cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Koigu (Antsla)
Lätteq
Katõgooria:Võromaa küläq Katõgooria:Antsla valla küläq Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq
Metal
Metal om keemiline element, miä juht häste eelektrit ja lämmind nink moodustas mittemetalidõga katioonõ ja iooniliidsi köüdüssit. Keemiän kutsutas metalis (Vanan-Kreekan métallon, μέταλλον) elementi, liitollust vai sulamit, miä juht häste eelektrit.
Katõgooria:Keemiä
Üleherküs
Üleherküs vai allergia om organismi sais, kon mõni esiqhindäst süüldä ollus (allergiin) pand immuunsüstemi tegemä esiqeräliidsi antikihhi. Taa om ülearvo suur herküs määntsegi ollusõ vasta. Üleherküs või ollaq tõsinõ tõbi.
Kaeq ka
Katõgooria:Arstitiidüs Katõgooria:Tõvõq
Küläjärv (Vällämäe)
Küläjärv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Mutuk
200px|thumb|Kuklanõ
Mutuk vai mutik om väikene lülijalgnõ elläi, kinkal om kitiinist välisskelett, kolmõosalinõ kihä, kolm paari jalgo, liitsilmäq ja kats tunnalt.
Elotiidüse perrä moodustasõq mutugaq klassi lülijalgsidõ hõimkunnast.
Kõgõn ilman om teedäq üle miljoni lihi mutukit, miä om inämb ku 68% teedäqolõvist eläjälihest.
Katõgooria:Mutigaq
Kala
200px|thumb|[[Sudak (Sander lucioperca)]]
Kala om sälgroodso ja külmä verega elläi, kiä eläs viin. Kala ihho katvaq soomussõq ja viin edesi liiku avitasõq tedä oimõq ja hormusõq.
Inemiseq tarvitasõq kallo söögis.
Ütlemiisi
Katõgooria:Kalaq
Minsk
Minsk om Valgõvinne pääliin ja kõgõ suurõmb liin.
2009. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Minski elänikkonnast valgõvindläisi 85,77%, vindläisi 10,84%, ukrainlaisi 1,61%, poolakõisi 0,79% nink juutõ 0,31%. A päämine kiil Minskin om vinne kiil.
Katõgooria:Valgõvinne liinaq Katõgooria:Õuruupa pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Liberato
Liberato um Itaaliast peri nimeldäq muusigaartist, kink taidõlinõ hindätiiidmine köütüs Napoli liinagaq. Timä muusiga um innekõkkõ elektroonilinõ, aga tuul om viil R&B, hip-hopi, trapi ja Napoli neomeloodilisõ muusiga mõotuisi.
Liberato laul mitte itaalia, a napoli keelen. Laulõn lövvüs näütüses ka inglüse vai hispaaniakiilsit ütlemiisi. Napoli ja Lõunõ-Itaaliaga köütüs kõvastõ ka artisti nättäv hindätiidmine. Liberato videoq võivaq ollaq kõgõ ehtsämb muud vahtsõ ao Napoli tundma opmisõs tuukandi inemise silmi läbi.
katõgooria:Itaalia muusiguq
Koorastõ järveq
Koorastõ järveq ommaq järveq Otõmpää korgustigu lõunahummogu servän ürgorgõ sisen. Põh'aõdagu-lõunahummogu tsihilidsen Vidrike-Koorastõ (vai Truuta) ürgoron om 10 järve suurusõga kokko 55,2 ha. Taa oroga risti olõvan Jõksi-Koorastõ ürgoron om 5 järve (kokko 83,7 ha). Järvistü kõgõ suurõmb järv - Suurjärv - om katõ oro ristumispaigan.
Koorastõ järveq ommaq sügäväq, kõgõ sügävämp om Voki järv. Kõgõ selgembä viiga om Uiakatsi järv. Linajärv om sääne, et viikihiq lää-iq häste segi, tuuperäst om järve põh'an vii temperatuur kõik aig umbõs 5 kraati.
Koorastõ järveq ommaq:
Katõgooria:Võromaa järveq
Piigli
thumb|right|200px|Lats kaes hinnäst piiglist Piigli (vanõmban keelen var'okaehtus) om inemise tett peegeldäjä pind, miä om nii tasanõ, et näütäs piiglipilti. Kõgõ hariligumb piigli om tasanõ piigli, miä om pia egän elämisen ja auton olõman.
Lisas hariligõlõ piigliilõ, miä peegeldäseq pilti (valgust), um tett ka sääntsit, miä peegeldäseq hellü.
Rõipõpini
Rõipõpini vai saakli vai saagal (pärsiäkeelidsest sõnast شغال shaghāl) om pinisuku mõtsaelläi, kiä eläs Afrikan, Aasian ja Lõunõhummogu-Õuruupan. Tä süü väikeisi ja keskmädse suurusõga eläjit ja ku vaja sõs ka rõipit. Rõipõpini pikäq jalaq ja kõvõraq pinihambaq ommaq luuduq väikeisi imetäjide, tsirkõ ja ruumajidõ jahtmisõs. Nääq võivaq maaha juuskõq pikki maid ja tuu man pikkä aigu hoitaq kibõhust 16 km/h (9.9 mph). Kõgõ truksambaq ommaq rõipõpiniq õdagudsõ ja hummogudsõ ao aigo. Põh'a-Ameerikan eläväq koiotiq ommaq väega rõipõpinne muudo, mõnikõrd näid kutsutaski Ameeriga saagaliis.
Rõipõpiniq eläseq paariviisi, ega paar kaits umma maa-alla tõisi paarõ iist. Tuud tegeväq nääq umma maad ärq märken ja sissetungjit vihatsõhe takan aiõn. Noorõq rõipõpiniq eläseq vanõmbidõ maa pääl niikavva ku nääq hindäle uma maalapi löüdväq. Mõnikõrd sööväq rõipõpiniq pargin suurõmbat lõpnut eläjät, a hariligult pidäväq nääq jahti ütsindä vai paariviisi. Rõipõpinne om kolm lihti: kuldrõipõpini (Canis aureus), musta säläga rõipõpini (Canis mesomelas) ja vöödiga rõipõpini (Canis adustus).
Katõgooria:Mõtsaeläjäq Katõgooria:Imetäjäq
1936
1936. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10149. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1936
Oslo
Oslo om Norra pääliin ja kõgõ suurõmb liin.
Katõgooria:Norra liinaq Katõgooria:Õuruupa pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Tayanna
Tayanna om laulja.
Katõgooria:Muusiga Katõgooria:Ukraina
Sullam
200px|thumb|Teräs om ravva ja hüdsäsnigu sullam.
Sullam om ollus, miä om saad katõ vai inämbä metali vai sõs metali ja mittemetali kokko sulatamisõga vai paagutamisõga.
Kunt
Kundiq ommaq uma vormi poolõst uniguq, miä kujonõsõq ijästüveere lähkün vallalidsõ ijä tingimüisin. Näide vaihõkorgus jääs inämbähe 5–25 m ja pervekallõq 5–25° vaihõlõ. Eestin lövvüs näid päämidselt Lõunõ-Eesti korgõmaiõ korgõmban keskosan, niisamatõ mitmõl puul ijästü veeremoodustuisi vöien, kon nä ommaq sagõhõhe pargiviisi ehk kundistuin.
Sullam
Näütüses teräs, pronks ja messing ommaq sulamiq.
Kunt
Eesti kundistuq ommaq peris väikeseq, näide suurus om inämbähe alla 10 km².
Sullam
Katõgooria:Keemiä
Kunt
Kuntõ kujondavide saistuisi ja tekkümiseluu perrä „eristatakse“ Eestin Ijästüjõõst tekkünüid (fluvioglatsiaalsit) ehk fluviokuntõ ja ijäjärvest tekkünüid (limnoglatsiaalsit) ehk limnokuntõ. Kuna saistuisi korjumisõ jakkusõq võidsõq ijä sulamisõ aol tihtsäle muutudaq, sõs eräldedäs umaette ka segäkuntõ, miä kuustusõq nii ijäjärve- kuq kah ijästüjõki saistuisist. Kõigil kundõl või ollaq kas tävveline vai laiguldõ moreenikatõq. Sis nimetedäs näid moreenikattõgaq kundõs. Moreenikattõgaq kundistuq ommaq tekkünüq inämbähe Lõunõhummogu-Eesti korgõmaiõ – Haani, Otõmpää ja Karula korgõmin ossõn.
