cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Vanigõjärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Eesti alõviguq
S
Sadala - Saku - Salme - Sangastõ - Sauga - Siimusti - Simuna - Sinimäe - Sonda - Sõmmõrpalo - Sõmeru - Särevere - Sääse
T
Tabasalu - Tabivere - Taebla - Tammiku - Tihemetsa - Toila - Tori - Torma - Tsirguliina - Tudu - Tudulinna - Turba - Tõravere - Tõrvandi - Tõstamaa
U
Uhtna - Ulila - Uuemõisa
Õ
Õisu - Õru
Ah'a jõgi
Ah'a jõgi om jõgi Võromaal ja Tartomaal. Tä om Imäjõõ kõgõ suurõmb hääpoolinõ harojõgi (juusk sinnäq Peipsist 8,8 km kavvusõl) ja tä nakkas pääle Erästvere järvest. Alambjoosul om Ah'a jõgi laivatav. Keskjoosul om Saesaarõ hüdroeelektijaam.
Eesti alõviguq
Ä
Äksi - Ämari
Ah'a jõgi
Ah'a jõkõ peetäs ütes Eesti ilosambas jõõs. Ülembjoosul om Tilleoro kaitsõala, keskjoosul Ah'a jõõ ürgoro maastigukaitsõala (18 km piki jõkõ). Ürgoron ommaq Valgõmõtsan, Kiidjärvel ja Taivaskual 12-20 miitre korgutsõq paeq (müürüq) - niinimitet taivaskuaq.
Eesti alõviguq
Ü
Ülenurme
Ah'a jõgi
Ah'a jõõ pääl tetäs pall'o kanuumatko ja muid matko.
Aabits
Aabits vai aavits om kooliraamat, mink perrä opitas lugõma.
Eesti alõviguq
Kaeq viil
*Eesti alõviguq
Ah'a jõgi
Katõgooria:Kanepi kihlkunna jõõq Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq Katõgooria:Võnnu kihlkunna jõõq
Aabits
Võrokeelitsit aabitsit
Katõgooria:Aabidsaq
Varsangulump
Varsangulump om lump Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Aigraamadulump
Aigraamadulump vai Aigraamatulump vai Aigraamadulompä om lump Urvastõ kihlkunnan Antsla vallan.
Boosõ järveq
Boosõ järveq ommaq järveq Urvastõ kihlkunnan Antsla vallan.
Suurõ Boosõ järve suurus om 12,2 ha ja kõgõ suurõmb süvvüs 4 m.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Alberta
Alberta om provints Kanadan.
Alberta nimest
Alberta nimi tulõ umaaigsõ Kanada ülembvalitsõja Campbelli Johni naasõ printsess Louise Caroline Alberta (Ütiskuningriigi kuninganna Victoria neländä tütre) nimest.
Katõgooria:Kanada
Lugõmisõ raamat
"Lugõmisõ raamat" (originaalpäälkiräga "Lugemisse Ramat laste kolitamisse tarwis") om Gehewe Carli kirotõt ja 1841. aastagal ilmunu lõunaeestikeeline kooliraamat.
Raamat oll' Opadu Eesti Seldsi plaanit ja välläant nink trüküt Laakmanni H. man Tarton. Raamatun ommaq sisen aabidsa, lugõmigu ja katõkismusõ jago, juhatus arvõ lugõmisõs nink kiränäütüseq kirotama opmisõs. Üle pikä ao joud' rahvakuuli raamat, kon pääle aabidsa katõkismusõ tekste oll' latsiperätsit luulõtuisi-jutukõisi elost hindäst.
Üten 1843. aastaga trüküga trüküti taad raamatut 7000 tükkü. Tedä pruugiti pall'odõn Võro- ja Tartomaa koolõn. Koolival'tsus kohust' kõiki praavuskiid hankma naid raamatit egalõ koolilõ 10 tükkü. Sjoo raamat om edimäne puulõikõpiltega (11 tükkü) maakeeline aabits-lugõmik.
2004. a. and' Eesti Kirändüsmuusõum vällä raamadu faksiimiletrükü.
Jaanioja
Jaanioja om uja Põlva kihlkunnan. Tä juusk kur'a käe puult Lutsu jõkkõ.
Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
31. rehekuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Rehekuu
Kaika suvõülikuul 1993 Sulbin
Kaika suvõülikuul 1993 Sulbin peeti Urvastõ kihlkunnan Sulbi kooli man. Sulbin tetti edimäst kõrd suvõülikuulõ aoluun võrokiilset näütemängo. Lavakunstitudõngiq mängeq vana veskitammi pääl Normedi Ingo iistvõtmisõl tükkü "Pühäjõõ kättemass". Arotõdi edesi võro kiräviisi ja kiräkeele asjo.
Katõgooria:Kaika suvõülikooliq
Hanni järv
Hanni järv om järv Urvastõ kihlkunnan Antsla vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Kaika suvõülikuul 1996 Viitinän
Kaika suvõülikuul 1996 Viitinän peeti 2.-4. põimukuu pääväl Rõugõ kihlkunnan Viitinä kooli man. Viitinän oll' pääteemäs kirändüs. Kõnõldi Asti (Rumori) Karlist, Jaigi Juhanist, Kauksi Üllest ni ka mõisaprovvast von Krüdenerist. Vanõmuisõ tiatri mänge Kauksi Ülle ja Kivisildnigu Sveni tükkü "Tandsja pühälik".
Katõgooria:Kaika suvõülikooliq
Jugooja
Jugooja vai Ritsiksuu kraav om uja Põlva kihlkunnan.
Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
Middendorffi Alexander Theodor
Middendorffi Alexander Theodor (Alexander Theodor von Middendorff) (sündü 6. põimukuu pääväl 1815 Peterburin, kuuli 16. vahtsõaastakuu pääväl 1894 Hellenurmõn, om matõt perekunnakalmistulõ Hellenurmõ ligidäl) oll' baltis'aksa luudustiidläne ja maiõuurja. Tä om kuulsa ummi uurmisreisega Põh'a-Tsiberi tundmaop'misõs.
1860. aastagast pääle elli tä Hellenurmõ mõisan. 1865 ja 1866 oll' Hurda Jakob sääl timä poigõ kodooppajas.
Tiidüstüü
1840 võtt' ossa Baeri Karl Ernsti uur'misreisist Koola puulsaarõlõ.
1842-1845 juhtõ Peterburi Tiidüisi Akadeemiä uur'misreisi Põh'a- ja Hummogu-Tsiberihe. Tuu käügin avast' Putorani platoo ni oll' edimäne Taimõri puulsaarõ, Põh'a-Tsiberi madaligu, Amuuri-Zei tasandigu, Stanovoi aheligu ja Ohhoota mere lõunarannigu uurja. Umaq avastusõq avald' tä raamadun "Reise in den äussersten Norden und Osten Sibiriens" (Reisiq kavvõn põh'an ja Hummogu-Tsiberin) (1848-75), kon muuhulgan oll' juttu igikeldsä mõost eläjide ja kasvõ levikulõ. Viil kirot' tä Vinnemaa tsirkõ rändide ülekaehhusõ "Die Isepiptesen Russlands (1855).
Middendorffi Alexandri tiidüssaavutuisi hulka loetas mitmide Tsiberi rahvidõ edimäne etnograafilinõ kireldämine ja Tsiberi kliima edimäne tiidüsline kireldämine, igikeldsä lõunapiiri kimmästegemine, kasvostigu tsonaalsusõ kimmästegemine, niinimetet "Middendorffi säädüse" sõnastaminõ.
