cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Mozarti Wolfgang Amadeus
1786-1787: tagasi oopõri mano
Joulukuun 1787 sai Mozart lõpos kimmä tüü. Imperaatri Joseph II nimit' tä hindä "kambrõ-viiesepäs", tuu kotus oll' tühäs jäänüq kuu ao iist, ku Gluck ärq kuuli. Tuu oll' sõski poolõ kotussõga tüü. Tuu iist sai Mozart õnnõ 800 forintit ja pidi kirotama õnnõ tandsuviise egaastagadsõ balli jaos Redoutensaalin. Mozart kurt' Constanze'ilõ, et tuu taso om "pall'o suur tuu iist, midä ma tii, ja pall'o väikene tuu iist, midä ma võinuq tetäq". Sõski eski tuu rahakõnõ kullu väega ärq, ku ildampa tulliq rassõq aoq. Huuvkunna kiräq näütäseq, et Josephi suuv oll' tetäq nii, et Mozart, kedä tä hinnas', es tahtnuq Viinist ärq minnäq parõmbat tüüd otsma.
1787. a. rännäs' nuur van Beethoveni Ludwig katõs nädälis Viini luutõn, et saa Mozarti man oppi. Miä Viinin juhtu, om segäne, kõnõldas vähämbält kolmõst võimalusõst: Mozart kuuld' Beethoveni mängo ja tälle tuu miildü, Mozart võta-s Beethovenit opilasõs vai nä saaki-s kokko.
thumb|250px|left|Mozart Dresdenin-käügi aigu, mahlakuu 1789, Stocki Dora tsehkendüs
1788-1790
Kümnendi lõpo poolõ läts' Mozarti karjäär allamäke.
1786. a. paiku lõpõt' tä sakõ kontserdel ülesastmisõ ja sissetulõk kuivi kokko. Tuu oll' Viini muusikilõ rassõ aig, s'ollõ et Austria oll' sõan ja nii üleüldine rikkus ku aristokraatõ võimalusõq muusigat toetadaq kahasiq.
1788. a. keskpaigas kolisi Mozart perrega Viini keskliinast odavampa kortinahe Alsegrundi edeliina. Mozart naas' rahha lainama, kõgõ inämb umalt sõbralt Puchbergeri Mason Michaelilt. Arvatas, et tuul aol kannaht' Mozart depress'uuni. Tuu ao tähtsämbäq tüüq ommaq kolm perämäst sümfooniat (1788: 39, 40, 41; olõ-iq selge, kas Mozarti eloaol noid mängiti) nink perämäne kolmõst da Pontega kirotõt oopõrist "Cosi fan tutte", midä edimäst kõrda mängiti 1790.
1791
Mozarti perämäne eloaastak oll' (kuni haigõsjäämiseni) väega viläkas. Tuul aastagal kirot' tä pall'o muusigat, säälhulgan mõnõq tüüq, midä timä ummist kõgõ inämb imehteldäs: oopõr "Võloflüüt", perämäne klavõrikontsert, klarnõtikontsert, perämäne kiilpillikvintett (Es-duur), motett "Ave verum corpus" ja lõpõtamaldaq jäänüq "Reekviem".
Mozarti rahalinõ sais, miä 1790. a. tälle pall'o päävallo tekk', naas' kah paranõma. Paistus, et rikkaq patrooniq Ungarin ja Amsterdamin lubasivaq tälle aastagatoetuisi vastatasos muusigakirotamisõ iist. Arvada, et Mozart tiine hääd rahha ka tandsumuusiga müümisega, midä tä kirot' uman imperiaalsõ kambrõviiesepä ammõdin. Tä lõpõt' Puchbergilt suuri summadõ lainamisõ ja naas' võlgo tagasi massma.
Pääle tuu sai Mozart tundaq suurt rõõmo mõndsi ummi töie hääst vastavõtost, innekõkkõ tulõ nimmada "Võloflüüti" (midä eski tuu lühko ao kestel, miä jäi edimädse ettekandmisõ ja Mozarti ärqmineki vaihõlõ, mängiti pall'o kõrdo) ja "Väikest müürükantaati", midä edimäst kõrda kannõti ette 15. märtekuu pääväl 1791.
Tõppõjäämine ja ärqkuulminõ
Mozart jäi tõbitsõs Prahan, kohe tä oll' sõitnu oopõri "La clemenza di Tito" edimädse ettekandmisõ aos 6. süküskuu pääväl. Oopõr oll' kirotõt imperaatri kruunmistalitusõ jaos. Mõnda aigu sai tä umma tüüd edesi tetäq, nt. juhataq "Võloflöödi" edimäst ettekandmist 30. süküskuu pääväl. Tõbi läts' tõsitsõmbas 20. märtekuu pääväl, ku Mozart jäi sängü, tulliq haluq, paistõtusõq ja süä läts' kur'as.
Mozarti iist hoolitsiq Constanze, timä kõgõ noorõmb sõsar Sophie ja perre tohtri Closseti Thomas Franz. Uman pään püüd' Mozart iks viil lõpõtaq "Reekviemmi".
Mozart kuuli kell 1 üüse 5. joulukuu pääväl 1791. Tä matõti 7. joulukuu pääväl St. Marxi kalmistulõ harilikku hauda vähätside leinäjidega, tuu oll' tuuaigsidõ Viini kumbidõ perrä.
Mozarti ärqkuulmisõ põhjus olõ-iq peris kimmäs. Kuulmistunnistustõ om märgit hitziges Frieselfieber, mink perrä om rassõ üteldäq, määne tõbi tuu oll'. Kõgõ inämb arvatas, et tä kuuli ägedä reumaatilidsõ palanigu kätte; latsõpõlvõst saaniq oll' täl olnuq kolm vai eski neli tuu tõvõ huugu ja om teedäq, et tuu tõbi tüküs tagasi tulõma ja kõrrast rassõmbit tagajärgi jätmä. Mozarti tagasihoitliguq puhtõq näütä-s timä tähtsüst rahvalõ: mälehtüsteenistüisist ja -kontserdest Viinin ja Prahan võtiq ossa pall'oq inemiseq. Pääle ärqkuulmist nõssi tä pall'o inämb avvo sisse. Pantivaq kirja timä eloluuraamaduq (edimädseq kirotajaq olliq Schlichtegroll, Niemetschek ja Nissen) nink kirästajaq tahiq võiki timä töie tävveliidsi köütit vällä andaq.
Mozart ku inemine
thumb|Lange Josephi lõpõtamaldaq pilt Mozartist Mozart oll' väikest kasvo, kõhna ja kahvatu miis suuri silmi ja helle pakso hiussõga, mink üle tä esiq uhkü oll'. Tälle miildü kandaq uhkit rõivit. Timä helü kotsilõ om Constanze kirotanuq, et tuu oll' tenor, küländ pehmeh kõnõldõn ja delikaatnõ lauldõn, a ku miäki tedä erot', oll' tuu võimas ja energiline.
Mozart tüüt' väega kõvva, suurõ jao aost, nink ku vaja lõpõt' töid uskmalda kibõhusõga. Muusigat kirotõn tekk' tä sagõhõhe mustandit, kuigi suur jago noist olõ-iq alalõ püsünüq - Constanze häöt' nuuq pääle Mozarti ärqkuulmist ärq.
Mozartilõ miildü piljardit mängi ja tandsi. Tä pidi kanaaritsirku, pinni ja lõbosõitõ jaos hobõst.
Tä kasvi üles katoliikligun perren nink jäi kõgõs elos katoligu kerko usutavas liikmõs.
Mozart elli Viini muusigaelo keskel, tä tund' suurt hulka inemiisi, kink hulgan olliq mitte õnnõ pillimiheq, a niisamatõ tiatrinäütelejäq, kunagidsõq Salzburglasõq ja pall'oq aristokraadiq, muuhulgan oll' tä imperaatri Joseph II-ga peris lähko tutva. Mozartil oll' küländ pall'o sõpro, noist kolm kõgõ ligembät olliq Janequini Gottfried, krahv Hatzfeldi August ja Barisani Sigmund. Pääle noidõ viil lauljaq Gerli Franz Xaver ja Schacki Benedikt, Haydn nink mõtsasarvõmängjä Leutgebi Joseph. Leutgeb ja Mozart ts'aunõvaq ütsütte häätahtligult, Mozart visas' tihti Leutgebi üle nalja.
