). Maailman om umbõs 60% raudteist standardsõ rüüpelakjusõgaq.
Standardrüüpega raudtiist om kitsamb kitsa rüüpegaq raudtii. Standardrüüpega raudtiist om laemb laja rüüpägaq raudtii.
Viimsi
pisi|Viimsi
Standardrüüpegaq raudtii
Standardrüüpegaq raudtii Eestin
Eestin ei olõq põrõld standardrüüpegaq raudteid.
Viimsi
Viimsi om alõvik Harjo maakunnan, Viimsi valla keskus. Elänikke arv om 2423 (saisoga 1.01.2019).
Standardrüüpegaq raudtii
Aolugu
Ku S'aksa väeq 1941. aastagal Eesti ärq võtiq, naglotõdi samal aastagal kõik laja rüüpägaq raudtiiq kitsambas, standardrüüpegaq raudteis. Vinne väki taganõmisõst perrä jäänüq veerem anti Soomõlõ. Eesti raudteie pääle tuudi vahtsõnõ veerem.
Viimsi
Viimsi mõisan om Eesti Sõamuuseum – kindral Laidoneri muuseum.
Katõgooria:Viimsi vald Katõgooria:Eesti alõviguq
Sannamägi
Sannamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Litsmõtsa tango ja tõsõq lainatu looq
"Litsmõtsa tango ja tõsõq lainatu looq" om Pulga Jaani albom, kon pääl 8 võrokeelist laulu. Albom om ilmunuq 2021. aastagal helütsõõri pääl.
Plaadi pääl laulvaq Pulga Jaan ja Mõttusõ Liivi, lauluq om säädnüq ja üles võtnuq Lunge Toomas.
Vahtsõ plaadi ümbrise om kujondanuq kunstnik Margna Epp.
Lätteq
Katõgooria:Pulga Jaani albomiq Katõgooria:Võrokeelidseq albomiq
Standardrüüpegaq raudtii
Aolugu
Vahtsõq raudtiiq ehitedi joq standardrüüpegaq. Ka mõni kitsa rüüpegaq raudtii naglotõdi ümbre standardrüüpega raudtiis.
Ku Nõvvokogo Vinne väeq 1944. aastagal Eesti hindä alaq tagasi võtiq, naglotõdi pääosa standardrüüpegaq raudteist kolmõ kuuga jälq 1524mm laja rüüpega raudteis.
Tulõvik
Rail Baltic, suur' raudtii, miä ka Eestist läbi lätt, tetäs tävveligult vai jaoldõ standardrüüpegaq. Katõgooria:Raudtii
Tabasalu
pisi|Kaehtus Tabasalu pangalt Tabasalule
Tabasalu om alõvik Harjo maakunnan, Harku valla keskus. Elänikke arv om 3883 (saisoga 1.09.2022).
Katõgooria:Harku vald Katõgooria:Eesti alõviguq
Raasiku
pisi|Raasiku raamadukogo
Läbi alõvigu lätt Talliin-Tartu tsihin raudtii.
Katõgooria:Raasiku vald Katõgooria:Eesti alõviguq
Kumõki kiil
pisi|Kon kumõki kiilt kõnõldas
Kumõki kiil om turgi kiili kõptsaki-polovetsi rühmä kiil, midä kõnõldas Vinnemaal Dagestani keskjaon. Dagestanin kumõki kiil om üts ammõtliidsist keelist. 2010. aasta rahvalugõmisõ perrä kõnõlõs kumõki kiilt Vinnemaal 426 212 inemist.
Kumõki kiräkiil om peri 19. aastagasaast. Aoluulidsõlt oll' tarvitusõl araabia kiri. Ladinatähistüline kiräkiil luudi 1928. aastagal. 1938. aastagast pruugitas keele kirotamisõs kirillidsapõh'alist tähistüt.
Katõgooria:Keeleq
Kuningriik
Kuningriik om monarhistlik riik, midä juht kuning vai kuninganna.
Piiramada kuningavõimoga riigi kõrral kõnõldas absoluutsõst monarkiast.
S'oo ilma aigu ommaq inämbüs kuningriikõ konstituts'oonilidsõq monarkiadq, kon kuninga võim on piiret (sakõstõ ommaq kuningalõ jätedüq õnnõ edüstüsfunkts'ooniq).
S'ooilmaaigsõq kuningriigiq:
Katõgooria:riik
Kimalasõ
Kimalasõ om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Kaluka
Kaluka om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Abja-Paluoja
Abja-Paluoja om vallasisene liin Villändi maakunnan Mulgi vallan. Abja-Paluoja sai alõviõigusõq 1945. ja liinaõigusõq 1993. aastagul.
Abja-paluoja om olnuq pikält ümbrekunna majandus- ja kultuurielokesküs, kon joba 19. aastagasaal, Paluoja kõrdsi man, peeti suuri sügüselaatõ. Uma tähtsüse peräst peetäs liina vaihõl esikiq Mulgimaa Pääliinas.
Edimäne kõrd nimmati Abja küllä 1504. aastagal, aq Abja-Paljuoja külä alostusõs loetas 1890. aastagit, ku tekkü kaupmiihi ja käsitüüliisi elokotus. 1897. aastgal ehitedi küläst läbi kitsa rüüpmegaq Villändi–Mõisakülä raudtii, miä tüüt’ kooniq raudtii kinniqpandmisõni 1973. aastagal.
Lätteq
katõgooria:Eesti liinaq
Verrevmägi
Verrevmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Jänes
pisi|Leto vai liitva vai nurmõjänes Jänes (Lupus) om perekund, kiä kuulus jänesliidsi seldsi jänesläisi sugukunda.
"Eläjide elo" perrä om jänese pere perisjänesläisi alambsugukunna ainukõnõ pere. Sinnäq kuulus 15 liiki, kiä asusõq innekõkkõ parasvüütme vallamaastikõn ja mõtson. Ütsiguq liigiq eläseq kõrbõst kooniq tundraniq, ka Gröönimaal ja Taimõri järve veeren. Kõgõ mitmõsugudsõmbaq ommaq nä Põh'a-Ameerikan, a Lõunõ-Ameerikan näid olõki-iq.
Karv om jänesil inämbüisi pruunikashall. Talvõl muutuvaq pall’oq jäneseq hellembäs, mõtsajänes ja ameeriga jänes valgõs (õnnõ kõrvaotsaq jääseq mustas). Jäneseq toimõndasõq päämidselt üüse, meelist ommaq kõgõ parõmbahe lännüq haistminõ ja kuulminõ. Nä ommaq küländ paigapäälidseq, a tundran ja Gröönimaal eläseq rändäjäq jäneseq. Ku om hää vari, sis nä ei joosõq, a käkväq hindä ärq.