1870 avast' Nordkapi huuvusõ Barentsi meren.
Middendorffi Alexander om kirotanuq üle saa tiidüsligu uur'mistüü. Timä nimme kand säidse geograafilist objekti maailma kaardi pääl.
Välislingiq
Katõgooria:Tartomaa inemiseq
Radokuu 2007
2007. aastaga Radokuu aigraamat.
Väikene Kasvandulump
Väikene Kasvandulump om lump Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Kaika suvõülikuul 1995 Lüllemäel
Kaika suvõülikuul 1995 Lüllemäel peeti Karula kihlkunnan Lüllemäe kooli man. Suvõülikoolin kõnõldi kodoluust, Karula kirämehest Lattigu Jaanist ja õkva valla tettü Võro Instituudi plaanõst. Vanõmuisõ tiatri mänge ütte ossa Kangro Bernardi näütemängost "Susi", õdagu mänge andsambli Ummamuudu.
Kirjäpandmisnimekirä perrä oll' suvõülikoolin 191 inemist. Noidõ hulgan oll' 56 last ja 34 üliopilast. Ammõdi poolõst oll' osavõtjidõ hulgan kiränikke, aokiränikke, näütelejit, muusõumitüütäjit, kuulmeistrit, aoluulaisi, kunstnikkõ, keeletiidläisi. Hinnäst kirjä olliq pandnuq ka insener, müüjä, raamadupidäjä, talomiis ja agronom.
18. piimäkuu päiv
18. piimäkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 169. päiv (liigaastagal 170. päiv).
1. märtekuu päiv
1. märtekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 305. päiv (liigaastagal 306. päiv).
18. piimäkuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Piimäkuu
Kihlkunnakonvent
Kihlkunnakonvent oll' umaval'tsusorgan Liivimaa kubõrmango kihlkunnõn, miä luudi maapäävä otsussõga 1870. Kihlkunnakonventi kuuluvaq kihlkunna mõisniguq ja vallavanõmbaq, tedä juhtõ konvendi hindä valit kihlkunnaiistsaisja. Kihlkunnakonvente pääülessannõq oll' posti, arstiabi ja kerkoteie haldaminõ. Konvente luumisõga tulti vasta talopojõlõ, kiä tahivaq kah maa val'tsõmisõst ossa võttaq, a ütelepoolõ oll' tuu kah vastaabinõu riigival'tsusõ plaanilõ luvvaq Balti kubõrmangõn semstvo. Kihlkunnakonvendiq kaotõdiq 5. hainakuu pääväl 1917.
Jaanimäe tiik
Jaanimäe tiik om lump Urvastõ kihlkunnan Antsla vallan.
Kaika suvõülikuul 1995 Lüllemäel
Lätteq
Katõgooria:Kaika suvõülikooliq
Jaanimäe tiik
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Hilba oja
Hilba oja om uja Kanepi kihlkunnan. Tä nakkas pääle Kogrõjärvest Mõndsi külä man, juusk läbi Hilba järve ja joud kur'alt puult Ah'a jõkkõ. Alambjoosul on tä Kanepi ja Põlva kihlkunna piiris.
Häält puult juusk Hilba ujja Mustajärve oja ja kur'alt puult Kruutusõ oja.
Kaika suvõülikuul 1997 Vilustõn
Kaika suvõülikuul 1997 Vilustõn peeti Räpinä kihlkunnan Vilustõ kooli man. Päält harilikkõ ettekandidõ peeti suvõülikoolin ka keelekonvõrentsi. Üüsidse loengu taivatähist, tähtkujõst ja noidõ võrokeelitsist nimist pidi tähetiidläne Kasagu Enn.
Katõgooria:Kaika suvõülikooliq
17. piimäkuu päiv
17. piimäkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 168. päiv (liigaastagal 169. päiv).
Rautina järv
Rautina järv om järv Karula ja Lukõ kihlkunna piiri pääl Karula vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq Katõgooria:Lukõ kihlkunna järveq
Kallatuma uja
Kallatuma uja vai Kallatuma kraav vai Koiola uja om uja Põlva kihlkunnan. Tä nakkas pääle Vana-Koiola järvest nink juusk kur'a käe puult Kariujja paigan, kost Kariuja suuni jääs 6,8 km.
Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
Rallovi oja
Rallovi oja vai Nilbõ oja om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk kur'a käe puult Lükkä ojja.
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Kooliraamat
Kooliraamat vai opik om raamat, midä tarvitõdas koolitamisõs. Inämbüste opvaq näist koolilatsõq.
Võromaa koolõn pruugiti 19. aastagasaal päämädselt lõunaeestikeelitsit (tartokeelitsit) kooliraamatit, 20. aastagasaal eestikeelitsit kooliraamatit. 1990. aastagist pääle ommaq osaq Võromaa koolilatsõq saanuq oppiq mõnda ainõt (võro kiil, kodolugu) jälq lõunaeestikeelitsist (võrokeelitsist) raamatist.
Kaika suvõülikuul 1999 Lepistün
Kaika suvõülikuul 1999 Lepistün peeti 30. hainakuu pääväst 1. põimukuu pääväni Rõugõ kihlkunnan Lepistü kooli man. Suvõülikuul tetti vallalõ Kaika koolimaja man. Kõnõldi Võro Instituudi suurõst võro keele arvamisuuringust. Kaeti Jaigi Juhani kodotallo ja Virunuka kalmit. Võro rahvatiatri mänge Jaigi Juhani tükkü "Pido pahandusõga".
Katõgooria:Kaika suvõülikooliq
Kaika suvõülikuul 1998 Põlgastõn
Välislink
Katõgooria:Kaika suvõülikooliq
Jõgari tiik
Jõgari tiik vai '''Kalatiik nr. 4''' om inemise tett lump Urvastõ kihlkunnan Antsla vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Kirävaihõmärgiq
Kiävaihõmärke nimekiri lugõ üles kirävaihõmärke.
Kirävaihõmärgiq Gehewe perrä
Gehewe Carl seletäs uman "Lugõmisõ raamatun" kirävaihõmärke niimuudu.
Urbõkuu 2007
2007. aastaga Urbõkuu aigraamat.
Ivaski Albert
Ivaski Albert (Albert Ivask, 1906-1995) oll' Põlva kihlkunnast Mamastõst perit oppaja, kirä- ja kalamiis. Saanuq kuulmeistri paprõq Võro oppajidõ seminärist, oll' tä oppaja ni kuulõ juhataja kokko 40 aastakka mitmõn paigan Võromaal.
Albert oll' kõva kalamiis ja luudushuvilinõ. Tä oll' väega uhkõ, et sai kätte ja and' 1935. a. Tarto Zooloogiamuusõumilõ lubivalgõ must-hähnä. Haruldasõ tsirgu vasta ollõv huvvi tundnu es'ki Briti Muusõum. Tä tund' pia kõiki Võromaa järvi. Hariligult võisõ tedä nädälilõpon löüdäq Lämmajärve veerest.
Pilditegemise oppõ tä ärq joba latsõn küläpiltnigust esä Jaani käest. Kirätüüga puttu Albert kokko seminärin ollõn. Timä edimäne luulõtus ilmu almanahhin "Tõrvik". Ildampa kirot' mitmit raamatit rändäjile Võromaa paiko kotsilõ. Viil kirot' tä aolehele "Töörahva Elu" juttõ luudusõ kaitsmisõst, kalavaru suurõndamisõst, rüüvpüüdjide nuhklõmisõst jne. Niisamatõ jagi tä ummi suuri kogõmuisi aastagil 1959-1973 ilmunun kalamiihi välläandõn "Õngemeeste meenutusi", näütüses tutvust' hindä vällämärgitüt vedroõngõ, horisontaaltirku, hainavapa lanti, ütenkannõtavat savvuahjo ja pall'ond muud huvitavat. 1972. aastagal ilmuq Põlva rajoonilehen Koit timä võrokeelidseq jutuq.