Mozartilõ miildüväq, esiqeränis nuurusõn, ropuq nal'aq. Tuu paistus vällä kirjost, midä tä saat' umalõ lellätütrele Mozarti Maria Anna Theklalõ 1777-1778 ja umalõ sõsaralõ Nannerlilõ. Tä om eski kirotanuq kaanoni päälkiräga "Leck mich im Arsc" ("Lakuq muq perst").
Raamadukogondus
Raamadukogondus om raamadukokõ tegevüs- ja ainõvaldkund. Raamadukogotiidüs uur raamadukokõ putvit asjo, teedüse kokkokorjamist, kõrdapandmist, alalõhoitmist ja lakjalaotamist.
Katõgooria:Raamadukogondus
Tsähknä järv
Tsähknä järv vai Tsähknä veskijärv om ülessulut järv Piigastõ oja pääl Kanepi kihlkunnan Kõllõstõ vallan.
Kopernigu Mikołaj
Kopernigu Mikołaj (Mikołaj Kopernik vai Nicolaus Copernicus, 1473-1543) oll' edimäne tähetiidläne, kiä sõnast' tiidüslidselt heliotsentrilidse (pääväkeskse) kosmoloogia ja tuuga nihut' Maa kõgõkogo keskpaigast ärq. Timä epohhiloonut raamatut De revolutionibus orbium coelestium (Taivasfääre püürdlemisest) peetäs sakõstõ s'ooilmaaigsõ tähetiidüse alossõpandjas.
Tsähknä järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Kopernigu Mikołaj
Katõgooria:Poola tähetiidläseq
.coop
Katõgooria:Üledseq internetitunnussõq
Toppdomän
Arvoteooria
Arvoteooria om matõmaatiga haro, miä uur arvõ (innekõkkõ tervidearvõ) umahuisi. Matõmaatikit, kiä tegeleseq arvoteooriaga, kutsutas arvoteoreetikis. Tuu perrä, määntsit meetodit tarvitõdas vai määntsile küsümüisile vastussit otsitas, või arvoteooria jakaq mitmõs haros.
Kõgõ vanõmb arvoteooria
Kuigi Babüloonia arvoteooria kotsilõ olõ-iq rohkõmb teedäq, ku s'ooo savitahvlikõnõ, om sõski teedäq, et Babüloonia algõbra (keskkooli-algõbra tähendüsen) oll' väega häste arõnõnuq. Neoplatooniliidsin lättin om kirän, et Pythagoras oppõ matõmaatikat babüloonlaisi käest. Arvatas, et irratsionaalsusõ löüdseväq pütagoorlasõq. Arvatas, et Hippasos, kiä pütagoorlaisi hulgast vällä visati vai esiq läts', võisõ ollaq tuu tõõstaja. Tuu tõõstusõga tekkü matõmaatika alostõn edimäne kriis. Tuust aost pääle või kõnõldaq tiidlikust vaihõtegemisest arvõ (tervide arvõ ja jagoarvõ) nink pikkuisi (vastasõq reaalarvõlõ) vaihõl. Viil kõnõldiq pütagoorlikun tradits'oonin pall'o hulknukkarvõst (nt. kolmnukkarvoq, kruutarvoq, viisnukkarvoq jne.).
Ei Vana-Egüptüse egaq Vana-India tekstest olõq teedäq puhtalt arvoteoreetilist matõrjaali, kuigi mõlõmbin om algõbrat. Hiina jäägiteorem om kirän ku märk (ülesannõq) hiina matõmaatiku Sun Tzu teossõn Suan Ching, miä om perit kas 3., 4. vai 5. aastagasaast.
Visnapuu lomp
Visnapuu lomp om lump Kanepi kihlkunnan Kõllõstõ vallan.
.edu
.edu om ülene internetitunnus haridusasotuisi jaos, innekõkkõ Ameeriga Ütisriigen.
Kärnjärv
Kärnjärv om järv Põlva kihlkunnan Lasva vallan Pindi kandin. Tä om 26 miitret sükäv ja tuuga kuulus Eesti kümne kõgõ süvembä järve hulka.
Visnapuu lomp
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Äniniidü lump
Äniniidü lump om lump Karula kihlkunnan Karula vallan Piiroja pääl.
Arvoteooria
Vana-Kreeka arvoteooria
Vana-Kreeka 4.-5. aastagasaa (i.m.a.) matõmaatikast tiiämiq päämädselt teno toonatsilõ mitte-matõmaatikilõ ja illatsõmbilõ matõmaatikilõ. Arvoteooria puhul tähendäs tuu päämädselt Platonit ja Eukleidest, vastavalt. Platon oll' väega huvitõt matõmaatikast ja tä tekk' selget vaiht arvoteoorial ja rehkendämisel. Üten Platoni dialoogõst (nimelt dialoogin Theaetetosõga) om kirän, et Theodoros ollõv tõõstanuq, et ommaq irratsionaalsõq. Theaetetus, niguq Platongi, oll' Theodorusõ opilanõ. Tä uurõ mitmõsugutsit ütismõõdolda olõki tüüpe ja nii või tedä pitäq ütes arvosüstemide uurjas. Papposõ perrä põhinõs Eukleidese "Elemente" X raamat suurõn jaon Theaetetosõ tüül.
Kärnjärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
.edu
Katõgooria:Üledseq internetitunnussõq
Arvoteooria
Vana-Kreeka arvoteooria
Eukleides pühend' uma "Elemente" raamaduq VII-IX algarvõlõ ja jagonõmisõlõ - nuuq teemaq ommaq arvoteooria üteq alostalaq. Muuhulgan and' tä algoritmi katõ arvo kõgõ suurõmba ütidse jagaja löüdmises (nn. Eukleidese algoritmi) ja edimädse teedäqolõva tõõstusõ tollõ, et algarvõ om lõpmalda pall'o.
Diophantos
200px|thumb|[[Diophantosõ "Aritmeetika" 1621. a. vällä annõt ladinakeelitse tõlkõ tiitlileht]] Diophantosõst om väega veidüq teedäq. Tä elli ja tüüt' Aleksandrian. Arvatas, et tä elli 3. aastagasaal m.a.p., umbõs 500 aastakka pääle Eukleidest. Timä teossõ "Aritmeetika" 13 raamatust om alalõ 6 tükkü kreeka keelen ja viil 4 tükkü araabiakeelitsen tõlkõn. "Aritmeerikan" ommaq lahenduisiga märgoq, kon om vaja löüdäq polünomiaalsidõ võrrandidõ süstemi ratsionaalsõq lahendiq. Nuuq võrrandiq ommaq hariligult kujol vai. Polünomiaalsit võrrandit, minkalõ otsitas lahendit tervide arvõ vai ratsionaalarvõ hulgast, om naat kutsma diofantiliidsis võrrandis. Lahendaminõ tähend' Diophantosõlõ tüüpilidselt protseduuri andmist, minka abiga saa löüdäq kõik ratsionaalsõq lahendiq, eski kui näid om lõpmalda pall'o.
Kuigi Diophantost huvitasõq päämädselt ratsionaalsõq lahendiq, tarvitas tä tulõmuisi, miä käüväq tervide arvõ kotsilõ. Muuhulgan paistus, et tä arvas, et ega terveharv om nelä kruudu summa, kuigi tä õkvalt niimuudu kongi ei ütleq.
India arvoteooria: Āryabhaṭa, Brahmagupta, Bhāskara
Kuigi Kreeka tähetiidüs - teno Aleksandri Suurõ vallutuisilõ - mõot' India matõmaatikat niipall'o, et luudi trigonomeetriä, paistus et mud'o arõnõsi India matõmaatiga sõltumatult. Muuhulgan Eukleidese "Elemendiq" võisõvaq joudaq Indiahe viil 18. aastgasaal.