Mõnõq liigiq ommaq tähtsäq uma kahunaha poolõst. Kõik Põh'a-Ameerikan eläväq liigiq ommaq jahieläjäq. Nä võivaq inemiselegi edesi andaq ohtliidsi haiguisi, näütüses tulareemiat, niisamatõ kandaq puutäie, kink käest umakõrda haiguisi saiaq või. Katõgooria:Jäneslidseq
Kraasna
Külä tekkü 1464. aastagal ehitedü kandsi mano. 1967. aastagal sai külä alõvis. 1995. aastagani oll' alõvi ammõtlinõ nimi Krasnogorodskoje.
Kraasna ümbre, kunagidsõn Vitebski kubermangun, parhilladsõ Läti, Valgõvinne ja Vinnemaa piiri lähkün elli sinnäq vällärännanüisi setodõ rühm Kraasna maarahvas. Kraasna maarahvas kõnõl' Kraasna murrakun, miä oll' väega täämbädseni Setomaa l kõnõldava seto keele muudu.
Lätteq
katõgooria:Vinnemaa alõviq katõgooria:seto kiil
1. aastagasada
1. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl aastagal 1 ja lõppi 31. joulukuu pääväga aastagal 100.
Miä juhtu
Katõgooria:1. aastagasada
Mulgimaa
pisi|Mulgimaa lipp Mulgimaa om kultuurilinõ piirkund Lõunõ-Eestin, miä sais kuun viiest kihlkunnast:
Kaeq viil
Katõgooria:Mulgimaa
Kirbu (Haani)
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Külä hummogupiiri pääl om Kirbu järv. Külä lõunõosast lätt läbi Piusa jõgi.
Külän ommaq Suurmägi, Pedäjämägi ja Kirbu Esändämägi.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Sintenisi Franz
Sintenisi Franz (Leopold Friedrich Franz Sintenis, sündünüq 27./15. põimukuu pääväl 1835 Altenin (Dessau); koolnuq 15./2. radokuu pääväl 1911 Ventspilsin (Kuramaa)) oll' filoluug ja mutigauurja, Krümmneri kooli oppaja ja viimäne juhataja. Timä esä oll' pastor, kiä oll' peri hugenottõ siäst. Nimi om arvadaq olnuq kunagi prantsusõ muudu Saint Denis. Franz käve koolin Dessaun ja Zerbstin, opsõ Bonni ja Berliini ülikoolin klassikalist filoloogiat ja germanistikat. 1858. aastagal tull' Krümmeri kuuli vanõmboppajas ja 1862–1866 oll' sääl juhataja.
Pääle Krümmeri asotusõ kinnipandmist oll' Sintenis Tarto Gümnaasiumin 1866–1888 s'aksa keele vanõmboppaja. Säält saadõti pensionilõ viletsä vinne keele tundmisõ peräst. Pääle tuud oll' eräoppaja tütärlatsikoolõn. Gümnaasiumi kõrvalt ja peräst oll' timä 1878–1908 Luudusõuurjidõ seldsi preparaator. Timä huvis olliq katsõsiivaga mutigaq ja libligaq, tä om noist pall'o ettekandit pidänüq ja kirotanuq.
Eräelost
Sintenisi Franzi naanõ oll' Põltsamaa pastori Hörschelmanni tütär Antonie' Julie Mathilde (1843–1914) (Laulatus vanna kallendri perrä 14. hainakuu pääväl 1861 Võrol).
Täl oll' viist last:
1908. aastagal läts' poja Emili mano Ventspilssi.
Matõt Riiga.
Lätteq
Kaupo Elberg, Vello Kaavere. Franz Sintenise sünnist 150. Eesti loodus 1985-8. lk 47-49. Katõgooria:Krümmeri kuul Katõgooria:Oppajaq
Koplimägi
Koplimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Rõugõ vald (1991)
Rõugõ vald oll' vald Lõuna-Võromaal. Vald jäi Rõugõ kihlkunda, maakunna kesk- ja lõunajakko väega ilosa kotusõ pääle. Taa oll' pia Võro liina lähkün ja suurusõ poolõst tõõnõ vald Võro maakunnan.
Pääle Rõugõ alõvi olliq suurõmbaq keskusõq Nursi külä, Viitinä külä ja Sännä külä. Valla 2213 inemist (2016. aasta edimädse vahtsõaastakuu saisoga elli 108 külän ja Rõugõ alõvin). Rõugõ vallavanõmb oll' Toodsi Tiit.
2017. aastaga umavalitsuisi ümbretegemisega panti Rõugõ vald kokko Mõnistõ, Miss'o, Varstu ja Haani valdoga vahtsõs Rõugõ vallas.
Kaemiskotussõq
Veeränd Rõugõ vallast jäi Haani Luuduspargi maiõ pääle. Kuun ummi järvigaq ja ürgorgõgaq om Rõugõ tähtsä kotusõ pääl Võromaa talvõspordi- ja turismiketin.
Rõugõ vallan om pall'o kotussit ja asjo, midä tasos kaiaq. Alõvin om mõisapark, vabahussõa mälehtüsmärk, Rõugõ Maarja kerik, Eesti Imä monument, mälehtüstähüs Taani priitahtlikõlõ Rõugõn, mälehtüstähüs hõrilameistriile Kriisadõlõ ja Rõugõ järveq: Suurjärv, Kaussjärv, Ratasjärv, Liinjärv, Valgõjärv, Tõugjärv ja Kahrila järv. Rõugõ alõvin om kah Ööbiguorg, sääl om vahtsõnõ kaemistorn „Pesäpuu“, vuulava vii joul tüütäv pump "Vesioinas", muistinõ elokotus ja liinamägi. Rõugõ lähkün om viil Hinni kanjon, Luhasuu ja mitmit mõisit.
Küläq
Rõugõ vallan oll' 108 küllä: Aabra, Ahitsõ, Augli, Haabsilla, Haki, Hallimäe, Handimiku, Hansi, Hapsu, Heedu, Heibri, Hinu, Horsa, Hotõmäe, Hurda, Härämäe, Jaanipeebu, Jugu, Järvekülä, Järvepalu, Kadõni, Kahru, Kaku, Kaluka, Karaski, Karba, Kaugu, Kavõldi, Kellämäe, Kiidi, Kogrõ, Kokõ, Kokõjüri, Kokõmäe, Kolga, Kuklasõ, Kurgjärve, Kurvitsa, Kuuda, Kähri, Kängsepä, Laossaarõ, Lauri, Liivakupalu, Listaku, Lutika, Lükkä, Matsi, Mikita, Muduri, Muhkamõtsa, Muna, Murdõmäe, Mustahamba, Mõõlu, Märdi, Möldri, Nilbõ, Nogu, Nursi, Ortumäe, Paaburissa, Paeboja, Petrakuudi, Pugõstu, Pulli, Põdra, Põru, Pärlijõõ, Püssä, Rasva, Raudsepä, Rebäse, Rebäsemõisa, Riitsilla, Ristemäe, Roobi, Ruuksu, Saarlasõ, Sadramõtsa, Saki, Sandisuu, Savioru, Sika, Sikalaanõ, Simmuli, Soekõrdsi, Soemõisa, Soomõoru, Suurõ-Ruuga, Sännä, Tallima, Taudsa, Tialasõ, Tiidu, Tilgu, Tindi, Toodsi, Tsirgupalu, Tsutsu, Tüütsi, Udsali, Utessuu, Vadsa, Vanamõisa, Viitinä, Viliksaarõ ja Väiku-Ruuga.