Ijäjärvest tegünüq
Ijäjärvelidseq kundiq kuustusõq rõukuisi iäst vällä sulanuist moreeni peenembist osõst – liiva- ja aleuriidikihest ni tegüneseq, ku ijästü taganõs, ijäpanko vaihõliidsi aotliidsi järvi saistuisist. Niisamatõ võivaq kundiq tegünedäq ka ijästü pääl vai seen olõvidõ järvi saistuisist, miä perän ijä sulamist sünnütäseq muust maast korgembad kingoq.
Kuntõvaihõlidsõq nõdsoq kujotasõq hindäst inämbähe pikembält püsünüide suurõmbidõ ijäpanko asõmit, selle et naaq es lasõq sinnäq saistuisil kogodaq. Osa madalambin kotussin olnuid ijäpanko mattuq ka saistuisi alaq ja sulliq sääl aastagasatoga ni jätiq maaha kooniq paarkümmend miitret süvvi lohkõ. Sääntsit glatsiokrastiliidsi lohkõ nimetedäs sölles (ka kinnitsis lohõs). Kundistuidõ loomuperäline kinkliganõ-nõdsolinõ maakujo võidsõ kujodaq ka ijäveere ette korjunuisi jõki deltadõst perän näide saistuisi sisse mattunuisi ijäpanko sulamist.
Kollino
Kollino om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Võromaa küläq Katõgooria:Antsla valla küläq Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq
Koeru kihlkund
Koeru kihlkund om kihlkund Järvämaal. Kihlkunna keskus om Koeru.
Välislink
Katõgooria:Koeru kihlkund Katõgooria:Järvämaa kihlkunnaq Katõgooria:Järvämaa
Chhinnamasta
Chhinnamasta (Sanskrit: छिन्नमस्ता, Chinnamastā, „tuu, kink pää om ärq lõigat“), kõnõldas ka Chinnamasta, Chhinnamastika ni Prachanda Chandika, om üts kümne tantristligu naisjumala (Mahavidya) siäst, Devi, hindude jumaligu imä mõtsik, vihalinõ külg. Chhinnamastat või lihtsähe ärq tundaq tä hirmsa puusli perrä. Tuu um naisjummal, kiä om esiqhindäl pää otsast ärq lõiganuq, hoit taadsama pääd uman üten käen, kõvvõr mõõk om tõsõn käen. Kolm vereujja purskasõq vällä tä kaalast ja naist joovaq tä kats saatjat ja tä esiq. Chhinnamasta sais hariligult vaihõkõrran olõva paari pääl.
Chhinnamastat köüdetäs hindäohvõrdamisõ arvosaamisõga, niisama kundalini – vaimlidsõ energiä – herätämisega. Tedä peetäs ka seksuaalsõ hindäkontrolli ja seksuaalväe kihästüses, olõnõvalt seletüsest. Tä sümbolisiir Devi mõlõmbat külge: ello kinkvät ja ello võtvat. Timäst kõnõlõvaq jutussõq rõhutasõq timä tuudut ohvrit – tõnõkõrd imälikku elementi, ni seksuaalsõt dominanti ja hinnast ärqhäötävät vihha. Kuiki nigu Mahavidya om tä patronaaži all, ei olõq tälle pühendedüid templiid väega pall'o. Inämb või naid löüdäq Põh'a-Indian ja Nepaalin. Niisamatõ om Chhinnamasta ütsilde (individuaalnõ) tiinmine harv, selle et tä om mõtsigu loomuga ni timä tiinmist ja timä poolõ püürdümist peetäs ohtligadsõs. Timä ütsilde tiinmine om inämbjaolt tantristlik, midä tegeväq tantrikaq, joogiq ja maailmast ärpüürdnüq.
Chhinnamastat tiidväq nii hinduq ku budistiq.
katõgooria:hinduism katõgooria:budism
Babez for Breakfast
"Babez for Breakfast" om ansambi Lordi albom, miä ilmu aastagal 2010.
Inemiseq
Katõgooria:Lordi albomiq Katõgooria:2010 albomiq
Lukianos Samosatast
Teossin naar tä sagõhõhe võlssuskmiisi, usokombit ja usko paranomaalsihe nättüisihe. Timä tüüd “Tõtõstõ(-)sündünüq luuq” om peet edimädses tiidüsulmõ jutus. Sõskiq om tuud sanrilisõlt rassõ määrädäq ja sanris om pakut viil ka immeulmõt, satiiri vai paroodiat.
Leoski järv
Leoski järv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan Leoski külä man.
Upa-upa ubinakõnõ
"Upa-upa ubinakõnõ" om kolmas Võro instituudi vällä ant albom latsilaulõga, kon om 17 võrokeelist laulu. Albom om ilmunuq 2015. aastagal lasõrtsõõri pääl, aq om olõman ka Spotify keskkunnan.
Leoski järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Upa-upa ubinakõnõ
Inne taad ommaq vällä tulnuq "Laulami latsilõ, laulami latsiga" ja "Mina lätsi Siidile".
Laulvaq ja mängväq Kalkuna Mari, Bartosiki Tuulikki ja Tedre Ramo.
Inemiseq
Laulvaq ja mängväq Kalkuna Mari, Bartosiki Tuulikki ja Tedre Ramo.
Küläliisin lööväq üten Musta Viive (3. laul), Sommeri Liidi ja Lauri (7.), McGinley Patrick (11.), Rahmani Jan (12.)
Katõgooria:Võrokeelidseq albomiq Katõgooria:2015 albomiq
Udmurdi kiil
thumb|right|400px|Vinne-udmurdi katskeeline silt Udmurdimaa pääliinan Ižin.
2010. aastaga Vinnemaa rahvalugõmisõ perrä kõnõli Vinnemaal udmurdi kiilt 324 338 inemist.
Kõgõ lähkümbäq hõimokeeleq ommaq komi kiil ja permikomi kiil.
Udmurdi kiil om ohoalonõ kiil. Udmurdi kiilt kõnõldas veidüq ja taad ei peetäq tähtsäs. Vinne kiilt on udmurdõlõ egä päiv tarvis, õnnõ udmurdi keelega toimõ ei tulõq. 99 000 udmurdi koolilatsõst opvaq imäkiilt õnnõ 29 000, udmurdikiilset oppust om õnnõ maa-algkoolõn, miä ommaq ettevalmistusõs vinnekiilsele oppusõlõ. Udmurdi Vabariigi parlament om andnuq udmurdi keelele riigikeele staatusõ, a keelesäädüs löüd tugõvat vastasaiso.
Esiqmuudu tõisist soomõ-ugri keelist om udmurdi kiil tuu poolõst, et täl om rasõhus viimädse silbi pääl. Arvatas, et tuu om turgi kiili mõjo. Udmurdi keelen olõ-iq vabahelükokkokõlla. Udmurdi keelen om 15 käänüst.
Udmurdi tähistü om kirillitsa tähtiga ja näge vällä sääne:
Katõgooria:keeleq Katõgooria:Udmurdimaa
Lüüdi kiil
Lüüdi kiil om soomõ-ugri kiili õdagumeresoomõ rühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 3000 inemist.
Katõgooria:Kar'ala Katõgooria:Õdagumeresoomõ keeleq
Imetäjä
250px|thumb|[[Kaalkiräk, nahkhiir, siil ja lõvi ommaq imetäjäq.]]
Imetäjä om sälgroodsoga elläi, kiä süüt ummi poigõ piimäga. Nääq hingäseq õhko ja ommaq lämmä verega, näil om korgõlt arõnuq närvisüstem ja näide ihho katvaq hariligult karvaq.
Inemine kuulus kah imetäjide hulka.
Katõgooria:Imetäjäq
Kareva Doris
pisi|Kareva Doris Kareva Doris (Doris Kareva; sündünüq 28. märtekuu päival 1958) om eesti luulõtaja, ümbrepandja ja toimõndaja.