Alberti mälehtedäs pilditsiksmise aparaat kõtu pääl, silmäq naarulidsõq, suun nal'ajutuq. Tihtipääle nätti tedä pikä seerega kummisaapaq jalan ja õngõlatt käen.
Muusiga
S'aksa aol Võro vangimajan komponiirse muusigapala "Linnud, lilled ja tuul".
Kihlkunnakuul
Kihlkunnakuul oll' tõsõ astmõ talorahvakuul Eestin 19. aastagasaal ja 20. aastagasaa alostusõn. Kõgõ edimäne kihlkunnakuul oll' 1804-1818 Kanepin. Liivimaa 1819. a. talorahvasäädüs nõud' kihlkunnakooli luumist ega 2000 miishinge kotsilõ. Et Eestimaa kubõrmangon säänest nõudmist olõ-s, läts' sääl kihlkunnakuulõ tegemine aigladsõmbalt. 1874. a. (Liivimaa) ja 1878. a. (Eestimaa) koolisäädüsega saiq kihlkunnakooliq ütidse opiplaani. Tuu perrä opati katõ aastaga kestel eesti, s'aksa ja vinne kiilt, usuoppust, rehkendämist, geomeetriät, aoluku, maatiidüst, luudusluku, laulmist, paiguti viil võimlõmist ja aiatüüd. Kihlkunnakoolõn saiq haridusõ inämbüs vallakirotajit, vallakoolioppajit ja muid maa-amõtnikkõ. 1881 oll' Eestin 70 kihlkunnakuuli, 1911. aastagal 56 tükkü. 19. aastagasaa tõsõl poolõl luudi õigõusu kihlkunnakuulõ kah. Nuuq olliq 4-aastagadsõq, a oll' kah pall'o 2-aastagaidsi abikuulõ. 1885 oll' õigõusu kihlkunnakuulõ 92 ja abikuulõ 223, 1911 mõlõmbit kokko 320. 1919 muudõti kõik kihlkunnakooliq avalikõs algkoolõs.
Eesti lipp
thumb|Eesti lipp thumb|Vabariigi Presidendi lipp thumb|200px|Sinine, must ja valgõ. Eesti lipp om Eesti rahvus- ja riigilipp. Lipp om ristkülik, mil om kolm võrdsõt horisontaalsõt värmilaidu: sinine, must ja valge. Taa võeti edimält pruukmistõ Tarto Ülikooli Eesti Üliopilaisi Seldsi lipus ni pühitsedi ärq 4. piimäkuu pääväl 1884. Perän naati taad pidämä eesti rahvuslusõ lipus ni tä sai riigilipus, ku 24. radokuu pääväl 1918 kuulutõdi vällä Eesti Vabariik. Ammõtligult võeti lipp riigilipus 21. märtekuu pääväl 1918.
Võro keelen pruugitas lipu kotsilõ ka sõnna "sinimustvalgõ".
Nõvvokogo Eestin keeleti sini-must-valgõ lipu pruukminõ ärq. Lipp tuudi jälq avaligult vällä 1988. aastagal ni tõmmati 24. radokuu pääväl 1989 vahtsõst üles Pikä Hermanni torni. Riigilipus võeti tä ammõtligult jälq 7. põimukuu pääväl 1990.
Vabariigi Presidendi lipp om riigilipp, mink kesken om suur riigivapp (kaeq Eesti vapp).
Eesti lipu värme tähendüs:
Välälingiq
Katõgooria:Riigilipuq
Raudoja (Rõugõ)
Raudoja vai Ritsikä oja om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk kur'a käe puult Mustajõkkõ paigan, kost Mustajõõ suuni om 34,5 km.
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Kanepi vald
Kanepi vald om vald Õdagu-Võromaal. Suurõmb jago Kanepi vallast jääs Kanepi kihlkunda. Varbusõ kant jääs Põlva kihlkunda ja Rebäste kant Urvastõ kihlkunda. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulus Laheda vald Põlva maakunda.
Kanepi vallast põh'a puul ommaq Valgjärve ja Kõllõstõ vald, hummogu puul Põlva ja Laheda vald, lõuna puul Sõmmõrpalo ja Urvastõ vald ja õdagu puul Otõmpää vald.
Kanarikumäe järv
Kanarikumäe järv vai '''Kalatiik nr. 8''' om inemise tett järv Urvastõ kihlkunnan Antsla vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
New Brunswick
265px|pisi|paremal|New Brunswick New Brunswick om provints Kanadan.
Katõgooria:Kanada
Härmä
Härmä om mitmõ külä nimi.
Võromaal ommaq
Setomaal om
Jaama
Jaama om mitmõ Võromaa külä nimi:
Kaika suvõülikuul 2001 Pikänkannun
Kaika suvõülikuul 2001 Pikänkannun peeti 10.-12. põimukuu pääväl Rõugõ kihlkunnan Pikäkannu kooli man. Suvõülikooli pääteemas oll' mõts. Vana mõtsaveli Käärmanni Alfred opas' poiskõisilõ punkri ehitämist. Käüti viimädse mõtsavele Sabbe Augusti hukkasaamispaigan. Umist köüdüssist Pikäkannu kandiga kõnõl' kiränik Kaplinski Jaan. Laul' vahtsõnõ laulupunt Lõkõriq.
Katõgooria:Kaika suvõülikooliq
Kaika suvõülikuul 2002 Miss'on
'Kaika suvõülikuul 2002 Miss'on peeti Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o kooli man. Miss'on peeti edimädseq võrokeelidseq internetiettekandõq ja suvõülikooli kõrraldamisõlõ panniq ola alaq ka paikligu Kolmõ Kandi Klubi inemiseq. Osaliisilõ näüdäti võro kiilde pantuid puutriprogrammõ ni Võromaa kotusõnimmi teedüskoko.
Katõgooria:Kaika suvõülikooliq
Newfoundland ja Labrador
Newfoundland ja Labrador om provints Kanadan.
Kauksi järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Newfoundland ja Labrador
Katõgooria:Kanada
Raudsepä oja
Raudsepä oja (ülembjoosul) vai Varstu oja (alambjoosul) om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk kur'a käe puult Mustajõkkõ paigan, kost Mustajõõ suuni om 37,9 km.
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Kõvõra järv
Kõvõra järv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Orava vallan.
Järve vesi vaihtus ärq üte kõrra aastagan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Jugu
Jugu om mitmõ Võromaa külä nimi:
Kooskora oja
Kooskora oja om uja Põlva kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Ah'a jõkkõ.
Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
2. märtekuu päiv
2. märtekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 306. päiv (liigaastagal 307. päiv).
Briti Columbia
Briti Columbia om provints Kanadan.
2. märtekuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Märtekuu
Briti Columbia
Briti Columbia nimest
Provints, midä s'oo ilma aigu tunnõtas Briti Columbia nimega, oll' umal aol osa maast, midä inglüse meresõitja Drake'i Francis kuts' Vahtsõs Albionis (Albion om Inglüsmaa tõnõ nimi). Ku kaptõn Vancouveri George jousõ Põh'a-Ameeriga õdaguranda üle 200 aastaga ildampa, 1790. a., jagi tä piirkunna kolmõs osas ja and' egalõütele vahtsõ nime.