Āryabhaṭa (476-550) näüdäs, et kongruentse süsteemi, saa ärq lahendada meetodiga, miä om Eukleidese algoritmi muudu. Võimalik, et Āryabhaṭa tulõmuisi tarvitõdiq tähetiidüsliidsi rehkendüisi man.
Brahmagupta (598–668) naas' süstemaatilidsõlt uurma tõsõ astmõ diofantiliidsi võrrandit, muuhulgan võrrandit, midä tundas Pelli võrrandi nime all ja midä Õuruupan es uuritaq inne Fermat'd ja Eulerit. Tuud tüüd jakassiq illatsõmbaq sanskritikeelidseq autoriq. Ületse Pelli võrrandi lahendamisõ meetodi löüd' edimädsenä Jayadeva, kink tüü om külh kaotsihe lännüq, a tuud tüüd om tsiteerit 11. aastgasaal. Kõgõ vanõmb alalõ hoitunu tekst lahendusmeetodiga om Bhāskara uma 12. aastagasaast.
Kah'os Õuruupan es teedäq India matõmaatikast suurt midägi inne 18. aastagasaa lõppo. Brahmagupta ja Bhāskara tüüq pand' inglüse kiilde ümbre Colebrooke 1817. a.
Islami kuldao arvoteooria
200px|thumb|left|[[Heveliusõ raamadu "Selenographia" (Gdansk, 1647) edekaas. Kura poolõ pääl sais Ibn al-Haytham, hää poolõ pääl Galilei Galileo]] 9. aastagasaa alostusõn käsk' Bagdadi kaliif Al-Mamuun (al-Māʾmūn) tõlki pall'oq kreekakeelidseq matõmaatigateossõq ja vähämbält üte sanskritikeelidse teossõ (võimalik, et Brahmagupta uma) araabia kiilde. Tuuga pand' tä alossõ rikkalõ islamimaiõ matõmaatikatradits'oonilõ. Diophantosõ "Aritmeetika" pand' ümbre Qusta ibn Luqa (820-912). Üts osa al-Karajī (953 - u. 1029) teossõst "Al-Fakhri" põhinõs tollõl. Al-Karajīga samal aol elänü matõmaatikulõ Ibn al-Haythamilõ võisõ teedäq ollaq teorem, midä ildampa om naat kutsma Wilsoni teoremis.
Ku vällä arvata Fibonacci (kiä elli ja oppõ ka Põh'a-Afrikan ja Konstatinoopolin) tulõmus kruutõ kotsilõ aritmeetilidsõn jadan, sõs keskaigsõn Õuruupan arvoteooriat es tetäq. As'aq naksiq muutuma illatsõl renessansiaol, teno tollõ, et naati jälq uurma Vana-Kreeka matõmaatikidõ töid. Tuud mõot' pall'o Diophantosõ "Aritmeetika" tõlkminõ ladina kiilde Bachet puult 1621. aastagal (edimädse tõlkmiskatsõ tekk' Xylander 1575. aastagal).
Fermat
150px|thumb|[[Fermat' Pierre]] Fermat' Pierre (1601-1665) es avaldaq ilmangi ummi töid trükün. Timä tulõmusõq arvoteooria alalt ommaq teedäq õnnõ kirävaihtusõst tõisi matõmaatikidõga ja märkmist, midä tä tekk' raamadulehekülgi servi pääle. Tä panõ-õs kirja pia üttegi arvoteoreetilist tõõstust. Tä tarvit' matõmaatilist indukts'uuni ja lõpmalda laskumisõ meetodit.
Üteq edimädseq as'aq, miä Fermat'd huvitiq, olliq tävvelidseq arvoq (noist oll' juttu joba Eukleidese "Elemente" IX raamatun) ja sõbralikuq arvoq. Tuu mant joud' tä tervide arvõ jagonõmisõ uurmisõ mano, ja tuust oll' juttu ka timä kirävaihtusõn tuu ao matõmaatikidõga alatõn 1636. aastagast. Tä uurõ hoolõga Bachet tõlgit Diophantosõ "Aritmeetikat". 1643. aastagas olliq tedä huvitama naanuq diofantilidsõq probleemiq ja kruutõ summaq (midä Diophantos oll' kah joba kaenuq).
Fermat' tähtsämbäq tulõmusõq arvoteoorian olliq sääntseq.
Burkina Faso
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
Räpinä kihlkund
300px|thumb|Võromaa kihlkunnaq. Räpinä kihlkund om verrev.
Arvoteooria
Euler
150px|thumb|[[Euleri Leonhard]] Euleri Leonhard (1707-1783) naas' arvoteooria vasta edimäst kõrda huvvi tundma aastagal 1729, ku timä sõbõr Goldbach soovit' täl kaiaq, midä Fermat tennüq om. Tuud om kutsut s'ooilma-aigsõ arvoteooria vahtsõstsündümises: Fermat'l lää-es lääq kuigi häste kõrda hindäaigsit matõmaatikit arvoteooria vasta huvvi tundma pandaq. Euler tekk' arvoteoorian muuhulgan sääntsit asjo.
Räpinä kihlkund
Räpinä kihlkund om kihlkund Võromaa hummogujaon. Räpinä kihlkunnast hummogu poolõ jääväq Peipsi järv ja Lämmijärv ni Setomaa, lõuna poolõ Vahtsõliina kihlkund ni õdagu poolõ Põlva kihlkund ja Tartomaa Võnnu kihlkund. Kihlkunna suurus om päält 550 km².
Arvoteooria
Lagrange, Legendre ja Gauss
upright|150px|thumb|[[Gaussi raamadu "Disquisitiones Arithmeticae" edimäne trükk]]
Räpinä kihlkund
Aolugu
200px|thumb|[[Räpinä Vabahussõa mälehtüssammas|Räpinä kihlkunna Vabahussõa mälehtüssammas]]
Arvoteooria
Lagrange, Legendre ja Gauss
Lagrange (1736–1813) oll' edimäne, kiä and' tävvelidseq tõõstusõq mõnõlõ Fermat ja Euleri tulõmusõlõ, näütüses nelä kruudu teoremile ja Pelli võrrandi lahendamisõ algoritmilõ. Tä uurõ ka kruutvormõ üldkujol (mitte õnnõ kujol ): tõi sisse näide ekvivalentsusõ mõistõ, näüdäs, kuis näid kanoonilisõlõ kujolõ viiäq jne.
Räpinä kihlkund
Aolugu
Räpinä kihlkund tetti 1630. aastagal Põlva ja Võnnu kihlkunna hummogujaost.
Arvoteooria
Lagrange, Legendre ja Gauss
thumb|left|Gaussi Carl Friedrich
Räpinä kihlkund
Kihlkunna mõisaq
20. aastagasaa algusõn Räpinä kihlkunnan olnuq mõisaq. Vällä ommaq jätet kar'amõisaq.
Kiil
Üts näütüs Räpinä kihlkunna keelest. ''Mu vanaesä käänöq kolm vuure hobõsõga Talinah. Talvinõ aig, lännöväq puu riiga, riil es olõq raudo all. Ku minemä naanovaq, sõs võtnovaq kõõvopuust rii tallaq üteh. Nuuq olnuvaq puust paan'tõdovaq niisama nigu rii jalassõq. Ku üteq tallaq arq kulluvaq, sis pan'tevaq tõõsõq ala. Vanaesä aigo es olõq raudreke olnuke sukugeq. Taa raud om illakult tulnuq vällä, rauda oll' tol aol niivõrd vähä, et riile ala panda es jakkoq. Suvõl sõõdivaq puutelgiga ratastõga, rattil ka es olõq ravva raasogeq. Es olõq ratta määret kah. Ku kohe mintü, sõs kos tii veereh konna nättö, tõmmato rattatsõõr otsast ja panto konn sinnäq ratta naba sisse. Tuu oll' määrde iist.''
Arvoteooria
Lagrange, Legendre ja Gauss
Raamatun "Disquisitiones Arithmeticae" (1798), tõõst' Gauss (1777–1855) ärq kruutvastavussäädüse ja arõnd' vällä kruutvormõ teooria (muuhulgan tõi tä sisse kruutvormõ komposits'ooni). Tä võtt' tarvitusõlõ sümboolika kongruentse jaos ja pühend' üte osa rehkendüsprobleemele, muuhulgan tüküarvõ algarvolidsusõ kontrollmisõlõ. Raamadu perämädsen osan om ärq näüdät köüdüs ütejuuri ja arvoteooria vaihõl.