Ploomi Elmo
Ploomi Elmo (pseudonüüm Elmo Ellor, ristinimi Elmar Ploom; sündünüq 20./7. piimäkuu pääväl 1907 Sännän – koolnuq 1. põimukuu pääväl 1986) oll' näütekirjänik, aokiränik ja koduluulanõ.
Rõugõ vald (1991)
Välislink
Katõgooria:Võromaa vallaq
Ploomi Elmo
Elokäük
Ploomi Elmo sündü Sännän, Kaugu talun. Esä Hermann oll' talupidäjä, imä Aliide (Oskar) oll' vallalidse põlvõn olnuq Korgõpalu mõisan latsihoitja, timä mant tull' Elmol raamaduhuvi. Talu piiri pääl Sännä algkoolin nakas' Elmo haridust saama, edesi tull' Rõugõ kihlkunnakuul', Võro, Valga ja Petseri gümnaasium. Leegeni Oskari kaudu jovvi timäniq "Tõdõ ja Õigus" ja muuq parõmbaq raamaduq.
Elmo paariminek oll' 21. süküskuu pääväl 1935, naanõ Mare (Lõhmus).
1931. aastagal oll' Ploomi Elmo üts' aolehe Rõuge Teataja asutajist ja toimõndaja.
1928–1936 oll' vabakutsõline aokiränik ja näütekiränik. 1938–1940 oll' "Kandlõ" tiatri dramaturg, 1939 aolehe Elu toimõndusõn Võrol.
Ülemaalinõ Eesti Noorsoo Ühenduse man asut' Sännä ja Võro osakunnaq, oll' Võro Spordiliidu sekretär jm. Kaitsõliidu ja Isamaaliido liigõq.
Kraavimägi
Kraavimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Ploomi Elmo
Elokäük
1940–1941 oll' edimält aolehe "Töörahva Elu" vastutaja toimõndaja ja peräst vastutaja sekretär.
1941. aastagal mõistõti erinõvvopidämise otsusõgaq 10 aastagas sunnitüüle, kiudutadi naasõ ja tütregaq Vinnemaalõ, oll' mõtsatüün Kuibõševi oblastin, tagasi sai 1959. aastaga sügüse. Naanõ ja tütär Tiiu saivaq tagasi 1958. Üts tütär ja poig kooliq inne tagasisaamist.
Aastast 1961 sai tüüd Võro ehitusmatõrjaalõ laon, oll' müüjä, prakiirjä, taara parandaja. 1967–1982 oll' Võru Kodoluumuusõumi vanõmbtiidri ja direktri asõtäütjä.
1981. aastal nimetädi Eesti luuduskaitsõ Seltsi avvuliikmõs.
Matõt Võru surnuaida.
Romaaniq
Tuulispea (1927)
Elu ei naerata igale (1932);
Õdaguhe
„Õdaguhe“ (inglüse keelen „Into the west“) om 1992. aastagal tett iiri film, miä kõnõlõs iiri mustlaisist. Filmi stiil om maagilinõ realism. Filmi luu om kirotanuq Jim Sheridan ja filmi säädjä om Mike Newell. Film om võitnuq pall'o auhindu, näütüses Kõgõ Parõmba Filmi auhind, Kõgõ Parõmba Õuruupa Filmi auhind ja Silmänakkaja Vällämainõ Perrefilm.
Ploomi Elmo
Lätteq
https://lib.werro.ee/soovitame/vorumaa-kirjanike-galerii/6-huvitav/vorumaa-kirjanike-galerii/402-ellor,-elmo-kodanikunimega-elmo-ploom-20-vi-1907-s%C3%A4nna-01-viii-1986-v%C3%B5ru
https://arhiiv.err.ee/vaata/kirjutamata-memuaare-elmo-ploom
Lõun-Eesti tegelaste biograafiad. 1938. Lk.169. Katõgooria:Võromaa inemiseq Katõgooria:Eesti aokiräniguq Katõgooria:Eesti kiräniguq
Õdaguhe
Auhinnaq
1993: Roxanne T. Muelleri rahva lemmigu auhind kõgõ parõmbalõ filmile Clevelandi rahvusvaihõlidsõl filmifestivalil – Mike Newell. 1993: Tähepoisi auhind Oulu rahvusvaihõlidsõl latsi filmifestivalil – Mike Newell. 1994: Kuldvasik kõgõ parõmba Õuruupa filmi iist Hollandi filmifestivalil – Mike Newell. 1994: Noorõ kunst'nigu auhind silmänakkaja vällämaidsõ perrefilmi iist nuuri kunstnigõ auhindo jagamisõl – Mike Newell. 1994: Noorõ kunst'nigu auhind silmänakkajalõ noorõlõ näütlejäle perrefilmin nuuri kunstnigõ auhindadõ jagamisõl – Rúaidhrí Conroy ja Ciarán Fitzgerald.
Lätteq
Katõgooria:Filmiq
Ikujärv
Ikujärv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan.
Vaslõ
Vaslõ (läti keelen Jaunzemi) oll' inneskine leivu külä Lätin Alūksne piirkunnan Ilsnä vallan.
Pääle vallamaja ommaq külän viil Ilzene põhikuul, sidõ, raamadukogo ja huvikeskus "Dailes". Külän om Jaunzemi bussipiätüs.
Katõgooria:Leivu keelesaarõ küläq
Kõrvõ (Räpinä)
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Murrak
Murrak om murdõ paikkundligult esiqmuudu alljaotus. Eesti murdõuurmisõn peetäs murragu all silmän inämbüisi kihlkunnamurdit. Tõõnõkõrd  või kihlkunnan ollaq rohkõmb kuq üts murdõpruuk. Inämbvähämb sarnadsõ keelestruktuuriga murrakit liit murragurühm.
Kaeq viil
katõgooria:keeletiidüs
Kuusalu
pisi|300px|Kuusalu kerik
Rõuge Teataja
Rõuge Teataja oll' eestikeeline aoleht.
Kuusalu
Kuusalu om alõvik Harjo maakunna hummogojaon, Kuusalu valla keskus. Elänikke arv om 1075 (saisoga 1.01.2019).
Rõuge Teataja
Lehe pään om: Rõuge Teataja : Rõuge kihelkonna ja külakultuuri häälekandja / väljaandja ja vastutav toimetaja E. Ploom
Kuusalu
Katõgooria:Kuusalu vald Katõgooria:Eesti alõviguq
Rõuge Teataja
Leht ilmu 1931. aastagal viis' kõrda ja 1935. aastagal üts' kõrd.
Rõugõ kogudusõ opõtaja ja revisjonikomisjoni tülü 1930-dil aastil
Rõuge Teataja ja Rõuge Kiriku Teataja saivaq algusõ Rõugõ kogudusõ revisjonikomisjoni tülüst opõtaja Viksi Valteriga. Asi oll' 1600 kr. puudujäägin, miä revisjoniaigu vällä tull' ja minkast alas' aastidõ pikkunõ vaiõlus kogudusõn, aolehin ja kohtun. Üts' pikemb revisjonikomisjoni seletüs om trükit "Elun" 27. radokuu pääväl 1930. "Pastor Wiks kohtulikule vastutusele", avaldaja komisjoni esimiis F. Tint, liikmõq K.Trummal, W.Wissel, J.Waino.
Opõtaja Wiksi seletüse tülüst om pikembält trüknüq "Rõugõ Kiriku Teataja" 24. piimäkuu pääväl 1931.
Komisjoni tunnistajas kohtun ja mujjal kujunõsi Wisseli Wiktor Haani vallast. Aolehist oll' Wiksi suurõmb toetaja Wõru Teataja, revisjonikomisjonil Waba Maa ja Elu, mõni tükk viil tõisin lehin.
1931. aastagal asutivaq mõlõmbaq tülüpoolõq uma aolehe. Viksi alustadu Rõuge Kiriku Teataja edimäne nummõr ilmu 25. radokuu pääväl 1931.
Revisjonikommisjoni alustõt Rõuge Teataja edimäne nummõr ilmu 21.06.1931.
Rõugõ Teataja ilmu 5 kõrda. 12. märtekuu pääväl 1931, and teedä, et leht arestiti. Välläandja Ploom jäi Võru Pohlaku trükikualõ 2000 senti võlgu. Peräst raha ärmassmist kolisi leht G. Songi trükikotta. Edesi nelä aasta joosul "Rõugõ Teataja" es ilmu.
1935. aastagal kuuli Wisseli Wiktor ja timä avvus ilmu viimäne "Rõugõ Teataja" nr.6.
Lätteq
Katõgooria:Aoleheq
Mesoameeriga
200px|pisi|Mesoameeriga (rohilinõ)
Mesoameeriga (hispaani keelen: Mesoamérica) om maa-ala ja kultuuripiirkund Ameerikan, miä küünüs Kesk-Mehhikost Hondurasõ ja Nikaraaguani nink kon mitmõq paigapäälidseq ütiskunnaq olliq korgõhe arõnuq inne Hispaania kolonistõ tulõkit 15. ja 16. aastagasaal. Muistitsõl aol olliq sääl maa-arijidõ küläq ja suurõq poliitilidsõq ja usopääliinaq. Mesoameerikan olliq näütüses sääntseq korgõhe arõnuq kultuuriq nigu Olmeegi, Teotihuacáni, Maia, ja Asteegi umaq.
Katõgooria:Ameeriga Katõgooria:Aolugu
Hagège Claude
Hagège Claude (Claude Hagège, sündünüq 1. vahtsõaastakuu pääväl 1936 Tueesian, Karteegon) om prantsusõ keeletiidläne.
Elokäük
Tä om sündünüq ristiusku püürnüide juutõ perren.
Keskharidusõ sai Kartagon Carnot' lütseumin, lõpõt' 1953. aastagal. Sõs 1953–1970 opsõ Prantsusmaa ülikoolõn mitmõsugutsit kiili.
1971. sai sai doktorikraadi Pariisi 5. ülikoolin, nõvvuandja Martinet' André.
Hagege kitsambaq alaq ommaq araabia ja aafriga keeleq, üldine keeletiidüs.
Timä keelehuvvi seletädäs 6-aastadõst pääle – Kartaagon om pall'o rahvit, poiss nakas' kõiki vasta huvvi tundma, küsümä ja kõnõlõma.
Kuamägi
Kuamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Hagège Claude
Elokäük
Tä tund umbõs viitkümmend kiilt, naidõ siän itaalia, inglüse, araabia, heebreä, vinne, kreeka, ungari, türgü ja jaapani kiilt.
Tä pidä tähtsäs, et kiili olnuq pall'o, et kõnõlõminõ püsüsi tehnoloogilidõn maailman.
Raamadu "Vasta ainumõttõlõ" sisu võtt timä kokku niimuudu:
Murragurühm
Murragurühm om murrakit liitvä ütsüs, miä moodustas murdõ.
Hagège Claude
Elokäük
"Seo raamat om üleskutsõq ainumõttõlõ vasta.
Seo raamat om üleskutsõq vastanakkamisõlõ.
Murragurühm
Kaeq viil
katõgooria:keeletiidüs
Hagège Claude
Elokäük
Ku olulist saa ei inämb eristäq tõsõjärgulidsõst
ku põrkasõq suurõlidsõq vaimlidsõq projektiq
ku moodus kujunõs standardisiirmine ideeden,
egapääväelon, olõmisõ meeme kasumisõn
sõs valitsõs ainumõtõq.
toetust tollõlõ ainumõttõlõ.
''Aga prantsuskiil om ka elon ja terveq. Nisama om pall'o''
tõisi terven ilman, kiä pandvaq umma ossa vastaminekis
inemise vaba vaimu pelgüsele"
Tä om vällä andnuq umbõs 20 raamatut.
Kirändüs
L'Homme de paroles : contribution linguistique aux sciences humaines, Paris, Fayard, 1985
Välälingiq
Hagége kodoleht (prantsusõ keelen)
Lätteq
Katõgooria:Prantsusmaa keeletiidläseq
Tõstamaa
pisi|Tõstamaa vallamaja Tõstamaa om alõvik Pärno maakunnan Pärno liinan. Elänikke arv om 466 (saisoga 1.01.2020).
Tõstamaa oll' aastagil 1992–2017 Tõstamaa valla keskus.
Katõgooria:Eesti alõviguq
Kõmrimaa
Kõmrimaa (ka Wales, kõmri keelen Cymru [kõmri], inglüse keele n Wales [ueilz], Kõmrimaa inglüse keele murdõn [ueels]) om maa Suurbritannia saarõ õdagujaon ja Ütiskuningriigi üts neläst osast. Kõmrimaal eläs ligi kolm mill'onit inemist. Ammõtlidsõq keeleq ommaq kõmri ja inglüse kiil, mil om võrdnõ staatus.
Kõmrimaal om uma parlament (rahvusassamblee), mil ommaq piiredüq säädüseandja õigusõq. Kõmrimaa kõgõ suurõmb liin om pääliin Caerdydd (ingl. k Cardiff), kon eläs 317 500 inemist.
Kõmrimaast hummogu poolõ jääs Inglüsmaa, põh'a ja õdagu poolõ Iiri meri ja lõunõ poolõ Keldi meri ja Bristoli laht. Kõmrimaa hummogujago om mägine. Kõgõ korgõmb mägi om Yr Wyddfa (ingl. k. Snowdon).
Kõmri kiil
Kõmri keelel um Kõmrimaal inglüse keele kõrval ammõtlidsõ keele staatus. Uma keele elojovvu suurõndamisõs ja pruukmisõ edendämises tetäs Kõmrimaal väega pall'o tüüd.
Sport
Kõmrimaal om uma jalgpalli rahvusmiiskund, miä võtt ossa rahvusvaihõliidsist meistrevõistluisist nigu Õuruupa ja maailmameistrevõistlusõq.
Korgõmägi
Korgõmägi om mitmõ mäe nimi:
Regionaalkiil
thumb|290px|Poola piirkunnakiil - kassuubi kiil - poola murdõkaardi pääl (verrev jago). Poola murdidõ taadõ um kirotõt "dialekt", a kassuubi keele mano mitte, selle et tuud peetäs umaette piirkunnakeeles.
Regionaalkiil ehk piirkunnakiil vai ka piirkundlinõ (paikkundlinõ) vai umakandi kiil om mitund muudu mõistõtav. Regionaalkeeles nimitedäs kiilt, midä pruugitas alal, miä ei moodustaq riiki.
Keeletiidüsen om regionaalkiil keelekujo, miä om külh kiräkeelele lähkün, a minkal om paikkundlik värving. Sagõhõlõ om tegemist üleminegi vormiga paigapäälidse murdõ ja kiräkeele vaihõl.
Õuruupa regionaal -ja veidembüskiili harta perrä määräs egä riik, määndsit kiili nimitäq regionaalkeelis. Võrrõldõn veidembüskiiliga om regionaalkiili huuldaminõ ja kaidsõq vähämbä ulatusõga.
Piirkunnakeeleq ommaq näütüses alambs'aksa kiil Põh'a-S'aksamaal ja kassuubi kiil Põh'a-Poolan.
Niisama ommaq piirkunnakeeleq võro ja seto kiil Lõunõ-Eestin. Mõlõmbaq kuulusõq ku regionaalkeeleq Eesti Piirkundliidsi ja Veidembüskiili Ütisüste. Võro ja seto keelele om ka jo 2000. aastide algusõst pääle Eesti ammõtlidsõ piirkunnakeele staatust proovit saiaq. Asja om arotõt Eesti Vabariigi valitsuskomisjonin (2004) ja taa üle hääletet Riigikogon (2014), a seeniq olõ-õi nääq Eesti riigilt säänest ammõtlikku staatust saanuq.
Sepikuamägi
Sepikuamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Lagedi
pisi|Lagedi raudtiijaam Lagedi om alõvik Harjo maakunnan Rae vallan. Elänikke arv om 937 (saisoga 1.01.2020).
Läbi alõvigu lätt Talliin-Tartu tsihin raudtii.
Lagedin om Eesti Vabahusvõitlusõ Muuseum.
Katõgooria:Rae vald Katõgooria:Eesti alõviguq
Kiviora
Kiviora om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Miss'o vallan.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Küünimägi
Küünimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
3. aastagasada
3. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 201 ja lõppi 31. joulukuu pääväga 300. Katõgooria:3. aastagasada
Köstremäe
Köstremäe külä om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Väike-Maarja
pisi|Väike-Maarja kerik
Väike-Maarja om alõvik Õdagu-Viro maakunnan, Väike-Maarja valla keskus. Elänikke arv om 1539 (saisoga 1.01.2021).
Väike-Maarja oll' aastagil 1950–1962 Väike-Maarja rajooni keskus.
4. aastagasada
4. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 301 ja lõppi 31. joulukuu pääväga 400. Katõgooria:4. aastagasada
Saadjärv
Välislingiq
katõgooria:Eesti järveq
Seldžuki impeerium
250px|thumb|Seldžuki impeerium umal tippaol 1092. a., ku Malik-šahh ärq kuuli
Seldžuki impeerium oll' keskaignõ islamistlik riik õdagupoolitsõn Aasian. Riigi lõi 1037. a. oguusi-turgi Kõnõki hõim ja tuu kest' 1194. aastagani. 1092. a. küündüq riigi piiriq Hindukušist hummogupoolidsõ Anatooliani ja Kesk-Aasiast Pärsiä lahõni.
Riigi pääliin oll' edimält Rei, ildampa Ishafan.
Katõgooria:Vanaq Aasia riigiq
Lusti mägi
Lusti mägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
6. aastagasada
6. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 501 ja lõppi 31. joulukuu pääväga 600. Katõgooria:6. aastagasada
Lustimägi
Lustimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kürsä
Kürsä om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
7. aastagasada
7. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 601 ja lõppi 31. joulukuu pääväga 700. Katõgooria:7. aastagasada
Visseli Viktor
Elokäük
Esä Juhan oll' noorõn iän olnuq Rõugõ mõisa kutsar, peräst naasõvõtmist pidäsi Rõugõ kihlkunnan mitmit rendikotussit. 1932 ostõti talo Haani valda Tallima küllä. Imä Leena (Juul) oll' peri Rõugõ valla Pudrumäelt. Viktoril oll' viis sõsard ja kats' velle.
Viktori tervüs es olõq hää, kergembä elo pääle saamisõ jaos timmä koolitõdi, lõpõt' 1927. aastagal Võru poisslatsi gümnaasiumi humanitaarklassi. Opsõ Tarto ülikoolin juurat (matrikli nr 8890)
Visseli Viktoril oll' Võro Tüüstüskooli raamadupidäjä-asjaajaja ammõt. Tä oll' Kaitsõliidon ja Isamaaliidon, sakõ Waba Maa ja Elu kiräsaatja. Rõugõ kogodusõ revisjoni komisjonin ollõn sai timäst päämine vaidlõja opõtaja Viksi Valtõriga ja üts Rõuge Teataja asutajit.
Visseli Viktor läts 1935. aatsagal paari Jakobsoni Amandaga ja kuuli tuusama aastaga 30. süküskuu pääväl.
Visseli Vikrori mälestüses anti vällä Rõugõ Teataja eränummõr, miä jäi tollõ lehe jaos ka viimätses.
Lätteq
Katõgooria:Võromaa inemiseq
Bukan
200px|thumb|right|Bukan Bukan (pärsiä keelen شارۆچکه‌ی بۆکان) om liin Iraanin Õdagu-Asõrbaidžani provintsin. Tä om Bukani maakunna pääliin. 2012. aastagal elli sääl umbõs 14 000 inemist, päämädselt kurdiq.
Katõgooria:Iraani liinaq
Olustvere
Olustvere om alõvik Villändi maakunnan Põh’a-Sakala vallan. Alõvigun om Olustvere Põhikuul ni Olustvere Teenindüs- ja Maamajanduskuul ni Olustvere raamadukogo. Alõvigu kesken om Olustvere mõisa, miä om Lõunõ-Eesti üts suurõmbit ja tävvelidsembit mõisit. Alõvigu õdaguosast lätt läbi Talliina–Villändi raudtii ni seol om kaq Olustvere raudtiipiätüs.
Lätteq
Katõgooria:Eesti alõviguq
Korgõssaarõ
Korgõssaarõ om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Miss'o vallan.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Fermat' väikene teorem
Arvoteoorian Fermat' väikene teorem on matõmaatlinõ teorem, miä ütles, et ku algarv p ei jagaq terveht arvo a, sõs
Katõgooria: Arvoteooria
Maasikamägi
Maasikamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
8. aastagasada
8. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 701 ja lõppi 31. joulukuu pääväga 800. Katõgooria:8. aastagasada
Liivlasõq
pisi|Liivlaisi lipp Liivlasõq (liivi keelen līvlizt) om õdagumeresoomõ rahvas, kink aoluulinõ elomaa om põrõldsõ Läti Põh'a-Kuramaal ja Õdagu-Vidzemen ni Lõunaõdagu-Eestin. Liivlaisis om peet näid, kink imäkiil om liivi kiil ni noidõ latsi ja aigraamatidõ seen liivlaisis nimmat inemiisi. Liivlaisi välläkujonõminõ paigutadas noorõmba ravvaao edeotsa, näide kultuuri ja arvukusõ häitseaig 11.–12. aastagasaa sisse, pääle tuud om näid kõrrast veidembäs jäänüq. 2017. aastagal oll' Lätin 16, Eestin 85 ja Vinnemaal 7 inemist, kiä hinnäst liivlasõs ütliq. Viimäne inemine, kelle imäkiil oll' liivi kiil, oll' Kristiņi Grizelda. Tä kuuli 2013. aastagal Kanadan.
Nimi
Olõ-õiq peris kindla, kost liivlaisi nimetüs om tulnuq ja kas liivlasõq saiõq uma nime Liivimaa perrä vai vastapiten. Üts' seletüs om, et nimi om tulnuq sõnast liiva, miä om tähendänüq liiva, liivaranda vai ka porri ja muta, vai hoobis soist kotust. Nuuq sõnaq kirjeldäse elomaid jõki pervi pääl. Kuimuudu liivlasõq hinnäst edimält esiq kutsiq, om tiidmäldäq. 18. aastagasaal om üles märgit lībist, līb raust (rahvas), līvõd, līvlizt 'liivlasõq', miä ommaq saaduq saksa, läti vai eesti keelest. Kuramaa liivlasõq nimssiq hinnäst kurāli 'kuralanõ, kuramaalanõ', rāndali 'randlanõ' ja kalāmi’ed 'kalameheq'.
Lätteq
Katõgooria:Õdagumeresuumlasõq
Valgõvindläseq
Valgõvindläseq (umakeeline nimi беларусы) om hummoguslaavi rahvas, Valgõvinne põhirahvas.
Valgõvindläisi om ilmamaal 10,5 mill'onat. Valgõvinnen eläs 7 957 252 valgõvindläst (83,7% elänikkonnast). Ameeriga Ütisriigein on valgõvindläisi 750 000, Vinnemaal 521 443, Ukrainan 275 763, Lätin 68 174, Kasahstanin 62 294, Poolan 47 000 nink Leedun 35 900. Eestin oll' 2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä 12 419 valgõvindläst.
Valgõvindläseq kõnõlõvaq valgõvinne keelt, a väega pall'o näist kõnõlõvaq vinne keelt. Üts jago valgõvindläisi Valgõvinnen kõnõlõs valgõvinne keele ja vinne keele segäkeelt, miä nimi om trasjanka.
Valgõvindläseq ommaq suurõmbalt jaolt õigõuskliguq, Õdagu-Valgõvinnen om üts jago valgõvindläisi katoligo usko.
Katõgooria:Rahvaq Katõgooria:Valgõvinne
Maasikmägi
Maasikmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Laanõ (Räpinä)
Laanõ külä om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Pelli võrrand
Pelli võrrand arvoteoorian om diofantilinõ võrrand: x2 - dy2 = 1.
Katõgooria:Arvoteooria
Trompõt
katõgooria:pilliq
Harku vangimaja
Harku vangimaja om vangimaja Harku alõvin Harjomaal.
Kinniqpidämise algusõs Harkun või pitäq aastat 1926, ku tahaq ehitedi sunnitüüvangimaja. 1920.–30. aastil om Harkun eri aol olnuq täüskasunuisi vangimaja, kur’ategijide parandusmaja ni tüüpõlgjidõ ja joodikidõ tüülaagri.
Harku vangimaja om Tal’na küle all (u 12 km Tal’nast) 8,3 hektäri suurudsõ maa-ala pääl Harku alõvi päävänõsõngupoolitsõl külel.
Harku vangimaja om tõistmuudu ku tõsõq tuuperäst, et vangimajan saavaq kuni 4-aastadsõq latsõq ollaq uma imä man – näide jaos om olõman erälde osakund seoilmaaoliidsi ruumõga.
Vanaaig
Vanaaig om aoluumõistõq, miä võeti tarvitusõlõ renessansiaol: vanasaos nimitedi Rooma riigi aigo ja aigo pääle tuud. Peräst vannaaigo tull' keskaig, mink alostust loeti umbõs 5. aastagasaast m.a.p.
Kogrõ
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Vanaaig
Ildampa om võet tarvitusõlõ mõistõq "muistinõ aig", mink all mõtõldas aigo inne vannaaigo, ku kirja viil es tundaq.
Harku vangimaja
Hoimastihädäga vangõlõ om tett 8-kotussõlinõ sõltuvusrehabilitatsiooniosakund. Sääl viiäs läbi kimmäst opikavva, mis avitas näil uma sõltuvusõga toimõ tullaq ja taast vallalõ saiaq.
Kostivere
Kostivere om alõvik Harjo maakunnan Jõelähtme vallan Jõelähtme jõõ veeren. Elänikke arv om 719 (saisoga 1.09.2022).
Harku vangimaja
Kaeq viil
Katõgooria:Eesti vangimajaq
Kostivere
Katõgooria:Jõelähtme vald Katõgooria:Eesti alõviguq
Rakke
pisi|Rakke lubjavabrigu vana korsna
Rakke om alõvik Õdagu-Viro maakunnan Väike-Maarja vallan. Elänikke arv om 871 (saisoga 1.01.2021).
Rakke oll' aastagil 1992–2017 Rakke valla keskus.
Läbi alõvigu lätt Talliin-Tartu tsihin raudtii.
Rakken om lubjavabrik.
WALL-E
WALL-E om puutriga tett animafilm ettevõttõlt Pixar.
katõgooria:filmikunst
Kirivä Lehmä Liin
Kirivä Lehmä Liin (s'aksa keeli Stadt die bunte Kuh) om kotus Nietzsche Friedrichi raamatun "Nii kõnõl' Zarathustra", kon algas Zarathustra periskõnõluisi sisolinõ rida ja sünnüs edimäne kõnõlõminõ: "Kolm muundust".
Raamadu sissejuhatusõn om kah kõnõluisi, a nuuq ommaq rohkõmb opmisõ ja essütüse kõnõlusõq, algusõn om ütsjago Zarathusta tegemiisi ja läbielämist, kooniq lõpus tulõ timäle valgustus meetodist – kuimuudu piät timä edespiten kõnõlõma. Tä tõotas, et kõnõla-aiq inämb kunagi kantslist vai kuigi tõistmuudu korgõst rahvalõ, a nakkas kõnõlõma õnnõ sõpru ringin ja huviliisigaq.
Kirändüs
Katõgooria:Kultuur
Algarvoteorem
Arvoteoorian algarvoteorem om teorem, miä ütles, et
Teoremi ommaq tõõstanuq Jacques Hadamard ja Charles de la Vallée Poussin.
Katõgooria:Arvoteooria
Leevaku
Leevaku vai Leevako vai Leevaka om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Räpinä vald
Muamägi
Muamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
OPEC
200px|thumb|OPECi lipp
Nahvtat Vällävidävide Riike Organisats'uun (inglüse keelen Organization of the Petroleum Exporting Countries, lühkolt OPEC) luudi 1960. aastagal Bagdadin ja sinnäq kuulus 12 riiki. OPEC-i päätsiht om tuurnahvta hinna reguliirmine maailmaturul liikmidõ nahvtatoodangu piiramisõ ja ekspordikvuutõ abiga.
Katõgooria:Riikevaihõlidsõq organisats'ooniq
Kotka (Haani)
Kotka om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Tävvelidseq arvoq
Tävveline arv om naturaalarv n, mink kõrral σ(n) = 2n. Edimädseq tävvelidseq arvoq ommaq 6, 28, 496, 8128,...
Hoimast
150px|thumb|Heroiiniputõl 19. aastagasaast
Tävvelidseq arvoq
Katõgooria:Arvoteooria
Bideni Joe
Bideni Joe ( inglüse nimmi välläütlemine [ˈbaɪdənɪ dʒəʊ], Joseph Robinette ”Joe” Biden jr.; sündünüq 20. märtekuu pääväl 1942 Scrantonin, Pennsylvanian, Ameeriga Ütisriigen) om Ameeriga Ütisriike põrõldnõ, 46. president.
Hoimast
Katõgooria:Hoimatõbi
Bideni Joe
Katõgooria:Ameeriga Ütisriike inemiseq Katõgooria:Poliitiguq Katõgooria:Ameeriga Ütisriike presidendiq
Piho
thumb|400px|Piho
Piho, ka vihmatsirk vai vihmakass (Oriolus oriolus), om tsirgu liik piholaisi sugukunnast piho perrekunnast.
Vällänägemine
Piho om rästä suurunõ, a piinümbä kihäga. Pihoq ommaq kõllast ja rohilist värmi, altpuult hellembäq.
Välälingiq
Katõgooria:Tsirguq
The Muppets
pisi|The Muppetsi logo The Muppets om rühm Hensoni Jimi luuduid multifilmitegeläisi.
katõgooria:filmikunst
Väätsa
pisi|Väätsa mõisa
Väätsa om alõvik Järvä maakunnan, Türi valla keskus. Väätsa om Paide liinast 8 kilomiitret õdagu puul. 2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Väätsan 558 elänikku.
Väätsa oll' aastagil 1991–2017 Väätsa valla keskus.
Väätsan om põhikuul, latsiaid, rahvamaja, jahimaja ja Eesti Jalgratta Muuseum.
Katõgooria:Eesti alõviguq
Caerfyrddin
pisi|Caerfyrddin Caerfyrddin (inglüse keelen Carmarthen) om liin Suurbritannian, Kõmrimaal.
Immaku järv
Immaku järv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan.
Caerfyrddin
Katõgooria:Walesi liinaq
Immaku järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Mõisamägi
Mõisamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Rail Baltic
pisi|426x426px|Rail Baltic om märgit hellesinidsegaq. Projekt om osa suurõst Põh'amere-Õdagumere viokalitorist. Rail Baltic (Soomõn, Lätin , Leedun , Poolan jm pruugitas nimme Rail Baltica) om standardrüüpegaq raudtii, miä ehitedäs Taliinast Varssavihe. Kipõraudtii pikkus om 870 km. Seo suurõ raudtii ehitüs om viimädse saa aastaga kõgõ suurõmb alosvärgi projekt Baltimail.
Analüütiline arvoteooria
Analüütiline arvoteooria om matõmaatiga haro, miä uur arvõ (innekõkkõ tervidearvõ) umahuisi analüüsi metodeil.
Rail Baltic
Eestin ehitedäs ka reisiterminaliq Talliinan Ülemistele nink Pärnohe, lisas tetäs vahtsõq kaubaterminaliq ja paigapäälidseq piätüseq.
Analüütiline arvoteooria
Kaeq viil
Algarv
Katõgooria:Arvoteooria
Imäjõõ Suursuu
pisi|Imäjõõ delta Imäjõõ-Suur'suu om soiõ kogo vai suustik Tarto maakunnan. Suu pindala om 13 000 ha. Soiõ kaitsõs om tett Imäjõõ Suurõsuu maastigukaitsõala.
Rail Baltic
Projektil om ka hulga vastasaisjit, kink meelest ei olõq raudtii tullos egaq praktilinõ, häötäs luudust , lõikas Eesti katõs. Raudtii ehitämise vasta om Riigikogolõ ja avalikkusõlõ kirotõt mitu kirjä.