Ku Vancouveri saar vällä jättä, es kestäq Vancouveri annõt nimeq kavva. Nuuq muudõtivaq ärq 19. aastagasaa alostusõn. Maiõuurjalõ Fraseri Simonilõ anti käsk luvvaq säälkandin edimädseq õuruuplaisi asundusõq. Ranna põh'ajaolõ and' tä nimes Vahtsõnõ Kalõdoonia (Caledonia om Skotimaa ladina keelen), s'ollõ et tuu kandi maastik oll' tä jaos Skotimaa mäki muudu. Lõunapoolidsõmba jao nimit' tä Columbias Columbia jõõ perrä, miä sääl om. Ku piir Ameeriga Ütisriike ja Kanada vaihhõl paika panti ja suurõmb jago lõunapoolidsõst maast läts' Ameerigalõ, nimitediq Kanadalõ jäänüq maa ümbre Briti Columbias, s'ollõ et tuu jäi Briti kontrolli ala. Ku 1871. a. luudi provints, sai ka tuu nimes Briti Columbia.
Katõgooria:Kanada
Kaika suvõülikuul 2000 Mehikuurman
Kaika suvõülikuul 2000 Mehikuurman peeti 4.-6. põimukuu pääväl Räpinä kihlkunnan Mehikuurma kooli man. Edimäst kõrd peeti Kaika suvõülikuuli (tuuaigsõn) Tarto maakunnan. Tutvust tetti Võromaa kõgõ põh'apuulsõmba nukaga. Lämmijärve veeren mängiti Kauksi Ülle näütemängo "Ah tsusku külh…", kõnõldi järvest ja tetti laivasõitu.
Munakülä järv
Munakülä järv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Orava vallan.
Kaika suvõülikuul 2000 Mehikuurman
Välislink
Katõgooria:Kaika suvõülikooliq
Munakülä järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Kivipurdõ hainamaa
Kivipurdõ hainamaa om järv Urvastõ kihlkunnan Antsla vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Nova Scotia
Nova Scotia om provints Kanadan.
Katõgooria:Kanada
Kohvilump
Kohvilump vai Kohvisuu om lump Urvastõ kihlkunnan Antsla vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Moostõ vald
Moostõ vald om vald Põh'a-Võromaal. Puul valda jääs Võnnu kihlkunda Tartomaal ja tõnõ puul Põlva kihlkunda. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulus Moostõ vald Põlva maakunda.
Tühi hulk
Tühi hulk om matõmaatikan hulk, kon olõ-iq üttegi elonikku. Tühjä hulka tähüstedäs sümboliga \emptyset.
Kaeq viil
Katõgooria:Hulgateooria
3. märtekuu päiv
3. märtekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 307. päiv (liigaastagal 308. päiv).
Hulga elonik
Hulga eloniguq vai elemendiq ommaq matõmaatikan nuuq as'aq (objektiq), minkast hulk kuun sais. Üten hulgan või-iq ollaq kattõ ütesugust elonikku. Tuud, ku a om hulga A elonik, märgitäs sümbolidõga a\in A.
Katõgooria:Hulgateooria
Множество
Meenikunno suu
pisi|Järv Meenikunno suun Meenikunno suu om suu Räpinä kihlkunna lõunaosan Veriora ja Leevi vaihhõl. Uma 14,5 kruutkilomiitregaq om tä Võromaa üts suurõmbit soid. Suu veeren lõunaõdagu ja lõunahummogu puul ommaq mõhnastiguq, midä kutsutas Meenikunno mäkis. Suun om hulka suusaari (noist suurõmbaq Pikksaar, Pähnisaar ja Suur Kaarnasaar) ja neli järve: noist kõgõ suurõmb om Suur Suujärv, sõs Keskmäne Suujärv nink vähämbäq ommaq Kamarusjärv ja Pähnijärv.
Kariuja
Kotussidõ om Kariujja õgvõndõt.
Viieläjäq ja -kasvoq
Kariujan ommaq elänüq majajaq.
200px|thumb|left|Kariuja suurõ viiga 2009. a. mahlakuun.
Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
Meenikunno suu
Meenikunno suu om tegünüq umbõs 8000-havva. Turbakihi kõgõ suurõmb paksus om 7,1 m, keskmäne paksus om 2,7 m.
Kuustõmägi
Kuustõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Meenikunno suu
1981 tetti Meenikunno maastigukaitsõala, miä võtt hindä ala suu ja timä ligembä ümbrüse.
pisi|
Eläjäq ja tsirgoq
Meenikunno suu pääl elässeq Mõtussõq, Tedreq, suukurõq, haukaq ja mitmõq mõtsaeläjäq. Rände aigu piätüseq tan parvi kaupa hahaq haniq ja luigaq.
Kõllõstõ vald
Kõllõstõ vald om vald Põh'a-Võromaal. Puul' valda jääs Kanepi kihlkunda, veitse alla poolõ valla Kamja kihlkunda Tartomaal ja üts tükükene jääs Põlva kihlkunda. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulus Kõllõstõ vald Põlva maakunda.
Meenikunno suu
Eläjäq ja tsirgoq
pisi|Meenikunno suu
Kaku
Kaku om mitmõ Võromaa külä nimi:
Meenikunno suu
Aolugu
Üte suusaarõ päält ollõv alostanuq viialonõ palgõst salatii. Salatiid pite lännüq tuu kandi rahvas Põh'asõa aigu suusaarõ pääle pakko. Salatii nakanuq pääle kostkiq Mustajärve mant ja veenüq vällä Leevi ligidäle. Tuud tiid pite ollõv viil mitosada aastakka ildampa hobõsõgaq palkõ vällä veet.
Kaagu
Kaagu om mitmõ Võromaa külä nimi:
Meenikunno suu
Matkajalõ
pisi|Meenikunno suu Suu veeren om kats RMK matkajilõ ehitet majakõist: hummoguservän Päävämineki maja lõunaservän Liipsaarõ matkaonn. Kummagi man om tulõ tegemise kotus ja Liipsaarõ majakõsõ man viil puust torn. Majakõisi vaihhõl om lavvost 2,4 km pikkunõ matkarada.
pisi|Meenikunno suu
Välislingiq
Katõgooria:Võromaa suuq
Korõli uja
Korõli uja om uja Põlva ja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Võhandu jõkkõ 1,8 km pääle Vagola järve.
Kaika suvõülikuul 2003 Urvastõn
Katõgooria:Kaika suvõülikooliq
Korõli uja
Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
Mustjärv (Oravamõisa)
Mustjärv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Orava vallan Oraval. Mustastjärvest veitse hummogu puul ommaq Solda järv ja Orava järv.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Hulgateooria
Hulgateooria om matõmaatiga haro, miä uur hulkõ.
Hulga (päämidselt külh arvohulga) mõistõt tarvitõdi joba innembki, a teooria luudi 19. aastagasaa lõpun Cantori Georgi töiega. 20. aastagasaal luudi aksiomaatilinõ hulgateooria, miä om sjooilmaaigsõ matõmaatiga alossõs.
Katõgooria:Hulgateooria Katõgooria:Matõmaatiga
Orava vald
Orava vald om vald Hummogu-Võromaal. Inämbüs valda jääs Vahtsõliina kihlkunda, mõnõq tükükeseq jääväq Räpinä kihlkunda. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulus Orava vald Põlva maakunda.
20. piimäkuu päiv
20. piimäkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 171. päiv (liigaastagal 172. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Piimäkuu
21. piimäkuu päiv
21. piimäkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 172. päiv (liigaastagal 173. päiv).