Räpinä kihlkund
Kiil
''Mino emäesä aigo olnu moodoh soldannõ köütmene. Kuninga kullus olnuq sis väega pikk, mõtlõq katskümmend viis aastakka oll' teenüske aig! Ku teenüskehe võtmene olnuq, sõs poissa püvvetö, aetovaq pääq paljast, sõs köödetöväq kaplogaq kinniq va viidö Vinnemaalõ nigu vange. Es tahavaq jo minnäq. Kiä vähägi sai, läts' paossehe. Kes es jõvvaq paedaq, visas' tuhka püüdjile vasta silme, tuhk oll' jo tollõ jaost karmanehe valmist pant. Ja kui muu es autaq, karas' kõiki rõõvastõga jõkkõ vai järve, es tulõq viist välläge enne ku otsjaq kadonuq. Hirmus mõtõldagiq! Poiskõsõn viiäs su arq, ku sõast ello jäät ja ütskõrd kodopaika tagasi saat, olt vana puujalaga sant vai muido vigalanõ.'' (Kõnõlnuq Aruste Viido Naha küläst, sündünüq 1876. Jutt om perit raamadust "Võru keel".)
Arvoteooria
S'ooilma-aignõ arvoteooria
19. aastagasaa alostusõst pääle ommaq aopikku juhtunuq sääntseq as'aq.
Luksõmburk
Luksõmburk om Õuruupa riik, mink pääliin om Luxembourg.
Arvoteooria
Arvoteooria alostus
Arvoteooria alostusõn uuritas tervitarvõ ilma tõisi matõmaatiga harrõ teknikat tarvitamalda. Tahtõ kuulusõq näütüses tervidearvõ jagonõminõ, Eukleidese algoritm kõgõ suurõmba ütidse jagaja löüdmises, algarvoq, tävvelidseq arvoq ja kongruendsiq. Sjoo haro tähtsämbide vällälöüdüisi hulgan ommaq Fermat' väikene teorem, Euleri teorem, Hiina jäägiteorem, ja ruutvastavussäädüs. Viil uuritas arvoteooria alostusõn Möbiusõ säädängu, Euleri fii-säädängu, tervidearvõ rongõ, faktoriaalõ ja Fibonacci arvõ umahuisi.
Mitmõq arvoteooria küsümüseq või sõnastaq arvoteooria alostusõ terminiin, a näile vastamisõs või vaia minnäq tulõmuisi ja teknikat välästpuult arvoteooria alostust. Sääntseq ommaq näütüses:
Luksõmburk
Kaeq viil
Katõgooria:Luksõmburk Katõgooria:Õuruupa maaq Katõgooria:Õuruupa riigiq
Arvoteooria
Analüütiline arvoteooria
Analüütilidsen arvoteoorian tarvitõdas tervidearvõ uur'misõs matõmaatilidsõ ja kompleksmuutuja analüüsi massinavärki. Tuu näütüses ommaq algarvoteorem ja Rieanni hüpotees. Niisamatõ om analüütiliidsi meetodidõga pääle mint Waringi probleemile, algarvokatsikidõ umbarvamisõlõ ja Goldbachi umbarvamisõlõ. Konstantõ \pi ja e transtsendentsusõ tõõstusõq käüväq kah analüütilidse arvoteooria ala.
Algõbralinõ arvoteooria
Algõbralidsõn arvoteoorian üldistedäs arvo mõistõt algõbraliidsi arvõ pääle, miä ommaq murdarvoliidsi kõrdajidõga hulkliikmidõ juurõq. Sääntsin arvovallon ommaq eloniguq, miä ommaq tervidearvõ muudu ja midä kutsutas algõbraliidsis tervisarvõs. Umõhtõ ei pruugiq noidõ jaos tervidearvõ umahusõq (nt. ütene alglahotus) paika pitäq. Kuis tuust hädäst üle saiaq, uuritas sääntside teoorijidõ abil niguq Galois' teooria, rühmi kohomoloogia, klassikorpuisi teooria, rühmi esitüisi teooria ja L-säädängide teooria.
Mitmit arvoteooria küsümüisi om kõgõ parõmb uuriq nii, et kaiaq näid edimält mooduli p perrä ega algarvo p kõrral. Tuud kutsutas lokalisiirmises ja tuu veese p-aadiliidsi arvõ konstruiir'miseniq. Säänest uur'misharro kutsutas lokaalanalüüsis ja tuu kasus vällä algõbralidsõst arvoteooriast.
Geomeetriline arvoteooria
Geomeetriline arvoteooria (vai arvõ geomeetriä) uur' arvõ ja geomeetriä kokkoputmiskotussit. Tuu nakkas pääle Minkowski teoremigaq kumõra hulga võrõpunktõ kotsilõ.
Kombinatuurnõ arvoteooria
Kombinatuurnõ arvoteooria uur' arvoteooria küsümiisi, mink sõnastusõn vai lahendusõn tarvitõdas kombinatooriga ideid. Sjoo arvoteooria põh'andajas om Erdösi Paul. Tüüpilidseq teemäq ommaq kattõsüstemiq, egasugudsõq piiredüq kogohulgaq ja aritmeetilidseq jadaq tervidearvõ hulgan.
Algoritmilinõ arvoteooria
Algoritmilidsõn arvoteoorian uuritas arvõgaq köüdetüid algoritmõ. Kipõq algoritmiq tuu kontrollmisõs, kas arv om algarv ja kõrdlahotamisõs ommaq tähtsäq krüptograafia jaos.
Ütlemiisi
Katõgooria:Arvoteooria
17. süküskuu päiv
17. süküskuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 260. päiv (liigaastagal 261. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Süküskuu
Tekniga
Tekniga all mõtõldas päämädselt massinit. Nuuq võivaq ollaq nii moodoriga kui ilma.
Katõgooria:Tekniga
Lauga järv
Lauga järv om järv Põlva kihlkunnan Lasva vallan.
Lauga järvest nakkas pääle Peri uja.
Järve vesi vaihtus ärq 10 kõrda aastagan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Rehekuu 2008
2008. aastaga rehekuu aigraamat.
28. rehekuu päiv
Katõgooria:2008 Katõgooria:Rehekuu
Jaagusuu lomp
Jaagusuu lomp vai Jaagusuu lump om lump Karula kihlkunnan Tõllistõ vallan.
Vaidva jõgi
Vaidva jõgi om jõgi Läti- ja Võromaal (Vahtsõliina ja Harglõ kihlkunnan). Tä nakkas pääle Murati järvest, juusk veitse aigu Eesti-Läti piiri pite hummogu poolõ, sõs käänd Lätti ja õdagu poolõ, Vahtsõ-Roosa kandin joud tagasi Eesti nink lõpos juusk kur'a poolõ päält Mustajõkkõ paigan, kost Mustajõõ suuni om 28,1 km.
Vaidva jõõ pikkus om 71 km, tuus Eestin om 14 km.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq Katõgooria:Läti jõõq
Viinaoja
Viinaoja om uja Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Olõski
Olõski vai Oleski om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Lätteq
Katõgooria:Võro valla küläq
Burundi
Burundi, ammõtlidsõlt Burundi Vabariik, om Hummogu-Afriga riik. Burundi pääliin om Bujumbura.
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
Luxembourg
Luxembourg om Luksõmburgi pääliin.
Katõgooria:Pääliinaq Katõgooria:Luksõmburgi liinaq
.gov
.gov om ülene internetitunnus Ameeriga Ütisriike val'tsusasotuisi jaos.
Katõgooria:Üledseq internetitunnussõq
Ora külä
Ora külä oll' külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Kaeq viil
Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq Katõgooria:Põlva vald
Vahtsõliina kihlkund
300px|thumb|Võromaa kihlkunnaq. Vahtsõliina kihlkund om tummõsinine.