Imäjõõ Suursuu
Suustikust 85% om matalsuu, kon om turbakihti kooniq 5,8 miitret.
Rail Baltic
Plaan'minõ
1994. aastagal tetti tulõvigu jaos papri „Vision and strategies around the Baltic Sea 2010“, kon oll' kirän, et Eesti, Läti ja Leedu piät olõma muu Õuruupagaq rohkõmb köüdüssen.
Eesti valitsus
pisi|Stenbocki maja Eesti valitsus (ammõtligult Vabariigi Valitsus) om Eesti riigi täüdeviijä võimuorgan, miä toimõndas Eesti Vabariigi põhisäädüse ja säädüisi perrä. Valitsus vii riigivõimu täüde õkva või valitsusasutuisildõ. Valitusõ juht om pääministri, kink ettepanõkigaq nimmas Vabariigi President ammõtihe tõõsõq valitsusõ ministriq.
18. hainakuu pääväst 2022 om ammõtin Kalda Kaja tõõnõ valitsus.
Valitsusõ ammõtihe astminõ
Vabariigi Valitsusõ nimmas ammõtihe Vabariigi President kolmõ päävä joosul pääle tuu, ku Riigikogo käest valitsusõ kokkopandmisõs volitusõ saanuq või Riigikogo üles säet pääministrikandidaat om tälle ette säädnüq valitsusõ kuunsaiso.
Ministri nimmas ammõtihe Vabariigi President pääministri käest saadu ettepanõgi kättesaamisõst kolmõ päävä joosul. Valitsus või ministri nimmatas ammõtihe presidendi otsusõga, miä ilmutadas Riigi Teedüstäjän (Riigi Teataja).
Valitsus või ministri ast ammõtihe ammõdivandõ andmisõga Riigikogo iin: "Asudes täitma valitsuse liikme kohustusi, olen teadlik, et kannan selles ametis vastutust Eesti Vabariigi ja oma südametunnistuse ees. Tõotan pühalikult jääda ustavaks Eesti Vabariigi põhiseaduslikule korrale ning pühendada oma jõu eesti rahva heaolu ja tuleviku kindlustamisele."
Rail Baltic
Plaan'minõ
1995. aastagal sääd' Eesti hindäle dokumendin „Üleriigiline planeering EESTI 2010“ tsihis: „Sõitjidõ vidämisel om võtmõküsümüses kipõraudtii ehitämine (...) või arvadaq, et ku miiq taha ÕL api vio ja tuu alosvärgi arõndusõs, tulõ meil rehkendäq, et luudust hoitvaq põhimõttõq – näütüses raudtiitranspordi autost parõmbas pidämine – käüväq ka miiq kotsalõ."
Eesti valitsus
Valitsusõ ammõtihe astminõ
Valitsusõ ammõtihe astmisõ man and suulidsõ ammõdivandõ pääministri. Pääle tuu kirotasõq vandõ tekstile alaq kõik ammõtihe astva valitsusõ liikmõq. Ministri, kiä ast ammõtihe pääle valitsisõ ammõtihe astmist, and suulidsõ ammõdivandõ ja kirotas vandõtekstile alaq, ku pääminstri om man.
Rail Baltic
Plaan'minõ
Eesti ettekujotus tulõvigust oll' selge – tulõ saiaq Õuruupa osas. 2004. aastagal saiõ Eesti Õuruupa Liido osas. Tuust aost peri Õuruupa Komosjoni otsussõn om kirän, et Baltimaiõ raudtiitransport tulõ kõrd-kõrrast muu Õuruupa transpordisüsteemigaq kokko köütäq. Ütes edelüses om üleminek standardrüüpega raudtii pääle.
Eesti valitsus
Välälingiq
Katõgooria:Eesti valitsus
Rail Baltic
Plaan'minõ
2006. aastaga urbõkuun kirodiq Poola, Leedu, Läti, Eesti ja Soomõ ministriq ni Rail Balticu Õuruupa koordinaatri Telicka Pavel ala ütidse plaani protokollilõ. 2010. aastagal kinnütedi noid ütitsit plaanõ ja tuudi vällä, et tulõ tetäq uurminõ, kui rassõ om standardrüüpega raudtiid ehitäq. Riigihankõ võit' Suur'britannia firma AECOM.
Marupöörüs
250px|thumb|Marupöörüs Catarina ilmaruumist kaiaq (2004. a.)
Rail Baltic
Plaan'minõ
2015. aastaga märtekuun sõlmiti edimäne CEF rahastuslepeq, minkaq Eesti, Läti ja Leedu ni kolmõ riigi osalusõgaq ütisettevõtõq Rail Baltica saiõq kokko 540 mill'onit õurot, Eesti osa oll' üle 175 mill'oni õuro. Raha om mõtõld Rail Balticu arõndamisõs trassi pääl Talliin-Pärno-Riia-Panevežys-Kaunas-Leedu/Poola piir'.
Ameeriga Riike Organisats'uun
pisi|Ameeriga Riike Organisats'uuni pääkortin Washingtonin Ameeriga Riike Organisats'uun (inglüse keelen Organization of American States, OAS) om riikevaihõlinõ organisats'uun, kohe kuulus 35 Ameeriga riiki. Timä pääkortin om Washingtonin Ameeriga Ütisriigen.
Rail Baltic
Plaan'minõ
11. rehekuu pääväl 2018 saiõ valmis Rail Balticu Eesti osa iinprojekt, miä täpsüst' raudtii raharehkendüst ja tuud, ku pall'o tüüd täpsähe tulõ ärq tetäq. Projektin rehkendedi Rail Balticu Eesti trassi hinnas 1,6 mill'ardit õurot. Edelüsel, et Õuruupa Liit mass 85% vällä, rehkendedäs, et Eesti piät masma 318 mill'onit õurot.
Kvasitävveliseq arvoq
Katõgooria:Arvoteooria
Marupöörüs
Marupöörüs vai hurrikaan vai taifuun vai troopilinõ tsüklon om suur matalrõhkkund, miä om perit maavüü lähkost ja miä toosõ hindäga üten väega kõva maru.
Rail Baltic
Plaan'minõ
28. märtekuu pääväl 2019 saiõ umalõ paigalõ Rail Baltica põhitrassi edimäne objekt, Saustinõmme tiisilla nukakivi, miä tähüstäs Rail Baltica kipõ raudtii ehitämise algust.
Lõhmus
pisi|Lõhmusõq vai pähnäq Baiõrimaal pisi|Mohni lõhmus pisi|Kastna lõhmus Harilik lõhmus vai pähn (Tilia cordata) om lehepuu pähnläisi sugukunnan pähnä perrekunnan.