Kaika suvõülikuul 2004 Vahtsõn-Roosan
Kaika suvõülikuul 2004 Vahtsõn-Roosan peeti Hargla kihlkunnan Mõtsavele talon. Suvõülikoolin kõnõldi Vahtsõ-Roosa küläst, a ka võro keele saisost ja keelepoliitikast. Võro Tiatriateljee mänge Ruitlasõ Olavi tükkü "Volli". Peeti võro keelen koolitunnõ: võro kiil, matõmaatiga, keemiä. Mängiti jalgpalli Võromaa ja Setomaa vaihõl.
Karilatsi jõgi
Karilatsi jõgi vai Leevi jõgi om jõgi Kanepi, Põlva ja Kamja kihlkunnan. Tä nakkas pääle Sabõrna ja Valgjärve vaihõlt, Valgjärvest 2 km lõunahummogu puul nink juusk kur'a käe puult Ah'a jõkkõ. Keskjoosul om tä Kanepi ja Kamja kihlkunna piiris. Alambjoosul Leevijõõ külän ommaq paisjärveq.
Jõõ perveq ommaq küländki korgõq ja järsoq.
Katõgooria:Kanepi kihlkunna jõõq Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq Katõgooria:Kamja kihlkunna jõõq
Kaika suvõülikuul 2005 Vanan-Koiolan
Kaika suvõülikuul 2005 Vanan-Koiolan peeti 12.-14. põimukuu pääväl Põlva kihlkunnan Vana-Koiola kooli man. Suvõülikooli pääteemas oll' latsiga võro keele kõnõlõminõ. Olliq võrokeelidseq koolitunniq, järve veeren tetti latsilõ uppujidõ pästmise oppust ja seenehuviliisilõ mõtsan kikkasiini korjamisõ oppust. Tulõtõdi miilde, et Võromaa pääliin olõsi võinuq ollaq Vanan-Koiolan.
Koska tiigiq
Koska tiigiq [.Koska tiigiq] ommaq tiigiq Urvastõ kihlkunnan Antsla vallan.
Murati järv
Murati järv om järv Vahtsõliina ja Rõugõ kihlkunna piiri pääl Haani vallan Murati külän.
Murati järve suurus om 66,6 ha, tuust 9,5 ha om Lätin.
Järve juuskvaq sisse Kuura jõgi ja Allumäe oja nink järvest vällä juusk Vaidva jõgi. Vesi vaihtus ärq kipõstõ, 5-6 nädäli takast. Järv om pehme viiga.
Murati järve põh'aveeren oll' umal aol Murati kar'amõisa, miä kuulu Ruusmäe mõisalõ.
Viieläjäq ja -kasvoq
Päämädseq kalaq ommaq latik, särg, ahhun, haug, rutas ja kusk.
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Kõivamägi
Kõivamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Prints Edwardi saar
Prints Edwardi saar om Kanada kõgõ vähämb provints, miä asus samanimelidse saarõ pääl.
Katõgooria:Kanada
Kurõ uja
Kurõ uja om uja Põlva kihlkunnan. Tä juusk kur'a käe puult Ah'a jõkkõ.
Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
Põlva vald
Põlva vald om vald Põh'a-Võromaal. Inämbüs valda jääs Põlva kihlkunda, mõnõq tüküq jääväq Võnnu kihlkunda Tartomaal. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulus Põlva vald Põlva maakunda.
4. märtekuu päiv
4. märtekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 308. päiv (liigaastagal 309. päiv).
Kaloga
Kaloga om mitmõ Võromaa külä nimi:
4. märtekuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Märtekuu
Kallastõ
Kallastõ om mitmõ Võromaa külä nimi:
Pääle tuu om olõman Kallastõ liin Tartomaal.
Kõomägi
Kõomägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Leppuja
Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
Kängämägi
Kängämägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Pabosuu lump
Pabosuu lump vai Pabolump vai Pabosuulump om lump Vahtsõliina kihlkunnan Orava vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Palanusuu lump
Palanusuu lump om lump Vahtsõliina kihlkunnan Orava vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Karaski
Karaski om mitmõ Võromaa külä nimi:
Kungjärv
Kungjärv om järv Urvastõ kihlkunnan Antsla vallan.
Saskatchewan
Saskatchewan om provints Kanadan.
Kungjärv
Järve vesi vaihtus ärq 2 kõrda aastagan.
Saskatchewan
Saskatchewani nimest
Saskatchewani provints om uma nime saanuq Saskatchewani jõõ perrä. Tollõ nimi tulõ ummakõrda kriikeelidsest sõnast kisiskatševan, miä tähendäs "kipõt vuulu".
Kungjärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
5. märtekuu päiv
5. märtekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 309. päiv (liigaastagal 310. päiv).
Kanariku
Kanariku om mitmõ Võromaa külä nimi:
Kunnalump
Kunnalump om lump Urvastõ kihlkunnan Antsla vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
22. piimäkuu päiv
22. piimäkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 173. päiv (liigaastagal 174. päiv).
Räpinä vald
Räpinä vald om vald Hummogu-Võromaal. Inämbüs valda jääs Räpinä kihlkunda, mõnõq tüküq jääväq Võnnu kihlkunda Tartomaal. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulus Räpinä vald Põlva maakunda.
Võro Tiatriateljee
Võro Tiatriateljee om puul'kutsõlinõ projektitiatri, miä tegotsõs "Kandlõ" kultuurimaja man ja mink lavastusõq ommaq suurõlt jaolt võrokeelidseq. Võro Tiatriateljee om innembidse Võro Rahvatiatri perrätulõja. 1999. aastagast pääle toimõndas tä uma programmi perrä, mink tagapõh'as om uma kiil ja kultuur. Tuusjaos tarvitõdas väärtkirändüst ja -dramaturgiat. Kolm lavastust om saanuq Grand Prix' üleriigilidsel harrastustiatridõ liido festivaalil.
22. piimäkuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Piimäkuu
Võro Tiatriateljee
Välislink
katõgooria:Eesti tiatriq
Joulukuu 2008
2008. aastaga joulukuu aigraamat.
Lepä uja
Lepä uja om ujakõnõ Põlva kihlkunnan Põlvast veitse lõunõ puul. Tä nakkas pääle Kuruski küläst nink juusk kur'a käe puult Orajõkkõ.
Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
Orava järv (Oravamõisa)
Orava järv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Orava vallan Oraval. Timäst veitse õdagu puul ommaq Solda järv ja Mustjärv. Järvest mõnisada miitret lõunõ puul om Tuulõmägi.
Orava järv om hummogu-õdagu suunan piklik. Järve põh'aveeren kasus mõts ja ommaq mõnõq taloq, lõunõpoolidsõ küle pääl ommaq Orava vallamaja, mito ütismajja nink Orava koolimaja.
Järve vesi vaihtus ärq 2 kõrda aastagan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
23. piimäkuu päiv
23. piimäkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 174. päiv (liigaastagal 175. päiv).
Liivamägi
Liivamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Mooste oja
Mooste oja om uja Põlva kihlkunnan.
Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
Süüt
Süüt om süük, midä eläjile söödetäs.
katõgooria:söögiq
Mahlamägi
Mahlamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Mar'amägi
Mar'amägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Matsimägi
Matsimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Mikumägi
Mikumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Valgjärve vald
Valgjärve vald om vald Õdagu-Võromaal. Puul valda jääs Kanepi kihlkunda ja tõnõ puul Kamja kihlkunda Tartomaal. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulus Valgjärve vald Põlva maakunda.