Viirnaoja
Viirnaoja om uja Harglõ kihlkunnan.
Vahtsõliina kihlkund
Vahtsõliina kihlkund om kihlkund Võromaa hummogujaon. Vahtsõliina kihlkunnast hummogu poolõ jääs Setomaa, lõunõ poolõ Lätimaa, õdagu poolõ Rõugõ kihlkund, põh'aõdagu poolõ  Põlva kihlkund ja põh'a poolõ Räpinä kihlkund. Kihlkunna suurus om päält 600 km².
Viirnaoja
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Vahtsõliina kihlkund
Kihlkunna mõisaq
Vahtsõliina kihlkunna mõisidõ nimekiri lugõ üles 20. aastagasaa algusõn Vahtsõliina kihlkunnan olnuq mõisaq. Vällä ommaq jätet kar'amõisaq.
Kiil
Vahtsõliina kihlkunna kiilt - võro keele Vahtsõliina murrakut - peetäs ütes vanõmbas ja parõmbahe alalõhoitunumbas võro keeles.
Tunnõtumpi ettevõtmiisi
Vahtsõliina laat, vana-ao päävä Vahtsõliina kantsi man, Kütioro Avatud Ateljee tegemiseq.
Järvots
Järvots om järv Karula kihlkunnan Tõllistõ vallan.
Vahtsõliina kihlkund
Latsiaiaq
Vahtsõliinan um latsilõ aid, asundusõn ka piässi olõma.
Järvots
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Vahtsõliina kihlkund
Majandus
Piusal kaibõtas väega hää kvaliteediga valgõt klaasiliiva. Parhilla tetäs tuud vallaliidsist liivahavvost, a innembide kaibõti liiva maa alt, minkast ommaq perrä jäänüq ilosaq koobaq. Piusa liivakoobaq ommaq küländ kuulsaq ja naid käü kaeman hulga inemiisi.
Meltssaarõ
Meltssaarõ om külä Põlva kihlkunnan Laheda vallan. Külän ommaq mõnõq elämiseq. Meltssaarõ küläst põh'a poolõ jääs Suurkülä, hummogu poolõ Joosu, lõuna poolõ Parksepä ja õdagu poolõ Kanariku külä.
Kaeq viil
250px|thumb|Meltssaarõ külä
Mõrgi (Laheda)
Mõrgi (käänetäs Mõrki, Mõrgih) om külä Põlva kihlkunnan Laheda vallan. Külän om kümmekund elämist. Mõrgi küläst hummogu poolõ jääs Olõski külä õdagu poolõ Joosu.
Palo külä
Palo külä om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Kaeq viil
Katõgooria:Põlva vald
Transport
200px|thumb|Reisirong Ameerigamaal
Transport om inemiisi, kaupo vai teedüsse viimine vai vidämine ütest paigast tõistõ.
Katõgooria:Transport
Äühvoja
Äühvoja om uja Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
.info
.info om ülene internetitunnus võrgolehti jaos, kost saa määnestki teedüst.
Katõgooria:Üledseq internetitunnussõq
Toppdomän
.int
.int om ülene internetitunnus lepingidega luud riikevaihhõliidsi organisats'uunõ jaos.
Katõgooria:Üledseq internetitunnussõq
Palojärv (Kääpä)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
5. lehekuu päiv
5. lehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 125. päiv (liigaastagal 126. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Lehekuu
Väiku-Osõtsuu järv
Väiku-Osõtsuu järv om järv Kanepi kihlkunnan Kõllõstõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Kogrõjärv (Kuritsõ)
Kogrõjärv vai Kuritsõ kogrõjärv om järv Karula kihlkunnan Tõllistõ vallan.
Väikene Palojärv
Väikene Palojärv vai Kogrõjärv om järv Kanepi kihlkunnan Kõllõstõ vallan Ihamarust põh'a puul. Tä om piaaigu vana Võro-Tarto tii veeren (tuust õdagu puul) mõtsa sisen. Tõsõl puul tiid om Palojärv.
Kogrõjärv (Kuritsõ)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Mustjärv (Ts'olgo)
Mustjärv om järv Põlva kihlkunnan Lasva vallan Ts'olgon.
Väikene Palojärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Mustjärv (Ts'olgo)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Märtekuu 2008
2008. aastaga märtekuu aigraamat.
5. märtekuu päiv
Katõgooria:2008 Katõgooria:Märtekuu
2008
18. süküskuu päiv
18. süküskuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 261. päiv (liigaastagal 262. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Süküskuu
Filmikunst
Filmikunst om kunstiliht, miä tegeles filme luumisõgaq. Taa täämbädse päävä kujotaja kunsti liht om alostusõ saanuq 19. aastagasaal ja sai kõgõ tunnõtumbas 20. aastagasaal.
Katõgooria:Filmikunst
Cabo Verde
Cabo Verde, ammõtlidsõlt Cabo Verde Vabariik, om saarõriik Atlandi suurõnmeren Afrigast õdagu puul. Cabo Verde pääliin om Praia.
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
Międzyrzec Podlaski
Międzyrzec Podlaski om liin Poolan, Biała Podlaski ja Lublini vaihõl, Krzna jõõ veeren.
Katõgooria:Poola liinaq
Sarvõ Jaan
Sarvõ Jaan (Jaan Sarv, 1877–1954) oll' matõmaatik. Tä tüüt' suurõmba jao umast elost Tarto ülikooli oppõjou amõtin. Avald' opiraamatit ja populaartiidüsliidsi kirätöid. Uurõ geomeetriä ja arvokunsti alossit. Põh'and' vahelsusruumõ geomeetriä.
Elokäük
Sarvõ Jaan sündü 21. joulukuu pääväl 1877 Võromaal Hargla kihlkunnan Saru vallan Leeguste külän Hanimäe talon. Timä esä oll' talorentnik. Tä oppõ Saru ja Mõnistõ vallakoolin, sõs Alluliina apostligu õigõusu kerkokoolin. 1893 ast' tä Hugo Treffneri gümnaasiummi, agaq joba järgmidsel aastagal pidi säält varalidsõ kitsusõ peräst ärq tulõma. Tä oppõ uma käe pääl ja läts' kuuli tagasi 1899. a. lõpoklassi. Kütsüseksämiq tekk' tä Tarto gümnaasiumi man ja ast' samal aastagal Tarto Ülikooli füüsiga-matõmaatigatiidüskunda matõmaatigat opma.
1905. a., ku ülikuul oll' revolutsiooni peräst kinniq pant, läts' Jaan tüüle Valga Eesti Krediidiütisüste. Sääl sai täst Valga Demokraatligu Ütisüse juhataja kah. Ku karistussalklasõq Valga pääle lätsiq, pidi tä säält pagõma. Jaan sõit' Pariisi, kon tävvend' hinnäst Sorbonne'i Ülikoolin matõmaatiga alal. 1906. a. tull' tä lühkeses aos Talliina, kon kirot' lehtile juttõ. 1907. a. tull' Jaan tagasi Tartohe, ast' vahtsõst ülikuuli ja lõpõt' tuu lühkese aoga. 1917. aastaganiq pidäsi Sarvõ Jaan oppaja amõtit, edimält Põltsamaal Eesti Aleksandrikooli põllotüükursuisil, sõs Vitebski Kubõrmangon Veliži naisi erägümnaasiumin nink 1909. aastagast pääle Eesti Nuursuu Kasvatusõ Seldsi Tütärlatsi Erägümnaasiumin, ollõn samal aol mõnõ aastaga oppaja Raamoti Mari koolin Sahkapuul.
1918. a. kutsuti Sarvõ Jaan Tarto Ülikooli organisiirmise komisjonni. Ku 1918.a. joulukuun kehtestediq Tarton nõvvokogodõ võim, and' ülikooli kuraatri Põllu Piitre umaq volitusõq üle Sarvõ Jaanilõ. Ku Põlli Piitre nuuq volitusõq veitse ao peräst tagasi võtt', sai Jaanist matõmaatiga-luudustiidüskunna aotinõ dekaan. 1919 nimitediq tä matõmaatigaprohvesri kotussõtäütjäs. Uma doktoritüü geomeetriä alossidõ kotsilõ kaits' tä 1931. aastagal. Ülikoolin opas' tä päämidselt geomeetriäkursuisi, tuust valdkunnast oll' timä tiidüstüü kah.