Elokäük
Kareva Doris opsõ 1966–1977 Talliina 7. keskkoolin ni 1983. aastagal lõpõt' Tarto Riikligu Ülikooli inglüse filoloogia ala pääl. 1982. aastagast pääle om tä kiränige liido liigõq. 1997–2002 ni 2011–2013 oll' tä Sirbi kirändüstoimõndaja, 2009–2010 aokirjä Meie Pere päätoimõndaja.
Tä oll' kirändüsrühmitüse Wellesti liigõq ja üts alostaja.
Täl om üts lats.
Luudu
Kareva om tõlknuq ja kirotanuq värsse, esseid, artikliid, näutemängõ ni muud. Timä luudut om ilmunuq mitmõn keelen: s'aksa, vinne, prantsusõ, roodsi, hollandi jne.
Tä om saanuq pall'o kirändüsavvohindo, näutüses Liivi Juhani luulõavvohind (1991) Eesti Vabariigi kultuuripreemiä (1993 ja 2006), Valgõtähe IV klassi häätekõmärk (2003), Vilde Eduardi nimeline kirändüsavvohind (2003).
Lätteq
katõgooria:Eesti luulõtajaq
1813
1813. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10026. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1813
Piitimesaami kiil
Piitimesaami kiil (piitimesaami keelen bidumsámegiella) om saami kiil soomõ-ugri kiili siän.
Parhillanõ sais
Piitimesaami kõnõlõjit arvatas olõvat 20–50 ja tuud kõnõldas päämädselt Arjeplogin, Roodsin. Aoluulidsõlt om piitimesaami kiilt kõnõld ka Norran. Kõik piitimesaami keele kõnõlõjaq ommaq katskiilseq, nääq kõnõlõsõq roodsi kiilt ja piitimesaami kiilt. Kõik kõnõlõjaq ommaq 60-aastagadsõq ja vanõmbaq ja väega veidü om latsi, kinkaq piitimesaami kiilt kõnõldas. Piitimesaami kiilt ei opadaq koolin egaq pruugita meediän. Roodsi säädüisi perrä om saami keelil külq ammõtilidsõ keele õigusõq, aq täpsät kiilt olõ-õiq nimmat. Tuu tähendäs, et tegeligult ei olõq piitimesaami keelel ammõtilidsõ keele staatust egaq õiguisi. Egäpääväelon pruugitas päämädselt roodsi kiilt, õnnõ põh'apõtro pidämise man pruugitas päämädselt piitimesaamikeelitsit sõnno.
Praha
Praha om Tsehhi pääliin ja kõgõ suurõmb liin.
Katõgooria:Tsehhi liinaq Katõgooria:Õuruupa pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Kuulutaminõ kõigilõ Eestimaa rahvilõ
pisi|Kuulutaminõ Eestimaa rahvilõ algsõn sõnastusõn, kuupääväga 21. radokuu päiv 1918, nigu tuud levitedi inne 24. radokuu päivä 1918. pisi|Kuulutaminõ kõigilõ Eestimaa rahvilõ ilmutõdult aolehen Teataja 25. radokuu pääväl 1918. pisi|Eesti Vabariigi välläkuulutamisõ tähüstämine Pärnän, 24. radokuu pääväl 1918. Kuulutaminõ kõigilõ Eestimaa rahvilõ (eesti keelen Manifest kõigile Eestimaa rahvastele) om Eesti Maapäävä Vanõmbidõnõvvokogo kokko pant ja 21. radokuu pääväl 1918 vasta võet Eesti Vabariigi hindäperikuulutaminõ.
Tekst
pisi|Kuulutaminõ kõigilõ Eestimaa rahvilõ ilmutõdult Riigi Teataja edimädsen numbrin 27. märtekuu pääväl 1918 pisi|Mälehtüstahvli [[Paide|Paidõn]] Kuulutaminõ kõigilõ Eestimaa rahvilõ
Eesti rahvas olõ-õi aastagasato seen kaotanuq tungi esiqsaismisõ perrä. Põlvõst põlvõ om täl püsünüq salahinõ luutminõ, õt huulmalda pümmest oŕaüüst ja võõridõ rahvidõ vägivallavalitsusõst tulõ ütskõrd Eestih aig, ku "kõik pirruq katõst otsast õkvalt lüvväseq palama" ja õt "kõrd joud Kallõv kodo umil latsil õnnõ tuuma".
Noq om seo aig käen.
Orion (tähtkujo)
Orion om taivapoolõndaja lähkün ollõv tähtkujo. Seo om üts kõgõ silmänakkajambit ja tiitümbit tähtkujjõ ni nätäq terven maalman. Nimi um tähtkujolõ saanuq vanakreeka mütoloogia müräskidselt jahimehelt Orionilt, kink pääjummal Zeus (vai jahijummal Artemis) tähti sekkä sääd'.
Kuulutaminõ kõigilõ Eestimaa rahvilõ
Tekst
Innekuuldmalda rahvidõ tapõlus om Vinne tsaaririigi määnüq alostoeq põh́ani purus löönüq. Üle Sarmaatia lakõmaa küünüs hinnästhäötäv kõrralagõhus. Tuu ähvärdäs hindä ala mattaq kõik rahvaq, kiä inneskidse Vinne riigi piiren eläseq. Õdagu puult tulõvaq lähkümbähe Śaksamaa võidulidsõq väeq, et Vinnemaa perändüsest hindäle jako nõudaq ja kõgõpäält õkva Õdagumeremaaq ärq võttaq.
Orion (tähtkujo)
Seo tähtkujo kõgõ herksämbit tähti ommaq sinivalge Rigel (Beta Orionis) ja verrev Betelgeuse (Alpha Orionis). Sinikadsõq Alnitak (Zeta Orionis), Alnilam (Epsilon Orionis) ja Mintaka (Delta Orionis) ommaq kokko asterism Orioni vüü.
Kuulutaminõ kõigilõ Eestimaa rahvilõ
Tekst
Seol oholidsõl aol om Eesti Maapäiv ku maa ja rahva säädüseperi iistkõnõlõja, joudnuq ütele meelele rahvavõimuliidsi Eesti poliitiliidsi eräkundõ ni ütisüisiga ni tukõn rahvidõ hindämäärämise õigusõ pääle, tarvilidsõs tunnistanuq Eesti maa ja rahva saatusõ säädmises astuq järgmädseq otsustavaq sammuq:
Eestimaa kuulutõdas umin aoluuliidsin ja rahvaperäliidsin piiren täämbädsest pääle hindäperi rahvavõimulidsõs vabariigis.
Hindäperi Eesti vabariigi piire sisse käüväq: Harjomaa, Läänemaa, Järvämaa, Viromaa üten Narva liina ni timä ümbrelt maiõga, Tartomaa, Võromaa, Viländimaa ja Pärnämaa üten Õdagumere saariga — Saarõ-, Hiio- ja Muhumaaga ni tõisiga, kon Eesti rahvas suurõn inämbüsen põlitsõhe om elämän. Vabariigi piire tävvelik paikapandminõ Lätimaa ja Vinne riigi piiriveere maakotussin tetäs rahvahääletämisega, ku parhillanõ ilmasõda om lõpõtõt.
Nain maakotussin om ainugõsõs korgõmbas ni kõrraldavas võimus Eesti Maapäävä luud rahvavõim läbi Eestimaa Pästmise Juhtkogo.
Kõiki naabririike ni rahvidõ vasta taht Eesti vabariik tävvelist poliitilist eräpoolõtust pitäq ja luut üteliidsi kimmähe, õt timä eräpoolõtusõlõ näide puult kah niisama tävvelidse eräpoolõtusõga vastatas.
Eesti sõaväke vähendedäs tuu mõõduni, midä sisemädse kõrra alalõhoitmisõs vaia lätt. Eesti sõameheq, kiä Vinne väeh tiinväq, kutsutasõq kodo ni saadõtasõq lakja.
Kooniq Eesti Asotav Kogo, kiä üledse, õkva, salahadsõ ni mõõduperädse hääletämise perrä kokko astus, maa valitsõmisõ kõrra tävveligult kimmäs määräs, jääs kõik valitsõmisõ ni säädüseandmisõ võim Eesti Maapäävä ni timä puult luudu Eesti Aotlidsõ Valitsusõ kätte, kiä piät käümä umin tegemiisin järgmäidsi juhtmõttidõ perrä:
1. Vabariigi säädüseq ja kohtovõim kaitsvaq üttemuudu kõiki Eesti vabariigi kodanikkõ näide uso, rahvusõ ni poliitilidsõ ilmakaemisõ pääle kaemalda.
2. Vabariigi piiren elävile rahvusvähämbüisile, vindläisile, śakslaisilõ, ruutslaisilõ, juudõlõ ni tõisilõ kinnütedäseq näide rahvuskultuurilidsõ hindävoli õigusõq.
3. Kõik kodaniguvabahusõq, sõna-, trükü-, uso-, kuunolõkidõ-, ütisüisi-, liitõ- ni streikevabahusõq, niisama ka inemise ja kodo putmatus piät terve Eesti riigi piiren säädüisi perrä kimmähe masma,  midä valitsus aigo viitmäldä piät nakkamma sisse säädmä.
4. Aotlidsõlõ valitsusõlõ tetäs ülesandõs aigo viitmäldä kodanikkõ julgõolõgi kaitsmisõs sisse säädäq kohtuasotusõq. Kõik poliitilidsõq vangiq tulõ pääväpäält vallalõ laskõq.
6. Umavalitsuisi all saisva rahvamiilits tulõ avaligu kõrra alalõhoitmisõs aigo viitmäldä ello kutsuq, niisama ka kodanikkõ hindäkaitsõ ütisüseq liinan ja maal.
7. Aotlidsõlõ Valitsusõlõ tetäs ülesandõs aigo viitmäldä säädüsplaaniq vällä tüütäq maaküsümüse, tüüliisiküsümüse, söögiaśandusõ ja rahaaśandusõ küsümiisi lahendamisõs lajalidsõ rahvavoli põh́a pääl.
Eesti! Sa saisat luutusrikka tulõvigu läve pääl, kon sa priilt ja hindäperrä umma saatust võit paika pandaq ni juhtiq! Nakkaq ehitämä umma koto, kon kõrd ja voli valitsõs, et ollaq vääriline liigõq kultuurrahvidõ perren! Kõik kodomaa pujaq ni tütreq, tulkõq kokko ku üts miis kodomaa ehitämise pühä tüü jaos!
Mi edevanõmbidõ higi ni veri, mis śoo maa iist om valõt, nõud tuud. Mi takantulõvaq põlvõq kohustasõq meid tuus.
Su perrä Jummal kaeguq
Ja võtkuq heldele õnnistaq
Mu kallis esämaa!
Eläguq hindäperi rahvavolilinõ Eesti vabariik!
1935
1935. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10148. aastak sirvikallendri perrä.
Põh'amaaq
pisi|291x291px|Põh'amaaq Põh'amaaq (mõnikõrd ka Põh'ala) om maatiidüsline ni kultuurilinõ piirkund Põh'a-Euruupan. Põh'amaaq ommaq Island, Norra, Roodsi, Soomõ ni Taani. Kuuntüüammõt om Põh'amaiõ nõvvokogo. Põh'amail eläs umbõs 27 mill'onit inemist.
1935
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1935
Põh'amaaq
Eesti om Nõvvokogoliido alt tullõn tahtnuq kõik aig Põh'amaiõ poolõ püüneldäq. Põh'ussis ommaq ütine kiil, kultuur, aolugu, innekõkkõ Soomõga. Põh'amaaq ommaq ka Eesti kõgõ tähtsämbäq kaubasõbraq - päält poolõ kaubast, miä Eestist vällä lätt, lätt Suumõ ni Ruutsi. Kolmveeränd Eestihe tulõvist investiirmiisist tulõ Põh'amaist. 1999. aastagal pidi Ilvõsõ Toomas Roodsin kõnnõ "Eesti ku Põh'ariik". Tä kõnõli aoluust, kultuurist ni keelest ja ütel', et Eesti om rohkõmb Põh'amaa ku Baltimaa.
Kuulutaminõ kõigilõ Eestimaa rahvilõ
Tekst
Eesti Maapäävä Vanõmbidõ Nõvvokogo
Välislingiq
katõgooria:Eesti aolugu katõgooria:Eesti dokumendiq
Liitollus
Liitollus om ollus, minkan om katõ vai inämbä keemilidse elemendi aadomit.
Liitollusõq ommaq näütüses vesi (H2O), keedosuul (NaCl) ja hüdsihappagaas (CO2).
Kaeq viil
Katõgooria:Keemiä
Lihtollus
Lihtollus om ollus, minkan om õnnõ üte keemilidse elemendi aadomit.
Lihtollus om näütüses kolmõaadomilinõ oson (O3).
Kaeq viil
Katõgooria:Keemiä
Sigur Rós
pisi|453x453px|Sigur Rós [[Krakov|Krakovin]] Sigur Rós ( islandikeeline välläütlemine: [ˈsɪːɣ̞ʏɾ ˌroːus] ) om 1994. aastagal Reykjavíkin kokko tulnuq islandi postrokk'-artrokk' ansambli. Näq ommaq teedäq uma lindlõva helü, laulja Jónsi falseti ja puugnaga kitra mäng'mise perrä. Aastidõ joosul ommaq naq võitnuq hulga avvuhindu.
Aolugu
Ansambli panniq 1994. aastaga põimukuun kokko Jon Þór Birgisson, kiä laul, Georg Hólm, kiä mäng bass'kitra ja bändi edimäne trummilüüjä Ágúst Ævar Gunnarsson, kiä pääle viit aastagat opmisõ peräst bändist ärq läts'. Pääle tuud pess' trummi Orri Páll Dýrason, a 2018. aastaga süküskuun pantiq tälle süüs vägistämist ni tä lõpõt' aotilidsõlt ärq.
Jónsi oll' ainukõnõ, kiä mõist' lauldaq. Tä om gei ja ütest silmäst sõkõq.
Ansambli nimi om keelevikur' – sõnaq tähendäseq eräle võitu ja ruusi, a ütenkuun islandikeelist naasõnimme Sigurrós.
"Von" (1997)
Ansambli edimäne album "Von" (islandi keelen "Luutus") tull' vällä 14. piimäkuul 1997. Islandi kriitiguq külq kitsevä albumit, a naq möiq ynnõ 313 plaati. Ildampa, kuq naidõ järg'mädseq albumiq välämaal popis saiõ, naati ka sjood edimäst albumit rohkõmb kullõma.
Edimäne lugu kand' ansambliga ütte nimmõ – Sigur Rós. Kuvvõndan luun olõ-õi üttegi hellü, ynnõ 18 sekundit vaikust. Tuu perrä ka nimi – "18 sekúndur fyrir sólarupprás" ("18 sekundit inne päävänõsõngut").
"Ágætis byrjun" (1999)
"Ágætis byrjun" sai Sigur Rósi edimädses popis albumis. Indsilidselt tähendäs "Ágætis byrjun" islandi keelen "Hää alostus". Kontsõrdil mäng' Jónsi kitra tsellopuugnaga, pääle tuud om sääne mängmine naile esiqeräline.
Muusigakriitikigidõ võrgoväreht Metacritic and' albumilõ 87 punkti 100st.
"" (2002)
Nimeldäq album' tull' vällä 28. rehekuul 2002. aastagal. Albumll om kats' puult: edimädseq nelli laulu ommaq kergembäq ni eloryymsaq, tagomadsõq nelli ikulidsõq. Naidõ vaihõl om 36 sekundit vaikust.
Kyik lauluq ommaq Vonlenska keelen, luutusõmaa keelen, kiil, minkal olõ-õi tähendüst. Synaq "You xylo. You xylo no fi lo. You so." kõrdasõq eri muudu terve albumi joosul.
Ameeriga aokiri Pitchfork nimmas albumi "" 2002. aastaga 50 parõmba albumi sisse.
"Takk..." (2005)
Sigur Rósi nelläs album "Takk..." ("Aiteh...") tull' vällä 12. süküskuul 2005. Album mäng pal'l'o taktimõõtõga.
Üle maailma müüdi päält 800 000 plaadi.
"Með suð í eyrum við spilum endalaust" (2008)
Edimält olliq kyik lauluq inglüse keelen, a bändi liikmõq ütliq, et islandi kiil om näile loomuperädsemb.
"Valtari" (2012)
Kuvvõs album "Valtari" ("Rollõŕ") tull' vällä 2012. aastaga lehekuun. Albumi helü oll' rohkõmb elektroonilinõ.
Arvostajaq võtsõq albumi häste vasta. Metacritic andsõ albumilõ 74 punkti 100st.
"Kveikur" (2013)
Säitsmes album "Kveikur" tull' vällä 2013. aastagal. Bändi liikmõq esiq ütliq, et taa album om "kurjõmb, pääletükjämb" ku albumiq inne taad.
Kõik lauluq ommaq islandi keelen.
Vonlenska
Vonlenska, inglüse keelen Hopelandic – luutusõ kiil – olõ-õiq loomuligult säädünüq egaq vällä märgüt' kiil, a tsilbiq ja helüq, minkal olõ-õiq tähendüst. Vonlenska sai nime edimädse albumi "Von" perrä. Noilõ, kiä islandi kiilt mõista-aiq, olõ-õiq vaiht, selle et korgõq helüq ommaq islandi keelega väega üttemuudu ja tege islandi kiilt perrä.
Inämbäste ommaq naidõ lauluq yks islandi keelen, luutusõ keelen lauldas ynnõ ütsikid ritu. Myni laul om nail ka inglüse keelen.
Lätteq
Katõgooria:Islandi muusiga Katõgooria:Islandi ansambliq
Maiori järv
Maiori järv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan Eesti-Läti piiri lähkon. Järvest juusk läbi Allumäe oja.
Järve vesi vaihtus ärq üte kõrra aastagan.
Reykjavík
Reykjavík om Islandi pääliin ja kõgõ suurõmb liin. Tä om maailma kõgõ põh'apoolitsõmb pääliin.
Jõõ suu
250px|thumb|Amazonasõ jõõ suu
Reykjavík
Katõgooria:Islandi liinaq Katõgooria:Õuruupa pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Jõõ suu
Jõõ suu om paik, kon jõgi juusk merde, järve vai tõistõ jõkkõ.
Mõnõl jõõl (nt. Amazonas, Mississippi, Niilus) om suu mitmõharolinõ, tuud kutsutas deltas.
Katõgooria:Maatiidüs
流路形状
Eräkund Eestimaa Rohilidsõq
Eräkund Eestimaa Rohilidsõq (eesti keelen Erakond Eestimaa Rohelised) om Eesti eräkund, miä põh'andus rohilidsõ mõttõviie pääl. Eräkund Eestimaa Rohilidsõq alost' Tal'nan 25. märtekuu pääväl 2006.
Eräkunna edenaanõ om Tõugu Johanna Maria ja edemiis Kaasigu Marko.
Ants
Ants om mehe edenimi. Umasütlejä vorm võro keelen om Andsu. Nii Ants ku Hanss' ommaq tegünüq s'aksa nime Hans mugandumisõl tõõnõ tõõsõl viisil. Algnimes om Johannes. Nime kirjapandmisõst tulõssi teedäq, et 17.–19. aastasaal kirotõdi Võromaal päämidselt Hans (varahampa ka Hansz), a võidi kirotaq ka Ants, Ans, Antz jm muudu. 19. aastasaa lõpul ja 20. algusõn sündünü Andsu ammõtlik edenime kiräpilt oll' päämädselt Hans. 1930. aastist pääle sai hariligus kiräpilt Ants.
Eräkund Eestimaa Rohilidsõq
Välälingiq
Eestimaa Rohiliidsi kodolehekülg (eesti keelen) Katõgooria:Eesti eräkunnaq
Ants
1684. aastagal Rõugõ kihlkunnan oll' seo edenimi (kiräpildiq Hans ja Ants) taloperemiihhist 4,2 %-il (6.–7. kotus sagõhusõ poolõst). 2021. aastagal Vana Võromaa pääle oll' edenime Ants kandjit 0,12–0,27 %.
Lätteq
Katõgooria:Edenimeq
Ruumaja
250px|thumb|Ruumajaq
Ruumaja om sälgroodsoga elläi, kiä hingäs õhko, om hariligult külmä verega ja eläs päämädselt maa pääl. Ruumajal om paks sarvkihiga nahk nink tä luu munnõ.
Katõgooria:Ruumajaq
Paide kihlkund
pisi|Paide orduliina varõmidõgaq Paide kihlkund om kihlkund Järvämaal. Kihlkunna keskus om Paide liin.
Välislink
Katõgooria:Paide kihlkund Katõgooria:Järvämaa kihlkunnaq Katõgooria:Järvämaa
Kraavi
Kraavi om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Kraavil om õigõuso kerik ja kalmuaid.
Vaheoja Indrek
pisi|349x349px|Vaheoja Indrek (parõmbal, musta ülikunnaga) Winny Puhhiga üles astman. Vaheoja Indrek (sündünüq 21. urbõkuu pääväl 1977 ) om saatõjuht ja eesti metal-punkansambli Winny Puhh laulja.
Tä käve Põlva keskkoolin (põrõldnõ Põlva Ütisgümnaasium).
Tä om olnuq saatejuht Raadio 2-n.
Timmä om kutsut' ka hellänimega Korraldajaonu.
Aastagast 1993 pääle om Vaheoja Indrek ansambli Winny Puhhi laulja. Katõgooria:Lauljaq
Muhu kihlkund
thumb|300px|Muhu Katariina kerik Liiva külän
Muhu kihlkund om aoluulinõ Saarõmaa kihlkund Õdagu-Eestin. Muhumaast põh'a ja hummogu poolõ jääs Läänemaa. Muhumaa põlistrahvast kutsutas muhulaisis ja Muhun kõnõldas muhu kiilt. Muhu kihlkunnakerik om Muhu Katariina kerik Liiva külän, miä ehitedi arvadaq 13. aastagasaa lõpun.
Rahvarõivaq
250px|thumb|Edimäne naanõ om Muhu mõrsja rõivin.
Kuulsambaq inemiseq
Koguva küläst om perit kirämiis Smuuli Juhan.
Välislink
Muhu murdesõnastik
katõgooria:Saarõmaa kihlkunnaq Katõgooria:Muhu kihlkund
Talliina Eläjätahr
Talliina eläjätahr om eläjätahr Talliinah Veskimõtsah.
Eläjätahr om 89 hektääri suur, minkäst 26 hektääri jääs puurõ ja tahru ala. Üttekokko om Taliina eläjätahrah päält 10 000 eläjä inäp ku 500 liigist.
Päält Talliina eläjätahra Eestih üttegi tõist eläjätahra olõ-õiq.
Eläjäq
Talliina eläjätahrah eläseq parhilla näütüsest õnnõkurg vai Jaapani kurg (Grus japonensis), Hiina alligaatri, Amuuri tiigri, must nõnasarvik, lumõleopart, miilu ni gaur, kiä kõik ommaq harvaq eläjäliigiq.
Eläjätahr avitas luudustõ tagasi viiä Õuruupa naaritsid, kiä ommaq Eestih viidü mõtsikult elämä Hiiomaal ja Saarõmaal.
Aolugu
Katõgooria:Talliin Katõgooria:Eläjäq
Čaksi Aleksandrs
thumb|300px|Čaksi Aleksandrs 1925. aastagal
Čaksi Aleksandrsit (Aleksandrs Čaksi) või pitäq ütes Läti tähtsämbäs luulõtajas. Čaks sündü 1901. aastaga 27. rehekuu pääväl Riia liinah. Timä esä-imä olliq rättsepp Jānis Čadarainis ja timä tõõnõpuul Emilija. Timä edevanõmbidõ nimi oll' Čadarainis-Čaks, agaq seo nime tõõnõ puul oll' ao joosul ärq kaonu. Ildampa valõ Čaks nimelt tuu tõõsõ poolõ hindäle pseudonüümis. Ku Čaks oll' kümne aastaga vana, ast' ta Riia Aleksandri gümnaasiummi. Perän Gümnaasiumi lõpõtamist ast' Čaks Moskva ülikooli tohtritiidüskunda. Moskvah puttõ tä kokko futuristõ ja imažinistõga ni kirot' 17 aastaga vannudsõlt uma edimädse luulõtusõ, mie oll' vinne keeleh. 1919. aastagal võeti Čaks Verevähe Sõaväkke, koh tä muusiäh võidõl' Läti verevide kütte siäh.
Läti luulõhe tõi Čaks vahtsit tuuli. Innemb oll' läti luulõq kõnõlnuq inämbalt jaolt maaelost. A Čaks kirot' liinast ni hariligõst liinainemiisist. Lemmikteemas oll' Čaksi jaos veeereliin. Čaks esiq ütel', et või kirotaq ütskõik minkast. Niguq pall'osit kiränikkõ, kiusati ka Čaksi Nõvvokogo aol takan, minkperäst täl tekkü depressiuun.
Luulõtaja kuuli 8. radokuu pääväl 1950. aastagal. Lätih um Čaks täämbätseni pääväni tunnõt ja armastõt. Eesti keeleh on ilmnu timä luulõkogo Igavene Riia, mä om ümbre pant Livia Viitolil.
katõgooria:läti luulõtajaq
Orrav
Foto: Sven Začek]] [[Pilt:Orava_jäljed_lumel_-_Squirrel_tracks_in_snow.jpg|pisi|240x240px|Orava jäleq lumõ pääl
Foto: Kristian Pikner]]
Orrav ehk harilik orrav (Sciurus vulgaris) om orravlaisi  sugukunda kuuluv jürräi.
Seo om Eestin ainugõnõ põlinõ orava perrekunna liik.
Orava karv või ollaq Eesti esiq paigon esiq värvi: Saarõmaal om tuu inämbüisi hallikamb, suurõ maa pääl verekämb.
Süümine
Sügüse nakkas orrav talvõs süüki korjama. Tä matt tuu käkmiskotussihe 20–30 cm süvvä maa alaq, perän löüd tä tuu üles teno umalõ väega hääle hõngutundmisõlõ.
Eloviis
Tä om kõikaig valvõl ja roni välehehe puutüvvi piten vai hüpäten ossa päält ossa pääle. Orava nägemine ja kuuldminõ om väega hää ni tä pakõs ärq vähämbägi harinõmalda helü pääle.
Välislingiq
Katõgooria:Mõtsaeläjäq Katõgooria:Imetäjäq
Macbeth (täpsüstüs)
Macbeth ol'l' Sotimaa kuning 11. aastagasaal.
"Macbeth" om Shakespeare'i Williami näütemäng.
__DISAMBIG__
Sappho
Sappho (aioolia vanakreeka keelen Ψάπφω Psáp-phō; u. 630 – c. 570 i. m. a.) oll' vanakreeka lüüriline luulõtaja ja õdagumaiõ kirändüse kõgõ vanõmb teedäq naisluuja. Tedä om kutsut kümnendäs muusas ja naissuust Homerosõs. Suurõmbjago timä luulõst ei olõq alalõ ni tuu, miä om alalõ, om inämbüisi väega jupõldõt ja fragmentaarnõ. Õnnõ 1-2 luulõtust ommaq tävveste alalõ. Sappho pruukõ sakõstõ värsivormi, miä oll' timä hindä perrä nimitet – Sappho struufi. Tä luulõt' pall'o naisivaihõlidsõst hoitmisõst ja tekk' tuud ka tõisin värsivormõn. Aioolia murrõq, minkan Sappho kõnõl', om tõisist kreeka keele murdist, esiqerälidselt ruumlaisi jaos normiperädse atika murdõ kõrval, väega tõistmuudu ja keerolinõ. Tuu või ollaq Sappho luulõ halva alalõhoitumisõ üts põhjus.
Sappho elost om veidüq teedäq, pääle tuu et tä oll' peri Lesbosõ rikkast, või-ollaq ülembästperrest, kiä võidsõ tirandi Pittakosõ peräst Sürakuusahtõ paossihe minnäq. Timä eloluutraditsioonin om pall'o kahtlast, mütoloogilist vai vällämõtõldut, näütüses õnnõdu armulugu loodsigumehe Phaonigaq, kiä peräst Sapphot ollõv hinnäst ärq tapnuq, vai tõlgutus, et tä pei Lesbosõl tütärlatsikuuli.
katõgooria:vanakreeka luulõtajaq
Mudajärv (Villa)
Mudajärv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
1812
1812. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10025. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1812
Teräs
Ku ravvasulamin om üle 2,14 % hüdsäsnikku, kutsutas tuud malmis.
Katõgooria:Keemiä
Pronks
Pronks om kitsamban mõttõn vasõ ja tina sullam. Lajemban mõttõn kutsutas pronks ka vasõ sulamit tõisi metalidõga, vällä arvat tsink (vasõ ja tsingi sulamit nimitedäs messingis).
Katõgooria:Keemiä
Päävälill
pisi|Päävälill Päävälill (Helianthus) om üteaastalinõ kasv, midä kasvatõdas egäl puul üle maailma.
Kirjeldus
Kasvol om õgõv ja karvanõ vars. Kasvo korgus või ollaq 40 tsendimiitrest kooniq 4 miitreni.
Kasvo häitsmetsauk om suur, hariligult 20 cm diamiitregaq, a vai ollaq ka kooniq 50 cm ja inämb.
Pruukminõ
Päävälilliõlli pruugitas laembalt söögitüüstüsen ja hariligun pruukmisõn ku söögiõlli.
Katõgooria:Lilliq
Lammas
200px|thumb|Lambakari 300px|left|thumb|Lambad [[Argentina]]
Lammas om kodoelläi. Täl kasus pikk karv, minkast saias villa. Lambit peetäs hariligult kar'aviisi.
Elotiidüse perrä om lammas imetäjä.
Lamba tiinüs kest keskmädselt 145 päivä.
Katõgooria:Kodoeläjäq Katõgooria:Imetäjäq
1934
1934. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10147. aastak sirvikallendri perrä.
Natsiss
pisi|Nartsiss Nartsissiq ommaq inämbüisi valgõ vai kõlladsõ häitsmegaq lilliq. Leheq ommaq pikäq, kitsaq ja võivaq ollaq kas silleq vai soonõlidsõq.
Võro- ja eestikiilne nimitüs "nartsiss" om tulnuq kriika keelest ja om arvadaq tulõtõt sõnast ναρκάω (narkaō), miä tähendäs 'jää kangõs' va 'jää tuimas'.
Lõunõsaami kiil
Lõunõsaami kiil om soomõ-ugri kiilkunna saami rühmä kiil, midä kõnõlõs 500 inemise ümbre Norran ja Roodsin.
Lõunõsaami tähistü
Lõunõsaami keelen pruugitas ladina kirjä. A B D E F G H I (Ï) J K L M N O P R S T U V Y Æ Ø Å
11. süküskuu päävä terrorirünnäguq
pisi|11. süküskuu päävä terrorirünnäguq 11. süküskuu päävä terrorirünnäkis (ka 9/11) kutstas terrorirünnäkit, miä tettiq Ameeriga Ütisriigen 11. süküskuu pääväl 2001. Terroristiq rööveq neli reisilinnukit, minkast katõgaq sõidõti New Yorgin Maailma Kaubanduskeskusõ katsiktornõ sisse. Lõunõtorn sattõ kokko vähämb ku tunni ja Põh'atorn vähämb ku katõ tunni peräst. Kolmas linnuk linnas' vasta Pentagoni. Neläs linnuk sattõ maaha Shanksvillen Pennsylvanian.
Kunn
Kunn om katõpaigaelläi, tuuperäst, et ta saa elläq maa pääl ja viin kah.
11. süküskuu päävä terrorirünnäguq
Katõgooria:2001
Kunn
Eesti kunnaq
Eestin om üttekokko ütstõist katõpaigaeläjat, kats noist ommaq vesihobõsõq (harivesihopõn ja tähnikvesihopõn) ülejäänüq ütessä ummavaq kunnaq. Kunnõst eliskeles meil hainakunn, suukunn, lumbikunn, viikunn, järvekunn, muakunn, harilik kärnkunn, kõrõ ja hal'as-kärnkunn.
Kunnõ elo
Kunnaq sööväq ja ommaq talvitsõl aol maa pääl, a ilmalõ tulõvaq viin. Siginemises tahtvaq nimäq vähämbit ja suurõmbit lumpõ ja muid lämmit viisilmi, kohe kudõ and sisse pandaq. Pääle tuud nakas konnakudõst väikeisi hannaga kunnapoigõ kasuma. Edimädseq nädäliq ommaq kunnapojakõsõq viin, kooniq nail hanna asõmõlõ jalakõsõq tegüneseq. Pääle muundumisõ ao üleelämist lätväq nä uma jala pääl maa pääle süüki hankma ja pääle tuud jääseq sinnäq talvõ aos kah.
Kunnõ kaitsminõ
Katõpaigaeläjä, kiä Eestin elutsõsõq ommaq riigi kaitsmisõ all. Tuu tähendas, et näide luudusõst ärq häötämine  Keskkunnaammõedi lupa saamalda om keelet. Eestin ummaq kunnaq hädäohon päämidselt elopaiku häömise peräst.
Kaeq viil
katõgooria:Katõpaigaeläjäq
Peetri kihlkund
Peetri kihlkund om kihlkund Järvämaal. Kihlkunna keskus om Peetri.
Välislink
Katõgooria:Peetri kihlkund Katõgooria:Järvämaa kihlkunnaq Katõgooria:Järvämaa
Jõhvi
Jõhvi om liin Hummogu-Viron Jõhvi vallan, Hummogu-Viro maakunna ja Jõhvi valla keskus.
Racibórz
right|thumb|200px|vapp
Racibórz om Lõuna-Poola liin, kon elli 2014. aastagal 55 818 inemist.
Katõgooria:Poola liinaq
Murojärv
Murojärv vai Külmä järv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Muhu vald
thumb|300px|Mälehtüskivi S'aksa ristisõdijidõ vasta võidõlnuilõ Muhu liinamäel
Muhumaa kõrval om mitu väikut saarõkõist, suurõmbaq noist ommaq Kõinastu, Kesselaid, Suurlaid, Viirelaid ja Võilaid.
Muhu vallan om üts koolitarõ, tuu om põhikuul ja tuu om Liivan. Koolin om latsi kokko 133.
Küläq
Muhu vallan om 52 küllä: Aljava, Hellamaa, Igaküla, Kallaste, Kantsi, Kapi, Kesse, Koguva, Kuivastu, Külasema, Laheküla, Lalli, Leeskopa, Lehtmetsa, Lepiku, Levalõpme, Liiva, Linnuse, Lõetsa, Mõega, Mõisaküla, Mäla, Nautse, Nurme, Nõmmküla, Oina, Paenase, Pallasmaa, Piiri, Põitse, Pädaste, Päelda, Pärase, Raegma, Rannaküla, Raugi, Rebaski, Ridasi, Rinsi, Rootsivere, Rässa, Simisti, Soonda, Suuremõisa, Tamse, Tupenurme, Tusti, Vahtraste, Vanamõisa, Viira, Võiküla ja Võlla.
Välislingiq
Katõgooria:Saarõmaa vallaq Katõgooria:Saarõmaa
Lõvi
250px|thumb|Esäne lõvi [[Namiibian]]
Lõvi (Panthera leo) om suur kiskja, kiä eläs Afriga savannõn ja puulkõrbin nink India õdaguosan. Lõvi om kassi sugulanõ.
Lõvi tiinüs kest keskmädselt 108 päivä.
Katõgooria:Imetäjäq
Eesti rahvakultuur
Eesti rahvakultuur (ka: eesti talurahvakultuur) om eestläisi luud kombõperine kultuur.
Eesti rahvakallendrik
Eesti taloarhitektuur
Eesti rahvaluulõq
Eesti rahvauskminõ
Muuq
Kirändüs
Katõgooria:Rahvaluulõtiidüs
Kuldri
Kuldri (vai Kuldre) om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan. pisi|341x341px|Kuldri puut Kuldrin ommaq Kuldri kuul ja Kuldri raamadukogo.
Lätteq
Katõgooria:Võromaa küläq Katõgooria:Antsla valla küläq Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq
2023. aastaga Riigikogo valimisõq
2023. aastaga Riigikogo valimisõq olliq XV Riigikogo kõrralidsõq valimisõq 2023. aastagal. Valimispäiv oll' 5. urbõkuud, hellü sai andaq ka kuus' päivä inne tuud. Välämaal olõjaq Eesti kuakundlasõq sai helü andaq Eesti saatkunnõn inne valimispäivä.
Kõlbi
Kõlbi om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Inne Eesti umavalitsuisi valitsõmisõ ümbrekõrraldamist 2017. aastagal oll’ Kõlbi Urvastõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Võromaa küläq Katõgooria:Antsla valla küläq Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq
2023. aastaga Riigikogo valimisõq
Valimidsõq võit' Rehvormieräkund, kiä sai 31,2% hellest ja sai 37 kotust Riigikogon. Tõõsõs tull' EKRE, kiä sai 16,1% hellest ja 17 kotust Riigikogon. Kolmanda tulõmusõ tekk' Keskeräkund, kiä sai 15,3% hellest ja 16 kotust Riigikogon. Edimäst kõrd sai Riigikokko eräkund Eesti 200, kiä sai 13,3% hellest ja sai 14 kotust. Sotsiaaldemokraadiq saiq 9,3% hellest ja 9 kotust ni Esämaa sai 8,2% hellest ja 8 kotust Riigikogon.
Valimissüsteem
Riigikogo 101 liigõnd valitas võrdõlidsõ valimissüsteemigaq 12 mitmõ mandaadigaq valimispiirkunnan. Saadigukotussit jaetas D'Hondti meetodi muudõdu versioonigaq. Eräkunnaq piät parlamenti saamisõs üle saama üleriigilitsest 5% valimislävest. Ütsiguq kandidaadiq saavaq valitus, ku näide helle arv om üle lihtkvoodi (saias, ku valimispiirkunnan annõduq masvaq helüq jaetas mandaatõ arvugaq valimispiirkunnan) või om lihtkvoodigaq võrdnõ.
Kandidaadiq
Riigikogo valimiisil oli kandiiirimisõigus Eesti kuakundlaisil, kiä olliq registriirmise lõpptähtaos (24. vahtsõaastakuu päiv 2023) vähämbält 21 aastakka vanaq ja es olõq valimisõigusõ a'san tunnistõt teovõimetuks, tegeväqväeläseq egaq kohtun kuriteon süüdü mõistõt ja vanglakaristust kandman. Kandidiiriq võidsõq ummi nimekirjogaq eräkunnaq, miä olliq registrihe kannõduq vähämbält 90 päivä inne valimispäivä, ja ütsiguqkandidaadiq. Kandidatuuri võidsõ üles säädiq õnnõ üte eräkunna nimekirän ja üten valimispiirkunnan.
Riigikogo valimiisist ossa võtmisõs panti kirjä 9 eräkuna ja 10 ütsikut kandidaati, kink registriirmisnumbrõq ja järekõrd tetti kimmäs liisuhiitmisegaq:
Tulõmusõq
Riigikogo valimiisist võtt' 966 129-st helüõigusõga inemiisist ossa 613 801 inemist, miä om 63,7% valijist. Näist 312 181 and' uma helü puutrigaq (51%). 301 620 inemist and' uma helü paprõ pääl (49%), näist 3502 loetiq tühäs vai tsurgitus ja es massaq midägiq (1.16% pabersedeliga antud häältest). Tühi oll' ka üts e-helü.
5% lävi oll' 30515,3 häält, minkast sai üle 6 eräkunda.
Välälingiq
Katõgooria:Riigikogo Katõgooria:Eesti valimisõq
Messing
250px|thumb|Messingist [[vürhvli üten tsingi ja vasõ tükükeisiga.]]
Messing vai valgõvask om vasõ ja tsingi sullam, kon om 5...45% tsinki.
Valgõstvasõst tetäs puhkpillõ, nigu trompet, tuuba, trombuun vai mõtsasarv.
Saarõmaa (saar)
thumb|150px|right|Saarõmaa kotus Eestin thumb|500px|right|Panga pank Saarõmaa põh'aveeren
Saarõmaa om Eesti kõgõ suurõmb saar. Sjællandi, Gotlandi ja Fyni perän om tä suurusõ poolõst neläs saar Õdagumeren. Saarõmaa pindala om 2672 km². Mereviirt om saarõl 1300 km.
Üten Muhumaa ja vähämbide saariga om Saarõmaa üts Eesti aoluulinõ maakund ni üteliidsi ka täämbädse päävä Saarõ maakund.
Kaeq viil
katõgooria:Eesti saarõq katõgooria:Saarõmaa
Uma Pido
200px|thumb|I Uma Pido pääkontsõrt Võrol. Laube Kadri pilt 200px|thumb|II Uma Pido rongkäük Põlvan. Kotjuhi Dmitri pilt 200px|thumb|II Uma Pido pääkontsõrt Indsikurmun. Kotjuhi Dmitri pilt
Uma pido om innekõkkõ vana Võromaa rahva pido, miä avitas meelen pitäq taakandi keele ja vana Võromaa katsa kihlkunna illo ja ummamuudu olõmist. Pidolõ oodõtas õks ka sõsarit ja velli, sõpro ja sulugaisi, naabriid ja võõriid, et ütenkuun lauldaq võro keelen ja tundaq rõõmo võrokõisi kuraasist ja ilmanägemisest.
Pidoga käü üten ka muid tegemiisi nigu laat ja kontsõrdiq. Et pido inemiisil meelest ei läässi, kõrraldõdas pitõ vaihõl konkurssõ ja kontsõrtõ. Katõst edimädsest pidost om tett ka film katõ DVD pääl, kon ommaq pääkontsõrt ja muid pidotegemiisi. Pido ja Uma Laulu võigõlusõ laulõga om vällä annõt CD-plaat "Määne om seo maa?".
Välislink
Katõgooria:Võro kultuur Katõgooria:Muusiga
Macbeth
Sjoo artikli kynõlõs näütemängost; tõisi tähenduisi kotsilõ kaeq Macbeth (täpsüstüs) "Macbeth" om Shakespeare'i Williami kirotõt näütemäng. Hallõmäng om vällä tulnuq nii aastagal 1606. Edimädseq teedäqandmisõq sjoo mängmisest ommaq peri 1611. aastagast.
Om sääntsit näütlejit, kiä ei ütleq ilman Macbethi nimme rõivatarõn, tuu või halva ynnõ tuvvaq.
Katõgooria:Näütekirändüs Katõgooria:Hallõmängoq Katõgooria:Näütemängoq
Sarajevo
Sarajevo om Bosnia ja Hertsegoviina pääliin ja kõgõ suurõmb liin.
Katõgooria:Bosnia ja Hertsegoviina liinaq Katõgooria:Õuruupa pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Mirbeau Octave
Mirbeau Octave (Octave Mirbeau; 1848–1917) oll' prantsusõ romaanikiränik (L'Abbé Jules, 1888 ; Le Jardin des supplices, 1899; Le Journal d'une femme de chambre, 1900), näütekiränik (Les affaires sont les affaires, 1903), esseist (Combats esthétiques, 1993) ja inemiseõiguisi aktivist (L’Affaire Dreyfus, 1991).
Välälingiq
Katõgooria:Prantsusmaa inemiseq Katõgooria:Prantsusmaa proosakiräniguq Katõgooria:Prantsusmaa näütekiräniguq
Elevant
Elevant om suur londiga elläi. S'oo ilma aigu eläs kolm elevandilihti: Afriga võsaelevant, Afriga mõtsaelevant ja Aasia elevant (tõõsõ nimega India Elevant). Kõik tõõsõq elevantõ lihiq ommaq vällä koolnuq.
Elotiidüse perrä ommaq elevandiq imetäjäq.
Elevandi tiinüs kest keskmädselt 600–660 päivä.
Katõgooria:Imetäjäq
Taarka Perimüstiatri
Taarka Perimüstiatri (aamõtligu nime perrä MTÜ Taarka Pärimusteater) om Obinitsah 2006. aastaga 3. rehekuu pääväl asutõt tiatri, mink tsiht' om hoita ja edesi viiäq seto kultuuri.
Guillermo Lasso
Guillermo Lasso (Guillermo Lasso sünnünimega Guillermo Alberto Santiago Lasso Mendoza; sündünüq 1955 Guayaquilin) om Ecuadori hüäpoolinõ poliitik. Tä om olnuq Ecuadori siseministri ja eräkunna (AP) kandidaat Ecuadori 2021. aastaga presidendivalimiisil, miä tä ärq võit'.
Taarka Perimüstiatri
Tiatri vedosnik om Tammiste Riin.
Guillermo Lasso
Katõgooria:Ecuadori poliitiguq
Taarka Perimüstiatri
Taarka Perimüstiatri om nime saanuq Hilana Taarka perrä.
Tiatrih om lavastanu tõisi siah ka Türnpu Anne.
Lingiq muialõ võrgu pääle
Katõgooria:Tiatri Katõgooria:Seto kultuur
Mäe-Tilga järv
Mäe-Tilga järv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
1933
1933. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10146. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1933
Lätläseq
Katõgooria:Rahvaq
Türi kihlkund
Välislink
Katõgooria:Türi kihlkund Katõgooria:Järvämaa kihlkunnaq Katõgooria:Järvämaa
Luulajasaami kiil
Luulajasaami kiil om soomõ-ugri kiilkunna saami rühmä kiil, midä kõnõlõs 2000 inemise ümbre Norran ja Roodsin. Luulajasaami kiil om kõnõlõjidõ arvo poolõst tõõnõ saami kiil põh'asaami keele perän.
Luulajasaami keelel om uma kiräkiil, midä kirotõdas ladina kirän. Keelel om ammõtlinõ staatus Norra Tysfjordi vallan.
Paadikõrdsi järv
Paadikõrdsi järv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Ahm
thumb|300px|Ahm
Ahm (ladina k. Gulo gulo) om kärpläisi sugukunda ahmi perrekunda kuuluv murdja elläi.
katõgooria:mõtsaeläjäq Katõgooria:Imetäjäq
1811
1811. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10024. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1811
Türnpu Anne
Türnpu Anne (sündünüq 25 urbõkuud 1963 Tarton) om näütelejä ja lavastaja.
Türnpu Anne edevanõmbaq ommaq peri Hiiomaalt.
Türnu Anne om lõpõtanuq Nõo keskkooli matõmaatiga eriklassi 1981. aastagal ja opnuq matõmaatikat 1981.–1982. aastagal Tarto Ülikoolin. Päält tuud oppõ tä Taliina Riikligu Konsõrvatooriumi lavakunstikoolin, mink lõpõt' 1986. aastagal.
Tihtsähe om tä pruuknu uma tiatritüün rahvalaula ja -juttõ. Tarto Latsitiatrin om tä lavastanuq 1999. aastagal tükü "Kass kudi kangast, peni puhkse pilli..." ja samate 1999. aastagal tennüq seto laula perrä tiatritükü "Kalmunäio". Üten Jõepera Marioniga om Anne Türnpu lavastanuq 2012. aastagal Setomaal Obinitsan Taarka Perimüstiatrin tükü "Kuis müvväq setot" ni 2013. aastagal lavastanuq sama tiatri tükü "Leelo ots setot".
Katõgooria:Eesti näütelejäq
Kaamli
250px|thumb|Üte kühmoga kaamli (dromedar)
Kaamli om sõrgoga elläi, kiä eläs kõrbõn. Kaamlil om sälän üts vai kats kühmo, kon täl ommaq rasvatagavaraq. Kaamlidõ sälän sõidõtas ja veetäs kuurmit.
Katõgooria:Imetäjäq
Trapezundi keisririik
pisi|[[Bütsants|Bütsantsõ keisririigi perrätulõjaq 1204: Balkaniin Epeiros, Väiku-Aasian Nikiaia keisririik ja Väiku-Aasia põh'ahummogunukan, Trapezundi keisririik]] Trapezundi Keisririik oll' aastagil 1204-1461 Väiku-Aasia põh'ahummogujaon, Musta mere lõunõperve pääl ja Krimmi puulsaarõ lõunõperve pääl olõman olnuq riik, mink pääliin oll' Trapezund (parhilla Trabzon).