6. märtekuu päiv
6. märtekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 310. päiv (liigaastagal 311. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Märtekuu
Solda järv
Solda järv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Orava vallan Orava mõisa man mõtsa sisen. Järve hummoguveeren om hää tsukõluskotus.
7. märtekuu päiv
7. märtekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 311. päiv (liigaastagal 312. päiv).
Solda järv
Solda järvest veitse hummogu puul om Orava järv ja õdagu puul Mustjärv.
7. märtekuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Märtekuu
Tahojärv
Tahojärv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Orava vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Alambhulkõ hulk
Hulga X alambhulkõ hulgas kutustas matõmaatikan säänest hulka, mink elonigõs ommaq kõik hulga X alambhulgaq. Hulga X alambhulkõ hulka tähüstedäs vai 2X.
Piiroja järv
Piiroja järv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Orava vallan.
Mooramägi
Mooramägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
24. piimäkuu päiv
24. piimäkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 175. päiv (liigaastagal 176. päiv).
Alambhulkõ hulk
Hulga eka alambhulka K kutustas hulga X alambhulkõ perres.
24. piimäkuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Piimäkuu
Lutsu jõgi
Lutsu jõgi om jõgi Võromaal (Põlva kihlkunnan) ja Tartomaal (Võnnu kihlkunnan). Tä nakkas pääle Saarjärvest, juusk sügävän ja kitsan, Rasinalt allpuul lajemban oron. Ah'a-Vanamõisan joud tä hää poolõ päält Ah'a jõkkõ. Kauksin om jõõ pääl ülessulut järv.
Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq Katõgooria:Võnnu kihlkunna jõõq
Alambhulkõ hulk
Näütüs
Kui X = {a, b, c}, sõs hulga X alambhulgaq ommaq
ja nii või üteldäq, et hulga X alambhulkõ hulk om
Laanõmägi
Laanõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Piiroja järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Väikojärv
Väiko järv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Orava vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Mõrsjamägi
Mõrsjamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Hulkõ kogo
Välläseletüs
Hulkõ A ja B kogo om hulk A\cup B, kohe kuulusõq kõik as'aq, miä ommaq kas hulga A eloniguq vai hulga B eloniguq. Tuu tähendäs, et
Ületsembält, hulkõ A_i, i\in I, kon I om määnegi hulk, kogo om hulk, kohe kuulusõq kõik as'aq, miä kuulusõq vähämbält ütte hulgõst A_i, i\in I. Tuu tähendäs, et
Hulkõ kogo löüdmist nimitedäs näide kokkoarvamisõs. Katõ hulga kokkoarvamisõ arvang A\cup B üte kimmä hulga X alamhulkõ hulga pääl om tuu hulga  katõhaardja umaarvang.
Määuja
Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
Oravamägi
Oravamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Saudi Araabia
Saudi Araabia om Aasia Lähkü-Hummogumaa riik, mink pääliin om Riad.
Aolugu
vöro kro stdgu dfratu glasder
Välislingiq
Katõgooria:Saudi Araabia Katõgooria:Aasia maaq Katõgooria:Aasia riigiq
Antjärv
Antjärv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan.
25. piimäkuu päiv
25. piimäkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 176. päiv (liigaastagal 177. päiv).
8. märtekuu päiv
8. märtekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 312. päiv (liigaastagal 313. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Märtekuu
26. piimäkuu päiv
26. piimäkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 177. päiv (liigaastagal 178. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Piimäkuu
Antjärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Palomägi
Palomägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Karilatsi
Karilatsi om mitmõ Võromaa külä nimi:
Ütidse osalda hulgaq
Ütidse osalda hulgaq ommaq matõmaatikan sääntseq hulgaq, mink ütine osa om tühi hulk.
Tornimägi
Tornimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Riad
Riad (Ar-Riyāḑ) om Saudi Araabia pääliin.
Katõgooria:Saudi Araabia liinaq Katõgooria:Aasia riike pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Orauja
Orauja om uja Vahtsõliina kihlkunnan. Tä juusk kur'a käe puult Isknä jõkkõ.
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Kassilaanõ
Kassilaanõ om mitmõ Võromaa külä nimi:
Ütidse osaga hulgaq
Ütidse osaga hulgaq vai lõikujaq hulgaq ommaq matõmaatikan sääntseq hulgaq, mink ütine osa olõ-iq tühi hulk.
Võro vald (1991)
Seo artikli kõnõlas Võro vallast inne Eesti umavalitsuisi valitsõmisõ ümbrekõrraldamist aastil 1991–2017. Põrõhõlladsõ Võro valla kotsilõ kaeq artiklit Võro vald.
Võro vald oll' vald Võromaa keskel. Valla põh'aosa jäi Põlva kihlkunda ja lõunaosa Rõugõ kihlkunda. Maakunnapiire perrä kuulu Võro vald Võro maakunda.
27. piimäkuu päiv
27. piimäkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 178. päiv (liigaastagal 179. päiv).
Saarõ Evar
Saarõ Evar (Evar Saar, sünd. 1969) om keeletiidläne, aokiränik ja talopidäjä. Tä om perit Urvastõ kihlkunnast Horma küläst Vahtsõ-Horma talost. Evar om Võromaa inemiisi käest kor'anu kümnit tuhandit kotussõnimmi, noid uurnuq nink noist loonuq Aoluulidsõ Võromaa Kotussõnimmi Andmõbaasi (AVKA). Kotussõnimeq omma kantuq avaligult Eesti põhikaardi ja erälde kihina Maa-ammõdi kaardiserveri kotussõnimmi rakõndusõ pääleq. Tä om olnuq võro aabidsakogo ja sõnaraamadu tüürühmä liigõq, om kirotanuq võrokeelitsit juttõ ja luulõtuisi Umalõ Lehele, Võro-Seto tähtraamatuhe ja muialõ, tennüq võrokeelitsit raadiosaatit nink mitmit kõrdo üles astnuq Kaika suvõülikoolõn. Evar om opanu Tarto Ülikoolin võro kiilt ja juhtnuq tudõngidõ keelekorjust. 2014. a tull´ vällä Saarõ Evari luulõtuisi kogo.
Välislink
Katõgooria:Võromaa inemiseq
9. märtekuu päiv
9. märtekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 313. päiv (liigaastagal 314. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Märtekuu
Mittetühi hulk
Mittetühi hulk om matõmaatigan sääne hulk, kon om vähämbält üts elonik. Tuud, et hulk A om mittetühi, või sümbolidõn kirotaq niimuudu:.
Pedäjämägi
Pedäjämägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Haani vald
Haani vald oll' vald Lõuna-Võromaal. Inämbüs valda jäi Rõugõ kihlkunda, mõnõq tüküq jäieq Vahtsõliina kihlkunda. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulu Haani vald Võro maakunda.
Tunnuslausõq: Hää tullaq, hää ollaq, kipõt olõ-i kohegi.
Laanõmägi (Valgjärve)
Laanõmägi om Kanepi kihlkunna kõgõ korgõmp mägi. Timä korgus merepinnast om 211,9 miitret.
Pedästigumägi
Pedästigumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Rebäseuja
Rebäseuja om ujakõnõ Põlva kihlkunnan Paidrast veitse põh'a puul. Tä juusk kur'a käe puult Võhandu jõkkõ.
Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
Sillukõsõ oja
Sillukõsõ oja om uja Põlva kihlkunnan.
Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
10. märtekuu päiv
10. märtekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 314. päiv (liigaastagal 315. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Märtekuu
Ütine osa
Hulkõ ütine osa vai hulkõ lõigõq om matõmaatikan sääne hulk, kon ommaq kõik as'aq (eloniguq), miä ommaq kõigin noin hulgõn, ja ei midägi muud.
Välläseletüs
Hulkõ A ja B ütine osa om hulk A\cap B, kohe kuulusõq kõik as'aq, miä ommaq nii hulga A eloniguq kui ka hulga B eloniguq. Tuu tähendäs, et
Ületsembält, hulkõ A_i, i\in I, kon I om määnegi hulk, ütine osa om hulk, kohe kuulusõq kõik as'aq, miä kuulusõq kõikihe hulkõhe A_i, i\in I. Tuu tähendäs, et
Katõ hulga ütidse osa löüdmise arvang \cap üte kimmä hulga X alamhulkõ hulga pääl om tuu hulga  katõhaardja umaarvang.
Sintka oja
Sintka oja om uja Põlva kihlkunnan.
Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
28. piimäkuu päiv
28. piimäkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 179. päiv (liigaastagal 180. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Piimäkuu
Keema
Keema om mitmõ Võromaa külä nimi:
Pikämägi
Pikämägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kiisa
Kiisa om mitmõ paiga nimi.
Piirimägi
Piirimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Räpinä kihlkunna mäeq
Räpinä kihlkunna mäki nimekiri lugõ üles Räpinä kihlkunna mäeq.
A H I J K L M N O P R S T U V
Paarikaupa ütidse osalda hulgaq
Määntsegiq hulgaq ommaq paarikaupa ütidse osalda, ku ütskõik määntseq kats mittevõrdsõt hulka noist ommaq ütidse osalda.
Tammoja
Tammoja om uja Põlva kihlkunnan.
Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
Lasva vald
Lasva vald om vald Võromaa keskel. Tä jääs Põlva, Rõugõ, Vahtsõliina ja Räpinä kihlkunda. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulus Lasva vald Võro maakunda.
Timo uja
Timo uja om uja Põlva kihlkunnan.
Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
Puustusmägi
Puustusmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Põdramägi
Põdramägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
11. märtekuu päiv
11. märtekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 315. päiv (liigaastagal 316. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Märtekuu
Soe uja
Soe uja om uja Põlva kihlkunnan. Tä juusk põh'a puult Vagola järve.
Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
Kivikülä
Kivikülä om mitmõ Võromaa külä nimi:
Miss'o vald
Miss'o vald om inneskine vald Võromaa ja Setomaa piiril. 2017. aastaga valitsõmisõ ümbrekõrraldamisõga läts' Misso vald Rõugõ valla ala.
Inämbüs vallast kuulu Vahtsõliina kihlkunda, Luhamaa nukk om Setomaa osa. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulu Miss'o vald Võro maakunda.
Kirbu
Kirbu om mitmõ Võromaa külä nimi:
Rehemägi
Rehemägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Turgiuja
Turgiuja om uja Põlva kihlkunnan Parksepä kandin.
Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
30. piimäkuu päiv
30. piimäkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 181. päiv (liigaastagal 182. päiv).
Kolga
Kolga om mitmõ Võromaa külä nimi:
Hulga tükeldüs
Hulga tükeldüs om matõmaatigan tuu hulga jagaminõ mittetühjos ütidse osalda tükes, miä "katvaq" terve hulga ärq.
Välläseletüs
hulga X tükeldüs om timä mittetühjo alambhulkõ sääne hulk, et X ega elonik x om täpselt üten noist alambhulgõst.
Samaväärselt või üteldäq, et X alamhulkõ hulk P om X tükeldüs, kui
13. märtekuu päiv
13. märtekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 317. päiv (liigaastagal 318. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Märtekuu
29. piimäkuu päiv
29. piimäkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 180. päiv (liigaastagal 181. päiv).
Kaugu
Kaugu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
29. piimäkuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Piimäkuu
Kaugu
Külä veeren Pärlijõõ veeren oll' Kaugu veski.
Külä põh'aosan maantii veeren ommaq Kunnasilla kuupaq.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Kol'o
Kol'o om mitmõ külä nimi.
Võromaal ommaq
Rüüvlimägi
Rüüvlimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Ruusamägi
Ruusamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Tornimägi (Rebäsemõisa)
250px|thumb|Tornimägi 2008. a. joulukuun
Rebäsemõisa Tornimägi om Karula kihlkunna kõgõ korgõmp mägi. Timä korgus merepinnast om 137,8 miitret.
Kirändüs
Katõgooria:Karula kihlkunna mäeq
12. märtekuu päiv
12. märtekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 316. päiv (liigaastagal 317. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Märtekuu
Hino järv
Hino järv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan Hino, Siksälä ja Kimalasõ külä vaihõl. Tä om Haani korgustigu kõgõ suurõmb järv (suurust 198,8 ha).
Järve viir om käänolinõ, kotussidõ korgõ ja inämbüisi liivanõ. Järven om säidse mõtsast saart. Innembide om järv suurõmb olnuq ja võtnuq Mustajärve kah hindä ala.
Hino järvest juusk vesi vällä Siksälä ojja ja säält Pedejä jõkkõ. Vesi vaihtus ärq umbõs kolmõ aastaga.
Õkvalt Hino järve kõrval (hummogu puul) om timäst hulka vähämb Mustjärv.
Viieläjäq ja -kasvoq
Hino järven om pall'o kallo. Noist tähtsämbäq ommaq särg, latik, ahhun. Järve veeren eläs pall'o tsirkõ.
Kaeq viil
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Antsla vald
Antsla vald om vald Võro maakunnan.
Antsla vald panti 2017. aastal kokko Antsla ja Urvastõ vallast.
Elondus
Vallan om üts liin (Antsla), kats alõvikku ja 38 küllä.
Alõviguq: Kobõla, Vana-Antsla
Küläq: Anne, Antsu, Haabsaarõ, Jõõperä, Kaika, Kassi, Kikkaoja, Kerikukülä, Koigu, Kollino, Kraavi, Kuldri, Kõlbi, Litsmõtsa, Luhamõtsa, Lusti, Lümätü, Madissõ, Mähkli, Oe, Pihlõni, Piisi, Rimmi, Roosiku, Ruhingu, Savilöövi, Soome, Säre, Tabõrlaanõ, Toku, Tsooru, Uhtjärve, Urvastõ, Vahtsõ-Antsla, Vaabina, Viirapalu, Viselä, Ähijärve.
14. märtekuu päiv
14. märtekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 318. päiv (liigaastagal 319. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Märtekuu
Tännässilmä uja
Tännässilmä uja om uja Põlva kihlkunnan. Tä juusk kur'a poolõ päält Orajõkkõ.
Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
Võromaa mäeq ja oroq
Võromaa mäeq ja oroq ommaq inämbüisi tegünüq iäaol, ku iä maad kokko tougas' vai uurat'. Võromaa om Eesti kõgõ korgõmb kant. Tahtõ jääs kolmõ korgustigu vai korgõmaa mäki - Otõmpää, Karula ja Haani.
Otõmpää korgustik küünüs Kanepi kihlkunda - sääl om korgõmbit mäki ja vähämbit kundikõisi. Karula korgustik om väega kühmäline. Haani korgustikku tiidäs Eesti kõgõ korgõmbidõ mäki perrä. Nuuq ommaq Baltimaiõ kõgõ korgõmb mägi Suur Munamägi (318 m), Vällämägi, Kerekunnu mägi ja Tsälbämägi.
Võromaal om hulka iäsulamisõ vii juuskmisõst tegünüisi orgõ ja säändsit mäesälgi, midä sulamisvesi om iäprakko kokko kandnuq. Suurõmbaq oroq ommaq tegünüq jo inne iäaigo ja näide põh'an ommaq iäaost jäänüq järveq. Näütüses Urvastõ ja Koorastõ org Otõmpää korgustigul ni Rõugõ org Haani korgustigul. Tõtõstõ süväq ja lajaq oroq om uuratanuq iä all vai iä viirt pite joosnuq vesi. Sääntseq ommaq Kütüorg, Piusa ja Pärlijõõ org Haani korgustigul.
Kihlkundõ kõgõ korgõmbaq mäeq
2008. aastaga joulukuun käüdi paiganimeuurja Saarõ Evari iistvõtmisõl katõ pääväga läbi Võromaa kõiki kihlkundõ kõgõ korgõmbaq kotusõq. Nuuq ommaq sääntseq.
Innemuistinõ jutt
Kuis sündüväq oroq ja mäeq
(ERA II 248, 15/6 (1) < Setomaa, Mäe vald, V.-Usenitsa külä - Lidia Miaste < Aleksei Poolak, 80 a. (1939))
Varrõperä oja
Varrõperä oja om uja Põlva kihlkunnan.
Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
Veriuja (Põlva)
Veriuja om ujakõnõ Põlva kihlkunnan Vedo külän. Tä saa uma vii Vardja suust nink juusk kur'a käe puult Orajõkkõ.
Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
Saarõmägi
Saarõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Visseoja
Uja juusk läbi Kiisa järve.
Varstu vald
2017. aastaga umavalitsuisi ümbretegemisega panti Varstu vald kokko Rõugõ vallagaq.
Visseoja
Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
Kõrvõ
Kõrvõ om mitmõ Võromaa külä nimi:
Sarapuumägi
Sarapuumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kuklasõ
Kuklasõ om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Kungusõ mägi
250px|thumb|Kungusõ mägi 2008. a. joulukuun
Kuklasõ
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Kurõ
Kurõ om mitmõ Võromaa külä nimi:
Viil om olõman
Kungusõ mägi
Kungusõ mägi om Urvastõ kihlkunna kõgõ korgõmp mägi. Timä korgus merepinnast om 162 miitret.
Kungusõ mägi om Pokumaa lähkon mõtsa sisen.
Kirändüs
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna mäeq
Kähri
Kähri om mitmõ Võromaa külä nimi:
Suur Munamägi
pisi|Suur Munamägi pisi|Suurõ Munamäe torn 2008. a. joulukuun Suur Munamägi om mägi Võromaal Haani korgõstigun Haani külän. Timä korgus merepinnast om 317,4 m, vaihõkorgus om 60 m ringin. Sjoo om Eesti ja Baltimaiõ kõgõ korõmb kotus. Kiräligult nimitedi taad edimäst kõrda 1790. aastaga ku Munna Mäggi. Suurõ Munamäe nimi om saad pinnakujo võrdõlõmisõst munagaq.
Kirändüs
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna mäeq Katõgooria:Eesti mäeq
Sõõrumägi
Sõõrumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Hargooja
Hargooja om uja Räpinä kihlkunnan.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna jõõq
Laho
Laho om mitmõ Võromaa külä nimi:
Laanõ
Laanõ om mitmõ Võromaa külä nimi:
1. hainakuu päiv
1. hainakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 182. päiv (liigaastagal 183. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Hainakuu
2. hainakuu päiv
2. hainakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 183. päiv (liigaastagal 184. päiv).
Aardoja
Aardoja om uja Räpinä kihlkunnan.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna jõõq
Lalli
Lalli om mitmõ Võromaa külä nimi:
Põimukuu 2009
2009. aastaga põimukuu aigraamat.
12. põimukuu päiv
Katõgooria:2009 Katõgooria:Põimukuu
Kenni oja
Kenni oja om uja Räpinä kihlkunnan.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna jõõq
Hainakuu 2009
2009. aastaga hainakuu aigraamat.
Lauri
Lauri om mitmõ Võromaa külä nimi:
Hainakuu 2009
25. hainakuu päiv
Katõgooria:2009 Katõgooria:Hainakuu
Listaku
Listaku om mitmõ Võromaa külä nimi:
Halloja
Halloja om uja Räpinä kihlkunnan.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna jõõq
15. märtekuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Märtekuu
Lüütsepä
Lüütsepä om mitmõ Võromaa külä nimi:
Lutsu
Lutsu om mitmõ Võromaa külä nimi:
Liinamäe
Liinamäe om mitmõ Võromaa külä nimi:
Mikita
Mikita om mitmõ Võromaa külä nimi:
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2009. aastaga pääle
"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2009. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" ütsästõiskümnes aastagakäük.
Mõrgi
Mõrgi om mitmõ Võromaa külä nimi:
Kihlkund
250px|thumb|Eesti kaart 20. aastagasaa alostusõ kihlkunnapiirega
Kihlkund (<kihl 'pant') om maa ja rahva jagonõmisõ kõgõ vanõmb ja põlitsõmb algütsüs Eestin. Kihlkunnaq olliq Eestin olõman joba muistitsõl aol. Muistitsil germaanlaisil vastas' kihlkunnalõ gau, lõuna- ja õdaguslaavlaisil župa.
Põlva kihlkunna mäeq
Põlva kihlkunna mäki nimekiri lugõ üles Põlva kihlkunna mäeq.
Kihlkund
Kihlkundõ aolugu
Algusõn oll' kihlkund ütest hõimost inemiisigaq ni ütitside majandus- ja kaitsõhuvvõgaq külli liit, midä juhtõ vanõmb. Kihlkunna keskus oll' liin vai kands', mõnõn kihlkunnan võisõ ollaq kah kats vanõmbat ja kats liina. Kihlkundõ piire mõotivaq ilmselt kõgõ rohkõmb luudusliguq oloq ja hõimosuhtõq. Kihlkunnaq olliq liitunuq maakunnõs, agaq nuuq köüdüsseq olliq külält lõdvaq, päämidselt leiq maakunna kihlkunnaq ütte sõaolokõrran.
Põlva kihlkunna mäeq
A H J K L M N O P R S T U V Õ Ü
Kihlkund
Kihlkundõ aolugu
Üte kihlkunna rahvas kõnõl' (ja kõnõlõs täämbädse pääväniq) ütte keelemurrakut, kand' ütesugust rõivast, tarvit' ütesugumaidsi põllotüüriisto jne. Tuuperäst tarvitasõq rahvustiidüseq (keeletiidüs, rahvaluulõtiidüs, etnograafia, aoluutiidüs) uman tüün kihlkundlikku jaotust: kõnõldas üte vai tõsõ kihlkunna murrakust, rahvalaulust, vanasõnost, rahvarõivist, kallendrekumbist jne.
19. aastagasaal naksivaq kihlkundõ kõrval valitsõmisütsüisis kujonõma vallaq. Nuuq tetti mõisidõ piire perrä ja näide piiriq muutuvaq sagõhõhe. Sõski luudiq 19. aastagasaal kihlkunnakohtuq, kihlkunnakooliq ja Lõuna-Eestin (Liivimaa kubõrmangon) viil kihlkunnakonvendiq, mink piirkund hariligult kattu kihlkunnagaq. Kihlkunnapiire perrä asotõdiq viil põllumiihi konvendiq 1936. aastagal ja muinsuskaitsõ seldsiq 1990. aastagil. 1919-1940 pand' pia ega kihlkunna rahvas pistü mälehtüssamba ummilõ Vabahussõan langõnuisilõ võitlõjilõ. Vinne aol noid lahoti ärq, a vahtsõl aol om näid jälq tagasi tett.