Sarvõ Jaan võtt' ossa Eesti Matõmaatiga Oppamisõ Komisjoni tüüst, avitadõn vällä tüütädä matõmaatiga sümboolikat ja eestikeelist sõnavarra.
Peräst tõist ilmasõta sai täst Tarto Riikligu Ülikooli geomeetriä katiidri juhataja. 1951. a. jäi tä pensionilõ nink kuuli 1954. a. 23. põimukuu pääväl.
Looming
1924. a. ilmu Sarvõ Jaani kirotõt opiraamat "Analüütilidse geomeetriä algkursus". Pääle tuu kirot' tä füüsiga kooliraamatit: "Füüsiga oppus I" (1910) ja "Eelektri I" (1911). Timä oll' kah tuu, kiä avald' edimädseq eestikeelidseq matõmaatigatabõliq päälkiräga "Nelä kotussõga logaritme tabõliq üten tarvitamisõ juhatusõga".
Joba üliopilasõpõlvõn kirot' tä eesti keelen ria populaartiidüsliidsi artiklit: "Kastõq ja undsõq", "Sulatisõq", "Lämmäst", "Tuli", "Õholaiv", "Tähtsäq hod'otäheq", "Kestjäq tuulõq". Erälde brosüüri kujol ilmuvaq 1904. a. viil "Prõllatsõ ao tiidüs" ja "Lämmi tüütämän. Eelektri inemise teenistüsen". Var'onime Rusticus all propagiirse tä ateismi kirätüken "Midä usku ja kuis usku", "Tiidüse kimmüs" nink "Usuoppusõst tulõvadsõn Eesti koolin".
Lugu
Prinitsa Olaf mälehtäs ummist üliopilasaastagist Sarvõ Jaani kotsilõ säänest luku.
Kirändüs
Katõgooria:Võromaa inemiseq Katõgooria:Matõmaatiguq
.jobs
.jobs om ülene internetitunnus tüüotsmis ja -pakmiskotussidõ jaos.
Katõgooria:Üledseq internetitunnussõq
Toppdomän
Haavalehelomp
Haavalehelomp vai Haavalehelump om lump Kanepi kihlkunnan Valgjärve vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Kunstitiidüs
Kunstitiidüs om humanitaartiidüs, miä tegeles kunstiteossidõ nink näide tausta uur'misõ, kireldämise ja hindamisõga.
Katõgooria:Kunstitiidüs
Navi
Navi om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Luudus
Navi külän om kolm luuduslist järve. Naist kõgõ suurõmb – Põrmujärv (vai Tsopa järv) – om õkvalt kesk muido tasast ja lakõt küllä, küländ süvän, pikän ja äkiliidsi perviga oron. Põrmujärvest lõunõ poolõ juusk uja hulga vähämbähe Kogõrijärve ja säält edesi Võhandu jõkkõ. Kolmas järv – Albri järv (vai Mihklijärv) om tsill'okõnõ järvesilmäkene külä lõunahummoguveeren õkva suurõtii veeren. Kogõrijärve ja Albri järve vaihõl om külä kõgõ korgõmb kotus - Treimägi.
Kõik Navi järveq ommaq väega muadsõq ja kinniqkasunuisi viiriga (väiku Albrijärv naist kõgõ puhtamb ja süvemb), tuuperäst alostõdi 2006. aastagal Põrmujärve puhastamisõ ja vii nõstmisõga, et saiaq küläle kõrralik avalik ujomisjärv.
Aolugu
Parhillanõ Navi om küländ suur külä, a innembide om timä seen olnuq vähämbit külli. Õdagu poolõ Põrmujärve jäiq Navi, Luka ja Tsopa külä, hummogu poolõ Koroli külä. Põrmujärve nimes om vanno kaartõ pääle kirotõt Tsopa-Koroli (Zoppa-Korroli) järv.
Midä kaiaq tasos
Põrmujärve õdaguperve pääl om hää viiga muistinõ ohvriläteq Silmäläteq, miä om riigi kaitsõ all. Parhilladsõ Navi poodi majan oll' innembide Navi kuul. Poodi kõrval om vahtsõnõ, 2006. aastagal ehitet rahvamaja.
Kuulsambaq inemiseq
Navilt ommaq peri tähetiidläne Kasagu Enn ja poliitik Padari Ivari. Navil elli latsõn ja noorõniän kunstnik Navitroll'a.
Lätteq
Katõgooria:Võro valla küläq
19. süküskuu päiv
19. süküskuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 262. päiv (liigaastagal 263. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Süküskuu
Djibouti
Djibouti, ammõtlidsõlt Djibouti Vabariik, om Afriga riik. Djibouti pääliin om Djibouti.
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
Seto rahvakallendri
Seto rahvakallendri om rahvakallendri, miä om tarvitusõl Setomaal.
.mil
.mil om ülene internetitunnus Ameeriga Ütisriike sõaväe jaos.
Katõgooria:Üledseq internetitunnussõq
Herrmanni lomp
Herrmanni lomp vai Herrmanni Jaani lomp vai Herrmanni lump om järv Kanepi kihlkunnan Valgjärve vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Korijärv
Korijärv vai Koosa järv om järv Karula kihlkunnan Tõllistõ vallan.
Järve vesi vaihtus ärq 2 kõrda aastagan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Pikkjärv (Ts'olgo)
Pikkjärv om järv Põlva kihlkunnan Lasva vallan Ts'olgon.
Pardsi
Pardsi vai Partsi om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Pikkjärv (Ts'olgo)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Pardsi
Lätteq
250px|thumb|Pardsi 2006. a. lehekuun
Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq Katõgooria:Põlva vald
Kujotaja kunst
200px|thumb|Mona Lisa om üts maailma kõgõ kuulsamb maal
6. lehekuu päiv
6. lehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 126. päiv (liigaastagal 127. päiv).
Kujotaja kunst
Kujotaja kunst om sääntside kunstitöie luuminõ, miä ommaq mõtõlduq kaemisõs. Kujotaja kunsti ala käüväq näütüses maalikunst, graafiga, fotokunst, filmikunst, ehitüskunst ja kujoragominõ.
6. lehekuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Lehekuu
Kujotaja kunst
Katõgooria:Kujotaja kunst
.mobi
.mobi om ülene internetitunnus Mobiilsõ võrgo jaos.
Katõgooria:Üledseq internetitunnussõq
Toppdomän
Pille järv
Pille järv om järv Põlva kihlkunnan Lasva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Kohila vald
Kohila vald om vald Rapla maakunna põh'ajaon. Valla keskusõs om Kohila allõv. Valla suurus om 230,2 km² ni 2015. aastaga vahtsõaastakuu 1. pääväl elli Kohila vallan 7270 inemist.
Kohila vallan om Kohila allõv, alõviguq Aespa, Prillimäe ja Hagõri ni 21 küllä.
Välislink
Katõgooria:Kohila vald Katõgooria:Rapla maakund Katõgooria:Eesti vallaq
Jürikeseoja
Jürikeseoja om uja Kanepi kihlkunnan.
Ihamaru oja
Ihamaru oja om uja Kanepi kihlkunnan. Tä nakkas pääle Ihamaru külä mant ja juusk kur'a käe puult Ah'a jõkkõ paigan, kost Ah'a jõõ suuni om 76,4 km.
.name
.name om ülene internetitunnus inemiisi ja perride jaos.
Pythagoras
Pythagoras Samosõlt (kreeka keelen Ὁ Πυθαγόρας ὁ Σάμιος, sündünüq 580 ja 572 vaihõl i.m.a., koolnuq 500 ja 490 vaihõl i.m.a.) oll' Vana-Kreeka matõmaatik ja filosuuf nink pütagoorlusõs kutsut usuliikmisõ põh'andaja. Pall'oq pidäväq tedä suurõs matõmaatikus, müstikus ja tiidläses, saman ku tõsõq jälq ommaq timä saavutusõq matõmaatigan ja filosoofian kahtlusõ ala säädnüq. Herodotos om tedä kutsnuq "kõgõ võimõkambas filosoofis kreeklaisi hulgan".
Ihamaru oja
Katõgooria:Kanepi kihlkunna jõõq
.museum
.museum om ülene internetitunnus muusõummõ jaos.
.name
Katõgooria:Üledseq internetitunnussõq
.museum
Katõgooria:Üledseq internetitunnussõq
.name
Toppdomän
Pythagoras
Kõgõ inämb tundas tedä Pythagorasõ teoremi perrä, miä om timä perrä nime saanuq. Pythagoras ja timä opilasõq usksõvaq, et kõik om köüdet matõmaatikaga, et arvoq om kõgõ ülemb tõtõ nink et matõmaatiga abiga om võimalik kõkkõ ette arvata ja mõõta. Iamblichusõ sõnno perrä ollõv Pythagoras ütelnüq, et "arv om kõiki kujodõ ja ideede valitsõja nink jumalidõ ja deemonidõ põhjus".
Tä oll' edimäne inemine, kiä kuts' hinnäst filosoofis, tarkusõ armastajas. Kahjos om Pythagorasõst väega veidüq teedäq, s'ollõ et timä kirotusõq olõ-iq alalõ püsünüq. Pall'o saavotusõq, midä peetäs timä ummis, võivaq tegligult ollaq timä sõpro vai opilaisi umaq.
200px|thumb|Pythagoras (raamaduga miis) oppas Ateena koolin muusigat, [[Raffaeli maal]]
Katõgooria:Vanakreeka matõmaatiguq Katõgooria:Vanakreeka filosoofiq
Pardsimõisa (külä)
Pardsimõisa vai Partsimõisa om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Kaeq viil
Katõgooria:Põlva vald
Jussoni lomp
Jussoni lomp om lump Kanepi kihlkunnan Valgjärve vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Laadsi järv
Laadsi järv vai Laatsi järv om järv Karula kihlkunnan Tõllistõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Kanepi kihlkund
300px|thumb|Võromaa kihlkunnaq. Kanepi kihlkund om pruun.
Kanepi kihlkund om kihlkund Võromaa põh'aosan. Kanepi kihlkunnast hummogu poolõ jääs  Põlva kihlkund, lõuna poolõ Urvastõ kihlkund, õdagu ja põh'a poolõ Tartomaa Otõmpää kihlkund ja Kamja kihlkund. Kihlkunna suurus om päält 370 km².
Luudus
Kanepi kihlkunna kõgõ korgõmp mägi om Laanõmägi (211,9 m) nn. Prantsusmaal Pikäjärve ligidäl.
Kihlkunna mõisaq
Kanepi kihlkunna mõisidõ nimekiri lugõ üles 20. aastagasaa algusõn Kanepi kihlkunnan olnuq mõisaq. Vällä ommaq jätet kar'amõisaq. 20. aastagasaa alostusõn oll' Kanepi kihlkunnan 20 mõisat: 16 perismõisat, 3 kõrvalmõisat ja 1 kerkomõisa. Pääle tuu oll' viil 7 kar'amõisat.
Kiil
1894. a. kirotas Väggi Johann Hurda Jakobilõ saadõtun kirän Kanepi kihlkunna keelest niimuudu.
Välislingiq
Katõgooria:Kanepi kihlkund Katõgooria:Võromaa Katõgooria:Võromaa kihlkunnaq
Peri
Peri vai Peri mõisa om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Ekvatoriaal-Ginea
Ekvatoriaal-Ginea, ammõtlidsõlt Ekvatoriaal-Ginea Vabariik, om Kesk-Afriga riik. Ekvatoriaal-Ginea pääliin om Malabo.
Peri
Kaeq viil
Katõgooria:Põlva vald
Ekvatoriaal-Ginea
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
.net
.net om ülene internetitunnus, miä edimält oll' mõtõld võrgo infrastruktuuri jaos, a põrõhõlla om vabas annõt.
Katõgooria:Üledseq internetitunnussõq
20. süküskuu päiv
20. süküskuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 263. päiv (liigaastagal 264. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Süküskuu
Kakkoro oja
Katõgooria:Kanepi kihlkunna jõõq
Kaivandjärv
Kaivandjärv vai Kaivandu vai Perätjärv om järv Kanepi kihlkunnan Valgjärve vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Tsirr-virr lõokõnõ
"Tsirr-virr lõokõnõ" om võro rahvalaulõ laulik. Raamadu om kokko säädnü Kõivupuu Marju ni tä om tävvendüses umakultuuri opiraamatilõ "ABC kiräoppus ja lugõmik" ja "Võrokiilne lugõmik". Raamatuga om üten vällä annõt samanimeline kasett vanno laulikidõ laulõt laulõga.
Suujärv (Listaku)
Suujärv om järv Põlva kihlkunnan Lasva vallan Listaku ja Punsaku külä vaihõl.
Järve vesi vaihtus ärq 2 kõrda aastagan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
.org
.org om ülene internetitunnus miä edimält oll' mõtõld organisats'uunõ jaos, miä tõisi tunnussidõ ala es käüq. Põrõhõlla võivaq taad tunnust kõik tarvitaq.
Katõgooria:Üledseq internetitunnussõq
Puulmõisa
Puulmõisa (sks. k. Landstelle) oll' erämõisa, miä uma suurusõ peräst es saaq perismõisa staatust ei ka õiguisi. Puulmõisaq tegüsiq tüüpilidselt sõs, ku vanõmbast mõisast eräldedi maatükk. Mõni puulmõisa oll' pindala poolõst väega väikene, võttõn hindä ala õnnõ elomaja ja pargi tuu ümbre. Mõnikõrd om puulmõisat nimetet viil maakotussõs, miä om õkvatõlgõq s'aksa keelest.
7. lehekuu päiv
7. lehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 127. päiv (liigaastagal 128. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Lehekuu
Keebi järv (Kitsõ)
Keebi järv om järv Kanepi kihlkunnan Valgjärve vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Võromaa jõõq
Võromaa jõõq tegüsiq sõs, ku Lõuna-Eesti iä alt vällä pässi. Iä sulamisõ aigo nii 12 000 aastakka tagasi oll' Peipsi-Pihkva järve lohon iäsulamisõ viist tegünüq pall'o suurõmb järv'. Tuu järv' naas' edimält Võro-Harglõ orgo pite Lätimaa poolõ tühäs juuskma. Ku vesi oll' küländ madalas jäänüq, tegüsi Loosi kotsil viilahi. Tuu oll' oron korgõmb kotus. Säält vesi inämb vanan tsihin edesi es päseq ja naas' tagasi juuskma. Võromaa jõki viiq juuskvaq ütelt puult Liivi lahtõ ja tõsõlt puult läbi Peipsi Soomõ lahtõ. Viilahi lätt Haani ja Karula korgustikku pite.
Võromaa jõõq nakkasõq pääle korgõmbidõ kotussidõ päält. Tuuperäst om näide juuskminõ alostusõn väega kipõ. Keskkotsil juuskvaq jõõq inämbüste liivakivi sisse kulunuidõ süvvi orgõ seen. Orgõ korgõq ja inämbjaolt mõtsadsõq nõlvaq ommaq väega ilosaq. Jõõorgõ süvvüs või ollaq nii paarikümne miitre kandin. Sääntseq jõõq ommaq Võromaa suurõmbaq - Võhandu, Piusa, Ahja (Ah'a) jõgi. Mustjõgi joud liivakivist orgo õkva inne sissejuuskmist Koiva jõkkõ. Võhandu üten Pühäjõõgaq om Eesti kõgõ pikemb jõgi (162 km).
Kapõra
Kapõra om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda, 1991–1997 Meremäe valda.
Vahtsõliina om Kapõrast 6 km.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Veleq Wrightiq
Lätteq
Katõgooria:Ameeriga Ütisriike inemiseq Katõgooria:Ameeriga Ütisriike vällälöüdjäq
Suurkülä (Laheda)
Suurkülä om külä Põlva kihlkunnan Laheda vallan. Külän om paarkümmend elämist. Suurküläst põh'a poolõ jääväq Koolitarõ külä ja Viuperä külä, hummogu poolõ Lüüsi külä, lõuna poolõ Meltssaarõ külä ja õdagu poolõ Lahe külä.
New York
New York om Ameeriga Ütisriike kõgõ suurõmb liin. Tä om ilmamaa üts kõgõ tähtsämb äri-, rahandus-, kultuuri- ja meelelahotuskeskus.
Saku vald
Saku vald om vald Harjo maakunnan. Valla keskusõs om Saku alõvik. Valla suurus om 171 km² ni 2008. aastaga vahtsõaastakuu 1. pääväl elli Saku vallan 7464 inemist.
Suurkülä (Laheda)
Aolugu
Suurkülän om inne Tilssi kolimist olnuq Laheda valla ja inne tuud Musajõõ külänõvvokogo keskus.
Saku vald
Saku vallan om katś alõvikku — Saku ja Kiisa ni 20 küllä. Saku valla küllin om pall'o suvõmajjo.
Suurkülä (Laheda)
Lätteq
250px|thumb|Vana Laheda vallamaja Suurkülän
New York
Katõgooria:Ameeriga Ütisriike liinaq
Saku vald
Välislink
Katõgooria:Saku vald Katõgooria:Harjo maakund Katõgooria:Eesti vallaq
Kangrusuu oja
Kangrusuu oja om uja Kanepi kihlkunnan.
Suurkülä (Laheda)
Lätteq
Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq Katõgooria:Laheda vald
Kangrusuu oja
Katõgooria:Kanepi kihlkunna jõõq
Verevä järv
Verevä järv om järv Karula kihlkunnan Tõllistõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Esoteeriga
Esoteeriga tähendäs salaperätsit vai salajaidsi oppuisi vai tiidmiisi.
Katõgooria:Esoteeriga
Tirgu järv
Tirgu järv om järv Karula kihlkunnan Tõllistõ vallan.
Peräkülä (Kõllõstõ)
Peräkülä om külä Põlva kihlkunnan Kõllõstõ vallan.
Peräkülän üte nurmõ pääl om Põlva kihlkunna kõgõ korgõmp kotus - 150 miitret merepinnast.
250px|thumb|S'oo nurmõ pääl om Põlva kihlkunna kõgõ korgõmp kotus
Kaeq viil
Katõgooria:Kõllõstõ vald
Käsitüü
thumb|250px|right|Käsitüü Käsitüü om tarbõ- ja iloasjo tegemine käsilde, lihtside tüüriistoga.
.pro
.pro om ülene internetitunnus ammõdimiihi jaos, kiä umma tüüd häste tundvaq ja hinnat ommaq.
Toppdomän
Tirgu järv
Järvest nakkas pääle Tirgu oja.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Haabsaarõ järveq
Haabsaarõ järveq ommaq järveq Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan Miilva suun.
.tel
.tel om ülene internetitunnus telefonivõrgo ja interneti läbisaamisõga köüdet teenüsside jaos.
Katõgooria:Üledseq internetitunnussõq
Toppdomän
Tands
250px|thumb|Muudsa kunsttands
Tandsu all mõtõldas inämbüisi kihä liigutamist, hariligult rütmilist ja muusiga perrä liigutamist, midä võidas pruukiq kunstilidsõlt, rituaalsõlt, tõisiga läbikäümises vai ummi tundmiisi avaldamisõs.
Tands või viil tähendäq sõnolda läbikäümise muudu inemiisi vai eläjide vaihhõl, vai hoobis määntsitki muusigavormõ.
Tandsiq või nii ütsindä, paariviisi kui ka hulgahna. Tands või ollaq tseremoniaalnõ (nt. osa usotallitusõst), sportlik (võistlustands) vai erootilinõ. Mõnõq tandsuq ommaq väega lihtsäq (nt. pall'oq rahvatandsuq), mõnõq nõudvaq väega hääd mõistmist ja suurt andi (nt. ballet). Tandsiq või niisama hindä lõbos vai tõisilõ näütämises.
Koreograafia om tandsõ luumisõ kunst ja inemist, kiä tuud tege, kutsutas koreograafis.
Katõgooria:Tands
Kassioja
Kassioja om uja Kanepi kihlkunnan.
8. lehekuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Lehekuu
Kassioja
Katõgooria:Kanepi kihlkunna jõõq
Mütoloogia
Mütoloogia tähendäs müüte (vai lukõ) koko, midä määntsengi kultuurin arvatas õigõq olõvat ja miä tarvitasõq üleloomulikkõ asjo vai väki loomuligõ asjo seletämises.
Katõgooria:Mütoloogia
.travel
.travel om ülene internetitunnus turismindusõ ja reismise jaos.
Katõgooria:Üledseq internetitunnussõq
Toppdomän
Rõugõ kihlkund
300px|thumb|Võromaa kihlkunnaq. Rõugõ kihlkund om kõllanõ.
Rõugõ kihlkund (vai Rõugu kihlkund) om kihlkund Võromaa lõunaosan. Rõugõ kihlkunnast hummogu poolõ jääs Vahtsõliina kihlkund, lõuna poolõ Lätimaa, õdagu poolõ Hargla, Karula ja Urvastõ ni põh'a poolõ Põlva kihlkund. Kihlkunna suurus om päält 838 km².
Luudus
Rõugõ kihlkunda jääväq Võromaa ja terve Eesti kõgõ korgõmbaq mäeq iinotsan Suurõ Munamäega (318 m).
Kihlkunna mõisaq
Rõugõ kihlkunna mõisidõ nimekiri lugõ üles 20. aastagasaa algusõn Rõugõ kihlkunnan olnuq mõisaq. Vällä ommaq jätet kar'amõisaq.
Kuulsambaq inemiseq
Tõisi Rõugõ kihlkunna inemiisi: Rägo Gerhard, Sabbe August.
Riigimõisa
Riigimõisa (vai kroonumõisa) oll' mõisa, miä kuulu riigile. Mõisan elliq ammõtniguq, kiä kõrraldivaq mõisa majandamist. Riigimõisaq olliq inämbüisi perismõisist ja hariligult kerkomõisist kah tagasihoitligumbalt vällä ehitedüq. Tihtipääle olliq riigimõisa maaq jaeduq tallas.
Linnuk
300px|thumb|Boeing 747, muudsa reisilinnuk Linnuk vai aeroplaan om õhost rassõmb siiboga õhon lindamisõ riist, mink siiväq ommaq kere suhtõn paigal. Linnukiq võivaq ollaq väega esiqsugutsõ suurusõ ja kujoga. Näid pruugitas inemiisi vidämises, kaupo vidämises, sõa pidämises ja muus.
Aolugu
Edimädse linnuki, minkaga linnata sai, ehitiväq ameeriklasõq veleq Wrightiq 1903. aastagal.
Lauglinnuk
Lauglinnuk om linnuk, miä päämädselt om mõtõld moodorilda lindamisõs, hariligult täl moodorit olõki-iq. Lauglindaminõ käü hariligult nii, et määnegi moodoriga linnuk tõmbas lauglinnugi (kon inemine vai inemiseq pääl istusõq) trossi otsan õhko, lask sõs tuu vallalõ ja tuu sõs laugõlõs piloodi juhtmisõ peri aigopite allapoolõ.
Katõgooria:Linnundus
Keebi järv (Hüssi)
Keebi järv om järv Kanepi kihlkunnan Valgjärve vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Jänessemäe järv
Jänessemäe järv om järv Karula kihlkunnan Mõnistõ vallan.
Kõrvalmõisa
Kõrvalmõisa (sks. k. Beigut). Tihtipääle sai üts umanik hindä kätte mito kõrvi vai ligistikku olõjat mõisat, peräst midä noist moodustu ütine mõisamajapidämine. Sääntsel juhul elliq s'aksaq üten mõisan, miä oll' uhkõmbahõ vällä ehitet; tõisin mõisin (minkal olliq sõski kah perismõisa õigusõq) oll' suurõmb tähtsüs majandushuunil. Sääntsit mõisit nimetedi kõrvalmõisis.
Jänessemäe järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq