cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Perrault' Charles
Perrault' Charles (Charles Perrault [šarl pɛˈroo], 12. kaarnakuud 1628 Pariisin – 16. lehekuud 1703 Pariisin) oll' prantsusõ kiränik, kiä pand' alosõ jutusõlõ ku kirändüssanrilõ. Timä jutusõq, miä tä pand' kirjä jo innemb olõman olnuidõ rahvajuttõ perrä, ommaq näütüses "Le Petit Chaperon rouge" ("Verrevmütsükene"), "La Belle au bois dormant" ("(Mõtsan) uinuv ilodus"), "Le Maître chat ou le Chat botté" ("Saapidõga kass"), "Cendrillon ou la petite pantoufle de verre" ("Tuhatriinu") ja "La Barbe bleue" ("Sinihabõnik").
Perrault' lukõ trükütäs ka seo ilma aigo ja naist om tett oopõrit, ballette (näütüses Tšaikovski "Uinuv ilodus"), tiatritükke ja filme.
Katõgooria:Prantsusmaa inemiseq Katõgooria:Prantsusmaa kiräniguq
Peräjärv (Jaama)
Peräjärv om järv Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Pikkjärv (Meeldemäe)
Pikkjärv om järv Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Peräjärv (Jaama)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Pikkjärv (Meeldemäe)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Budkovsky Vitold
Budkovsky Vitold (Vitold Budkovsky, sündünüq 8. piimäkuu pääväl 1886 Peterburgin, koolnuq 25. põimukuu pääväl 1939 Võro liinan) oll' Võro koolõn matõmaatigaoppaja.
1892
1892. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10105. aastak sirvikallendri perrä.
Muistinõ aig
Muistinõ aig om kõgõ vanõmb aig inemiisi ütiskunna aoluun, tuu om tuu aig, mink luku panda-s kirja.
Budkovsky Vitold
Budkovsky oll' vindläne, aastil 1902–1906 elli Tsiberin, üliopilanõ Peterburgin 1906–1912. 1915. aastal Budkovsky tull' Võrolõ üten evakueerit Polangeni (Palanga) Gümnaasiumiga.
1892
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1892
Mäeotsa Ain
Mäeotsa Ain (Ain Mäeots, sündünüq 25. joulukuu pääväl 1971) om eesti näütelejä, tiatri-, filmi ja telelavastaja.
Muistinõ aig
Muistinõ aig naas' pääle inemiisi tekkümisega vähämbält 2 miljonit aastakka tagasi ja lõppi maailma esiq jakõn esiq aol. Ugandin ja muial Eestin loetas muistidsõ ao lõpos 13. aastagasaa alostust, ku taahtõ jousõvaq võõramaa ristisõdijaq.
1890
1890. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10103. aastak sirvikallendri perrä.
Mäeotsa Ain
Tä om üten tennüq mitmõn võrokeelitsen lavastusõn ja esiq lava pääle toonuq mitu võro- ja setokiilset lavastust, nt "Susi", "Omavahelisi jutuajamisi tädi Elliga", "Tandsja pühälik", "Taarka" jt.
Elokäük
Ain Mäeots sündü 1971. aastagal Võro liinan. Esäpuulnõ vanaeimä kõnõl' timägaq õnnõ võro keelen, selle om täl võro kiilt ka lavastuisi ja filmõ seen.
Budkovsky Vitold
Budkovsky oll' esperanto aktivist.
Muistinõ aig
Katõgooria:Aolugu
Peräjärv (Andsu)
Andsu Edejärve ja Peräjärve nink näide ligembä ümbrüse kaitsõs om luud Andsu järvi maastigukaitsõala.
Budkovsky Vitold
Budkovsky oll' Kaitsõliidon aastast 1924.
Mäeotsa Ain
Elokäük
Lõpõt' 1994. aastagal Eesti Muusiga- ja Tiatriakadeemiä lavakunstikooli. Pääle tuud om olnuq tüün Vanemuisõ tiatrin.
Täl om noorõmb veli Meelis.
Budkovsky Vitold
1935. aastal oll' tä Tarto Vinne Gümnaasiumi oppaja.
Peräjärv (Andsu)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Puiga järv
Puiga järv om järv Rõugõ kihlkunnan Võro vallan Puigal.
Budkovsky Vitold
Kuuli süämehaigustõ, matõti Pindi surnuaida.
Puiga järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Mäeotsa Ain
Elokäük
Vanemuisõ tiatri kirändüsjuhataja Tondsi Anugaq om täl poig.
Põrõldsõ naasõ Kristeligaq om täl neli last.
Budkovsky Vitold
Täl ol'l' naanõ Budkovsky Anette, kink näiopõlvõnimi oll' Lauk. Päält Vitoldi kuulmist läts Budkovsky Anette 1941. aastal paari Käisi Johannesega.
Verhulitsa Laudsi petäi
pisi|Verhulitsa Laudsi petäi 2015. aastagal. Verhulitsa Laudsi petäi vai Laudsi petäi om pühäpuu Setomaal Verska alõvigu lõunõosan tii veeren Verhulitsa külä poolõ minnäq.
Budkovsky Vitold
Lätteq
Katõgooria:Oppajaq
1890
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1890
Verhulitsa Laudsi petäi
Pedäjätüvi hargnõs nelläs, tuu ollõv rahvajuttõ perrä nelläst pedäjäst kokko kasunuq.
Kõnõldas ka, et pedäjä man palotõdi vihtõ. Kohepoolõ sau läts, säältpuult tullõv surnu. A kinkal oll'iq olõq, sis palotõdi olõq.
Laudsi petäi om luudukaitsõ all.
Katõgooria:Pühäpuuq Katõgooria:Pühäpaigaq
Kiviaig
250px|thumb|Kiviaigsit tüüriisto
Kiviaig om tuu jago aoluust, ku inemiseq tarvitivaq tüüriisto tegemises kivvi ja mõista-s viil metalist tüüriisto tetäq. Kiviaaig om muistidsõ ao kõgõ vanõmb jago.
Mäeotsa Ain
Põrõldsõq rolliq
– Ots/Tonts/Mäeots/Pakk “W” (2019)
Kiviaig
Katõgooria:Aolugu
Mäeotsa Ain
Põrõldsõq rolliq
– Kilusk “Kirvetüü” (2019)
– Frisch “Herrä Biedermann ja tulõpalotajaq” (2018)
– Campbell “Beatrice” (2017)
– Andersson / Ulvaeus “Mamma Mia!” (2016)
– Põldma / Ernits / Pajusaar ” Uurja Lotte” (2012)
Inneskidseq lavastusõq Vanemuisõ tiatrin
– Kitzberg „Kavval-Ants ja Vanapakan” (1994)
– Kangro „Susi” (1995)
– Giraudoux „Undiin” (1996)
– Zola / Pedajas „Daamõ õnn” (1997)
– Hofmann “Bluff” (1998)
– Kõiv „Omavaiheliisi jutuaamiisi tädi Elligaq” (1999)
– Kivastik „Õnnõ, Leena!” (1999)
– McDonagh „Mäki kaunitar” (1999)
– Kundera „Jacques ja timä esänd” (2000)
– Kauksi Ülle / Kivisildnik „Pühälik” (2001)
– Stiles „Ilõdu” (2002)
Prantsusõ Polüneesiä
Prantsusõ Polüneesiä om maa Okõaanian, tä om Prantsusmaa meretagonõ territoorium. Prantsusõ Polüneesiä pääliin om Papeete.
Mäeotsa Ain
Inneskidseq lavastusõq Vanemuisõ tiatrin
– Cooney / Chapman „Mitte põrõlt, kallis!” (2002)
– Horowitz „Aju jaht” (2002)
Prantsusõ Polüneesiä
Välislingiq
Katõgooria:Okõaania maaq
1891
1891. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10104. aastak sirvikallendri perrä.
Mäeotsa Ain
Inneskidseq lavastusõq Vanemuisõ tiatrin
– Jones „Mesimiis” (2003)
1891
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1891
Mäeotsa Ain
Inneskidseq lavastusõq Vanemuisõ tiatrin
– Miller „Salemi nõiaq” (2004)
– Bernstein „West Side Story” (2005)
– Kauksi Ülle „Taarka” (2005)
– Kivirähk „Tiatriparadiis” (2006)
– Hellstenius / Ambjørnsen „Elling” (2006)
Inemise evoluts'uun
250px|pisi|Inemise evoluts'ooni lihtsüstet skeem
Mäeotsa Ain
Inneskidseq lavastusõq Vanemuisõ tiatrin
– Ots “Koidula veri” (2008)
– Põldma / Ernits / Pajusaar “Uurja Lotte” (2008)
Inemise evoluts'uun
Inemise evoluts'uun om Homo sapiensi ku umaette eläjälihi peritolo ja välläkujonõminõ ao kestel. Tuud uurvaq muuhulgan säändseq tiidüsharoq niguq füüsiline antropoloogia, primatoloogia, arkeoloogia, keeletiidüs ja geneetiga.
Katõgooria:Inemine
Vana-Hiina
Kaeq viil
Katõgooria:Vana-Hiina
Mäeotsa Ain
Inneskidseq lavastusõq Vanemuisõ tiatrin
– Põldma / Ernits / Pajusaar “Lotte ja Bruno muusigatunn” (2009)
– Rodgers “Helle muusiga” (2010)
– Kauksi Ülle “Peko” (2011)
– Põldma / Ernits / Pajusaar “Lotte joulupidu” (2011)
– Põldma / Ernits / Pajusaar “Ilmaruumi lindäjä Lotte” (2012)
– Bergman “Fanny ja Alexander” (2014)
– Kauksi Ülle / Ain Mäeots “Obinitsa” (2015)
Aoluulinõ aig
Katõgooria:Aolugu
Pronksiaig
Pronksiaig om tuu osa aoluust, ku mõistõti pronksist tüüriisto tetäq, a rauda viil tunda-s. Pronksiaig om muistidsõ ao keskmäne jago, inne tuud oll' kiviaig ja peräst tuud tull' ravvaaig.
Mäeotsa Ain
Inneskidseq lavastusõq Vanemuisõ tiatrin
– Stoppard “Arkaadia” (2016)
Pronksiaig
Katõgooria:Aolugu
Mäeotsa Ain
Inneskidseq lavastusõq Vanemuisõ tiatrin
– Bergman “Persona” (2019)
Islandi kiil
Islandi kiil om indoõuruupa kiili germaani rühmä kiil, midä kõnõlõs päält 300 000 inemise päämidselt Islandin.
Mäeotsa Ain
Lavastusõq muial
– Rummo „Tuhkatriinumäng” (EMTA diplomilavastus Nuursuutiatrin, 1994)
– Pyle / Olmaru “Robin Hood” (Imäjõõ Suvõtiatrin, 1997)
Islandi kiil
Islandi keele välläütlemine
Islandi kiräviis om küländ keeroline, aq tuuiist peris riigliperäne.
Mäeotsa Ain
Lavastusõq muial
– Lindgren / Dvinjaninov „Ronja, rüüvlitütär” (Imäjõõ Suvõtiatrin, 1998)
– Twain / Dvinjaninov „Huck” (Imäjõõ Suvõtiatrin, 2000)
– Rahman “Sõit” (Hansahoovi Teatri, 2006)
– Tätte „Ristumine Päätiigaq” (Tampere Liinatiatri/Soomõ, 2003)
– Rahman „Sann” (Hansahoovi Tiatri, 2008)
Islandi kiil
Islandi keele välläütlemine
Vabahelü (vokaal) om pikḱ, ku saman tsilbin om ta perän ütś peethelü (konsonant), ku saman tsilbin om katś peethellü, om vabahelü lühüq. Eränguq:
1888
1888. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10101. aastak sirvikallendri perrä.
Lauri Maris
Lauri Maris (Maris Lauri, sündünüq 1. vahtsõaastakuu pääväl 1966 Kiviõlin) om Eesti majandusanalüütik ja poliitik. 26. vahtsõaastakuu pääväst 2021 om tä Eesti justiitsministri.
1888
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1888
Islandi kiil
Islandi keele välläütlemine
Islandi kiilt panti viil hulga aigo kirjä sammamuudu kui viikingiaol, kuikiq paaŕ tähte om vällä jätet. O takan om olnuq hand vai ogonek, miä om vaihtõt e-s vai ö-s, olõnõs kumba muudu om taad naatu vällä ütlemä. Œ tähte inämb kah ei pruugitaq – ta välläütlemine om seo ilma aigu täpsele sama ku æ.
1889
1889. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10102. aastak sirvikallendri perrä.
Islandi kiil
Islandi keele välläütlemine
Rasõhus om õnnõ edimädse tsilbi pääl nigu võro keelengiq. Tuu tähendäs, et islandi kiilt ei üteldä vällä laulva aktsendigaq nigu roodsi kiilt.
1887
1887. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10100. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1887
Islandi kiil
Islandi keele välläütlemine
Täht æ ei ole ku võro ä, tuu üteldäs vällä ku katsikvabahelü [ai].
1889
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1889
Islandi kiil
Lätteq
Katõgooria:Keeleq Katõgooria:Germaani keeleq Katõgooria:Indoõuruupa keeleq Katõgooria:Island
Mäeotsa Ain
Lavastusõq muial
– Ots „Dannebrog, Pitka ja keisriq” (Vabaõhulavastus Talliina Rannapromõnaadil, 2008)
Lauri Maris
Vällälingiq
[https://www.valitsus.ee/peaminister-ministrid/ministrid/justiitsminister-maris-lauri Vabariigi Valitsusõ kodoleht. Lauri Maris] (eesti keelen) Katõgooria:Eesti ministriq Katõgooria:Poliitiguq Katõgooria:Kalda Kaja valitsus
Mäeotsa Ain
Lavastusõq muial
– Ots “Jaan Poska saaga” (Vana Baskini tiatri 2011)
Guam
Guam om saar Vaiksõ Suurõmere õdaguajaon, midä haldasõq Ameeriga Ütisriigiq. Guami pääliin om Hagåtña.
Välislingiq
Katõgooria:Okõaania maaq
Pütäljärv (Meegomäe)
Pütäljärv om järv Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Tiinüs
200px|thumb|Toogi pääl imä[[lõvi]]
Tiinüs vai rammus vai toogi pääl olõminõ om tuu, ku imäne imetäjä kand uman imäkuan poiga vai poigõ. Tuu nakkas pääle tiinõs jäämisega (käünüs saamisõga, juustumisõga) ja lõpõs poigimisõga vai puja ärqviskamisõga.
Inemiisi puhul kõnõldas tiinüse asõmõl rasõhusõst.
Süväjärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Tiinüs
Mõnõl eläjälihil kest tiinüs lühkest aigu, tõisil jälq pikembät aigu. Allpuul olõvan joonõkirän ommaq mõndsi eläjide tiinüse keskmädseq pikkusõq.
Katõgooria:Zooloogia
Cooki saarõq
Cooki saarõq om saaristu Okõaanian, midä valitsõs Vahtsõnõ Meremaa. Cooki saari pääliin om Avarua.
Välislingiq
Katõgooria:Okõaania maaq
Pütäljärv (Räpo)
Pütäljärv om järv Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
1885
1885. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10098. aastak sirvikallendri perrä.
Tsianahajärv
Tsianahajärv om järv Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Pütäljärv (Räpo)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Tsianahajärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Mäeotsa Ain
Lavastusõq muial
– Shaeffer “Amadeus” (Seinäjoe Liinatiatri / Soomõ, 2015)
1885
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1885
Mäeotsa Ain
Inneskidseq rolliq Vanemuisõn
– Prantsusõ kuningas – Shakespeare'i William „Kuningas Lear” (1994)
– Päälik / Pedro – Leigh „Miis La Manchast” (1995)
– Munk Martin Ladvenu – Anouilh „Lõokõnõ taiva all” (1997)
– Kuvvõs vandõkohtunik – Rose „Katstõistt vihast miist” (1997)
– Joni – Myllyaho “Hiitümine” (2010)
– Mees – Bergman “Persona” (2019)
Inneskidseq rolliq muial
– Soljonõi – Tšehhov „Kolm sõsard” (EMTA diplomilavastus Draamatiatrin, 1993)
– Friedrich / Verdi – Kõiv / Lõhmus „Põud ja vihm Põlva kihelkonnan nelätõistkümnendämä aasta suvõl” (diplomilavastus, 1993)
Filmiq, telelavastusõq, raadiotüküq
– telelavastus „Üts gallon bensiini”, režissöör (ETV 1995)
– mängnüq teleseriaalõn „Wikmani poisiq” (1995); „Õnne 13” ETV (2003-2006); „Ohtlik Lind” ETV (2007)
– Lembitu – mängufilm „Mallõv” (2005)
– ossa võtnuq mängufilmist „Uuspõllu Jan lätt Tartolõ” (2007)
Ameeriga Samoa
Ameeriga Samoa om umavalitsuslinõ ala Okõaanian, midä haldasõq Ameeriga Ütisriigiq. Ameeriga Samoa pääliin om Pago Pago.
Suur Kõrbjärv
Suur Kõrbjärv om järv Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Ameeriga Samoa
Välislingiq
Katõgooria:Okõaania maaq
1884
1884. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10097. aastak sirvikallendri perrä.
1886
1886. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10099. aastak sirvikallendri perrä.
1884
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1884
1886
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1886
Uutland
Uutland om järv Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Mäeotsa Ain
Filmiq, telelavastusõq, raadiotüküq
– mängufilm „Taarka” – resissüür (Exitfilm, 2008)
– draamasari „ENSV” – resissüür, ETV
– mängufilm “Deemoniq” – resissüür (Kopli Kinokompanii, 2012)
– roll mängufilmin “1944”
– telelavastus “Lotte luuq” (ETV 2017)
Kitmiseq
– Vabarna Anne nimeline preemiä mängufilmi “Taarka” iist (2008)
– Eesti Kultuurkapitali debüüdipreemiä mängufilmi “Taarka” iist (2008)
– ETV kultuurisaatõ OP! aasta filmi preemiä mängufilmi “Taarka” iist (2008)
– Kristi ja Siim Kallase fondi stipendium seto kultuuripärandi tutvas tegemise iist (2015)
– EFTA 2017 preemiä kõgõ parõmbalõ teleseriaalile “ENSV” (ETV)
Lätteq
Katõgooria:Eesti näütelejäq Katõgooria:Võromaa inemiseq
Kunstmõistus
Kunstmõistus om sääne suund tiidüsen ja teknoloogian, minka tahetas joudaq inemise mõistusõ muudu süstemi luumisõni. Tuu jaos tetäs tarka tüüd väega pall'osin harõn - puutriteknikan, loogikan, aiu uurmisõn, semiootikan jne.
1000 USD hinnaga puutriq joudvaq uman infomahun inemise aiuga ütevõrdsõs 2025. aastaga paiku. Kunstmõistusõ häädüst edendedäs umbõs kümnen tsihin. Häste ommaq edenüq nuuq tsihiq, mink alos om formaalnõ loogiga ja matõmaatiga. Massina jaos peenemb tarkus om sotsiaalnõ tarkus ja luumisvõimõq. Kõgõ suurõmbat api taa edendämises saias inemise loomuligu kõnnõ vai jutu uurmisõst. Loomuligu kõnnõ all mõistõtas säänest juttu, miä om kiräkeele formaalloogilidsõst mõotusõst võimaligult prii. Parlatsõl aol om sändse jutuga inemiisi väega veidüq, õnnõ latsõq vai väega väikuq rahvaq saavaq parlatsõl aol kõnõldaq kiräkeelest mõotamaldaq kiilt.
Üts maailma parõmbit loomuligu jutu (kõnõlõmisõ) uurjit om semiootigadoktor Valdur Mikita, kiä om sündünüq Mulgimaal.
Katõgooria:Informaatiga
Viigjärv
Viigjärv om järv Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
1881
1881. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10094. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1881
1883
1883. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10096. aastak sirvikallendri perrä.
Valgjärv (Kosõ)
Valgjärv om järv Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Verijärv
Verijärv om järv Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Järv om Verijärve külän, midä kutstas ka Vahtsõ-Kasaritsa vai Kitsõmõisa külas.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Räpo järv
Räpo järv om väiku järvekene Rõugõ kihlkunnan Võro vallan Räpol. Järv om õkvalt Võro-Vahtsõliina suurõtii kõrval perve all ja häste tii päält nätäq.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Leib
150px|thumb|Leib
Leib om jauhõst (päämädselt rüäjauhõst) küdset süük. Miiq maal om leib väega vana ja väega tähtsä (võiollaq eski kõgõ tähtsämb) süük.
Vanast küdseti Eestin leibä egan talon. Nõvvokogo aol kattõ tuu kummõq ärq. Perämäidsil aastil om tuu asi jälq muudu lännüq.
Kujo poolõst ommaq leeväq kas vormileeväq vai paeleeväq. Vormileibä küdsetäst vormi seen, paeleibä aho pae vai s'oo ilma aigo plaadi pääl.
1879
1879. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10092. aastak sirvikallendri perrä.
Leib
Kuis vanast Võromaal leibä küdseti
Lepsoni Daniel (1900-1980, sündünüq Väiko-Viirksu külän Räpinä kihlkunnan) om leeväküdsämisest 1941. a. kõnõlnuq niimuudu.
1879
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1879
Vahtsõjärv
Vahtsõjärv om järv Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Leib
Kuis vanast Võromaal leibä küdseti
''Leeväküdsämise riistaq ollivaq vanast, ku ma lats olli, ka sdääntseq samatsõq ku nüüdke ommaq. Säänesamanõ mõhk, säänesamanõ leevälapjo ja säänesamanõ ah'oluud, kats vihta varrõ perrä kokko köödetöq. Mõnõh eloh no viil es olõq mõhkõ, sääl kastõte leibä lihtsält kohke molli vai ruuhõ seeh.''
''Leeväkohetus pan'te niimuudo: võet'e pangitäüs oigõt vett, vesi aet'e oigõs pangiga paah keevä vii seeh, valõte mõhkõ. Ku mõhk talvõl väläst külmä käest tuud'e, sõs last'e mõhk tarõh ärq oigodaq. Aad'ast tuud'e mõõdutäüs jauha. Jaahuq lastevaq kaq tarõh ärq oigodaq, külmält ei lääväq hapnõmma. Üts siäss' püürüsega ümbre, tõõnõ vali mõõdust jauha üle veere sisse, niikavva ku sai paras pudõr vai kohetus. Tollõ puistõti sõr'me vahelt jauha pääle, noh nii umbõs katsandik tolli paksusõlt. Sõs tett'e kohetusõlõ servite hää käega rist pääle, katõt'e mõhk kõvastõ rõõvastõga kinniq, pant'e oigõmpa kotussõhe, müürü vai les'o viirde hapnõmma.''
Vahtsõjärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Leib
Kuis vanast Võromaal leibä küdseti
''Niimuudo las'te leeväl saistaq vai hapata umbõs üüpäiv. Sõs kaet'e ku kohetus ärq oll' hapanoq, sõs naat'e leibä kastma. Kohetusõ hapusust kaet'e n'apoga maitsmisega ja ka tuust, ku kohetus oll' alla sadanoq. Sõs naat'e kässiga kastma. Edimält klopite leib kässiga läbi, sõs valõte jauha niipall'o mano, et paks pudõr sai. Tuud naat'e katõ käega kastma. Kastõte nii, et üts käsi tsusate kohetusõ sisse, tõõnõ tõmmate vällä. Niikavva kastõte, ku inämb kässi külge es jääq, sõs oll' ka leib ärq kastõtoq. Niikavva pidi leibä kastma, ku ah'o ots (t.t. otsa iist) likõs läts', sõs sai hää leib. Ku leib ärq kastõte, sõs puistõte jälke sõr'me vahelt jauha pääle, tett'e hää käega servite rist pääle ja katõte kinniq.''
''Ku päält kastmise leib nakas' vahtsõst nõsõma, sõs pant'e leeväahi palama. Leeväah'o parajust kaet'e ah'opaest. Ku ah'opae valgõ oll', sõs oll' leeväahi parajide küttönüq ja inämb puid pääle es aetaq. Ku puuq ärq ollivaq palanoq, sõs võet'e lapjoga suurõmbaq tunglõq ah'ost ja viid'e pliidi ala. Hüdseq tõmmatevaq roobiga ah'osuu pääle, et ah'osuu kaq häste lämmi olõsseq. Sõs võet'e ah'oluud ja käsikoga oigõ vesi, tsusate luud vii sisse ja nakate likõ luvvaga ahjo pühkmä. Likõ luvvaga pühete tuuperäst, et luud ärq ei palaq. Luud tett'e vanost sannavihost. Oigõ vii seeh hämmete luuda tuuperäst, et oigõ vesi ei lahoq nii ah'opaed ku külm vesi. Ku ahi ärä pühete hüdsist ja tuhast puhtas, sõs tett'e hää käega rist ahjo ja nakate leibo ahjo panma.''
''Leevä kastja oll' kas pernaanõ esiq vai tütrek. Ahjo panja oll' pernaanõ esiq. Leib pant'e ahjo sõs, ku ahi oll' ärq palanoq ja leib häste nõsnuq. Leevälapjo pant'e mõhe veere pääle, puistõti n'apoga jauha lapjo pääle leeväle ala, et leib lapjo külge kinniq ei jääq ja häste lapjo päält ahjo satas. Sõs tett'eväq käeq kas vii seeh vai hapnõpiimä seeh likõs. Tuu jaos oll' anomaga piim vai vesi mõhe kõrvalõ kergo pääle pantoq. Hapupiim tegi käeq nilbõmbas ku vesi. Sõs võet'e katõ käega pätsi suurunõ tükk leevätahast mõhest vällä, pant'e lapjo pääle ja tett'e piklik kümne- kooni katõtõiskümnenaglaline leeväpäts. Leevälapjo oll' ka piklik, tuu perrä tett'egi päts, kas õkva lapjo suurunõ vai kaq veek'ese vähämb. Ku tahas' oll' lapjo pääle ärq pantoq ja katõ käega pätsis tettöq, sõs hämmete viil kässi vii vai hapnõpiimä seeh ja libistedi üle ja tett'e silles ja tett'e jälq pätsile viimätse kõrra käetõmbusõga rist pääle. Ku leeväq kõik ahjo ärq pant'evaq, sõs tett'e jälq ah'osuu pääle käega rist. Ristiq tett'eväq tuuperäst, et Vanahalb leeväkohetust ja leibä ei saaseq puttoq.''
''Ütskõrd puulpäävä õdago olõvat Vanahalb kellegele vasta tulnoq ja kats pätse leibä kanglah. Miis oll' küsünöq, et kost sa leevä sait. Vanahalb oll' ütelnöq, et säält ah'ost sai leevä, koh riste es olõq ei leevä pääl, ei ka ah'osuu pääl. Tuuperäst ei tetäq leibä ja ei jätetäq ka ah'osuud ilma ristitäq.''
''Ku leib ahjo ärq om pantoq, sõs kaabitas mõhk ärq, kas väädsega vai mõnõ puulipatsega. Nuuq mõhe kaapõq höörätetässeq peo vahel pätsis ja jätetäs mõhkõ juurõtusõs. Tuu juurõtus poodõtas tõõsõ leeväkohetusõ panmise aigo leeväkohetusõ sisse.''
''Kunas leib kütses sai ja ah'ost vällä tull' võttaq, tuud proomite kattõ muudo. Kuq päts ah'ost vällä võet'e ja nõna pätsi alomatsõ koorõ külge pant'e, kuq nõnna ärq es palotaq, sõs oll' leib kütse. Ku nõna ärq palot', sõs oll' viil toorõs ja last'e ah'oh ollaq. Tõist muudo saad'e tiidäq leibo ah'oh olõku aigo nii, et ku leeväq ahjo ärq pant'evaq, sõs võet'e tükükene mõhekaabõt ja pant'e tuu kausse vii sisse. Ku mõhekaabõq tulõ viile pääle, nigu piimäle kuur, sõs om leib ah'oh ärq küdsänöq. Niikavva küdsäs leib ah'oh, ku viile tulõ leevätahas pääle.''
''Ku leeväq ah'ost vällä võet'evaq, sõs hämmete leeväpätse viiga päält. Hää naanõ hämmes, kuri naanõ koputas. Ah'ost vällä võetolt pant'evaq leeväpätsiq pingi pääle jahtomma ja katõtevaq päält rõivaga kinniq. Päält jahtomist viideväq aita vai sahvrehe.''
''Ah'ost võet'evaq leeväq vällä kaq leevälapjoga. Kuq leeväq ah'ost vällä võet'evaq, sõs ahjo tühäst es jätetäq, ahjo visate kas halg vai paar puid. Ku ahi tühäst jätete, sõs tull' leeväst vaheq, lõpp'e leib rutto otsa. Kuq leib ah'oh oll', sõs leibä väidsega es lõõgataq, sõs murt'e leibä. Kui kõik leib ah'ost väläh oll', sõs võid'e leibä väädsega lõõgataq.''
''Ku terveh leeväpäts alostõti ja edimäne käärd lõõgat'e, sõs tett'e lõõgatolõ leeväle rist pääle, et leeväl jakko olõsseq. Leibä et tohiq kiäke üte käega murrataq. Ainolt üte käega oll' lubatoq leibä murdaq tol, kel üts käsi haigõ ja kellel rinnalats üsäh. Kes leeväpätsi kandso-otsa sei, tuu sai kas küläotsa mehele vai küläotsast naasõ. Ja tütrekuq, kes leeväpätsi kandso-otsõ seiväq, nool'e kasvevaq suurõq nisaq.''
''Vanast noq puhast leibä süvväke-s. Kes vanast puhast leibä sai süvväq! Rüki sai joq niipall'o veedüq, et kuq puhast leibä naanoq süümä, sõs tedä haardonu-s kuige kavvas. Rüäq kasvevaq jo vanast väega kehväq. Tuud või jo egaüts arvataq, määne säält leib sai, ku rüki viid'e aita päädsetega. Ku nüüd saa-õiq rükä viiäq pakso korviga kohege ja tuudke viil veske man kroovitas. Rüäjahu oll' niguq tsakõ, nüüd om tsiajahu peenemb, ku vanast rüäjahu oll'. Leevä küdsämisega olt'e õks vanast väega hädäh, taha-õs kuigemuudo kuuh püssüq es. Leeväq saivaq nigu vadsaq. Mõnikõrd ku seit, sõs jäi kurk perüs kahrõs. Midä kehvemb aig, tuu rohkõmp pant'e aganet sisse, midä parõmb aig ja saak oll', tuu puhtampa leibä süüde.''
''Et hiireq leibä ei süüsseväq, tuuperäst tett'e leeväpätsi pääle inne ahjo panmist lamba seereluuga jäleq pääle. Lamba seereluuga tettö jälg jäi perrä niguq kassikäpä jälg.''
''Es tohiq leibä võttaq pakso söögi kõrvalõ. Kes kiisslaga leibä sei, tol läts' pää paljas. Ua- ja herneruvvaga es tohiq leibä süvväq, ütelde, et upõ ja hernidega om ess'keq leib üteh.''
Lätteq
Katõgooria:Söögiq
Ravvaaig
150px|thumb|Gotlandilt lövvet ravvaignõ raud[[kirvõs]]
Vähkjärv (Meegomäe)
Vähkjärv om järv Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Ravvaaig
Ravvaaig om muistidsõ ao perämäne jago, ku lõikõ- ja sõariisto tegemise kõgõ tähtsämb matõrjaal oll' raud.
Eestin kest' ravvaaig 6. aastagasaast i.m.a. kooni 13. aastagasaa alostusõni.
200px|thumb|Rekonstrueerit ravvaignõ maja [[Taanist]]
Katõgooria:Aolugu
1880
1880. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10093. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1880
1882
1882. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10095. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1882
Kikkajärv
Kikkajärv om järv Rõugõ kihlkunnan Varstu vallan.
Järve vesi vaihtus ärq üte kõrra aastagan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Vimbland
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Väikene Mäestjärv
Väikene Mäestjärv om järv Rõugõ ja Vahtsõliina kihlkunna piiri pääl Võro vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
1877
1877. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10090. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1877
Liivajärv (Paganamaa)
Liivajärv om järv Rõugõ kihlkunnan Varstu vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Väiku Kõrbjärv
Väiku kõrbjärv om järv Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Karisõ Alar
Karisõ Alar (Alar Karis, sündünüq 26. urbõkuu pääväl 1958 Tarton) om eesti molekulaargeneetik ja arõngubioloog, inneskine Eesti Maaülikooli ja Tarto Ülikooli rektri, 2021. aastaga 11. rehekuu pääväst pääle Eesti Vabariigi president.
Aastil 2013–2018 Karisõ Alar oll' riigikontrolör. Mahlakuust 2018 tüütäs tä Eesti Rahva Muuseumi direktrin.
31. põimukuu pääväl 2021 vali Riigikogo Karisõ Eesti Vabariigi presidendis. Timä ammõdiaig naksi pääle 11. rehekuu pääväl 2021.
Uman edimädsen presidendikõnnõn ütel' Karis, et miiq kõigi päämine ülesannõq om sisemädse ja välimädse rahu hoitminõ. Tä suuv', et kultuuri rohkõmb kullõldas, kaias ja et tuust arvo saias – tuu tege maailmapildi laembas. "Mu ideaalis om tark rahvas," ütel' Karis ja täpsüst', et tarkus ei tähendäq õnnõ ülikoolidiplomit – tark rahvas mõist ligimäst, mõist õigõl ja võlsil vaiht tetäq. "Tarkust Eestile!" oll' Karisõ kõnnõ viimäne suuv.
Lätteq
Katõgooria:Eesti bioloogiq Katõgooria:Tarto Ülikuul Katõgooria:Sündünüq Tarton
1876
1876. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10089. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1876
Saapidõga kass
"Saapidõga kass" om üts prantsusõ jutus (prantsusõ keelen "Le Maître chat ou le Chat botté"), minka pand' 17. aastasaa lõpul kirjä Perrault' Charles.
1875
1875. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10088. aastak sirvikallendri perrä.
Saapidõga kass
Sisu
Ütel möldrel oll' kolm poiga. Möldre kuuli ärq ja jätt' uma vara poelõ: vanõmb sai veski, keskmäne iisliq ja noorõmb õnnõ kassi. Noorõmb poig oll' tuu pääle väega kurb, a sõs selgü, et tuu kass' olõ-õs määnegiq harilik kass' — tä küsse umalõ paari saapit ja ku nuuq kätte sai, läts' ja püüd' mõtsan üte jänesse kotti. Sõs vei tä tuu jänesse kuningalõ ja ütel', et seo om kingitüs tä esändält, markii de Karabaalt. Mõnõ järgmädse kuu joosul vei kass' kuningalõ viil umma jahisaaki kingitüses.
1875
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1875
Saapidõga kass
Sisu
Ütskõrd sai kass' teedäq, et kuning üten uma tütregaq sõit uman tõllan müüdä jõõ viirt. Tä ütel' umalõ esändäle, et tuu hindä pall'as võtassiq ja jõkkõ tsuklõma lääsiq. Sõs käkke kass' timä rõivaq ärq ja ku kuninga tõld lähküle joud', nakas' kõvva appi hõikama. Ku kuning tõlla kinniq piät' ja küsse, miä hädä om, ütel' kass', et timä esänd, markii de Karabaa tsukõl' jõõn, ku timä rõivaq ärq varastõdi. Kuning lask' noorõlõmehele uhkõq rõivaq andaq, kuts' tä umma tõlda ja pand' uma tütre kõrvalõ istma. Tütär muidokiq õkva armu möldrepoiga ärq.
Luu lõpun om viil kats moraali kah: üts ütles, et om tähtsä, et sa olõs ettevõtja ja löüdlik, a tõõnõ ülendäs rõividõ, vällänägemise ja nuurusõ tähtsüst kuningatütre süäme võitmisõl.
Kirästämine
"Le Maistre Chat, ou le Chat Botté" kirästedi Pariisin 1697. aastaga kaarnakuun üten kogomigun ("Histoires ou contes du temps passé"), kon olliq viil näütüses luuq "Mõtsan uinuv ilodus" ("La Belle au bois dormant"), "Verrevmütsükene" ("Le petit chaperon rouge"), "Sinihabõnik" ("La Barbe bleue") ja "Tuhatriinu" ("Cendrillon, ou la petite pantoufle de verre"). Raamat sai kõrraga väega kuulsas ja taad panti ümbre ka võõrihe kiilihe.
Katõgooria:Prantsusõ kirändüs Katõgooria:Jutusõq
Brinkmanni Johann Friedrich
1792. aastal tetti Võrol saksa alamba rahva poiskõisi jaos nn normaalkuul (s'aksa keelen Musterschule), säändse kooli iinkujjõl oll' viis klassi, Võrol tetti alostusõs üts klass ja Brinkmann võeti sinnä 1. süküskuu pääväl oppajas palgaga 300 rupla. 1804 muudõti normaalkuul segäkoolis, 1811 poiskõisi elementaarkoolis, kost läts 1813. pensionilõ.
1808-1809 pidi Brinkmann Võrol parõmba haridusõ jaos ka poiskõisi pansioni, kon oll' 10-12 opjat ja 3 oppajat. Kõgõ kuulsamb opilanõ oll' kirämiis ja dekabrist Wilhelm Küchelbecker (1797-1846), kiä lõpõt' hõpõmedäliga ja sai Tsarskoje Selo Lütseümmi.
Edurd Friedrichil oll' ütesä last.
Nimest
Pullat kirut' tä nimme aadli muudu - von -, a tuu või ollaq essütüs. Täl oll' nimekaimõ, näütüses Pardsi mõisa rentnik, ka ilma von-lda.
Lätteq
Katõgooria:Oppajaq
Kihnu
thumb|200px|Eesti saarõq ja Kihnu kotus Liivi lahen
Kihnu saar' jääs Pärno maakunda ni moodustas Kihnu valla. Kihnu om kõgõ suurõmb saar' Liivi lahen ni suurusõlt säitsmes Eesti saar'. Kihnu ala om 16,4 km² (saarõkõisigaq üten 16,9 km²). Saar' om 7 km pikk ni kooniq 3,3 km lagja. Mereviirt om 36,2 km. Maa om tasanõ, kygõ korgõmb kotus om 8,5 miitret üle mere. Pehme ni mereline ilm om lämmämb ku Eesti keskmäne: aastaganõ keskmäne õhukraat' om +5,5º C, hainakuu keskmäne kraat' om inämb ku +17º C. Saopäivi om aastakah veidemb ku 160, aastaga keskmäne tuulõkibõhus om inämb ku 6 m/s. Saarõ ni maisõmaa vaihõlõ jääs Kihnu väin. Kihnulõ kõgõ lähkümb kotus maisõmaal om Tõstamaa puul'saarõ Lao maanõna, miä om 10,2 km kavvusõl.
Saarõl om neli küllä: Lemsi külä, Rootsiküla, Linaküla ni Sääre külä. Hummogu poolõ jääs Lemsi, koh om satam, mink kaolt sünnüs päämäne liikmine saarõ ni maisõmaa vaihõl. Linakülan om haigõmaja, kuul', kodoluumuusõum', kerik ni vahtsõnõ rahvamaja, kohe jääseq ka raamadukogo ni vallavalitsus. Saarõ põh'anukan ni kesken om Sääre külä, kohe jääseq sidõjaoskund, poodiq ni Kurase keskus. Põh'anukan om ka linnoväli. Rootsiküla om Lõuna-Kihnun ni sinnäq jääseq mälehtüskivi Kihnu Jõnnilõ, ilmajaam ni majakas.
Pilte
Katõgooria:Eesti saarõq
1873
1873. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10086. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1873
Mudajärv (Paganamaa)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
1878
1878. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10091. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1878
Sarapuujärv
Sarapuujärv om järv Rõugõ kihlkunnan Varstu vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Varstu järv
Varstu järv om järv Rõugõ kihlkunnan Varstu vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
1874
1874. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10087. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1874
1871
1871. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10084. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1871
1872
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1872
Vana-Roosa järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Veskijärv (Tsiamäe)
Veskijärv vai Sokari Veskijärv om järv Rõugõ kihlkunnan Varstu vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Veskijärv (Krabi)
Veskijärv vai Krabi Veskijärv om järv Rõugõ kihlkunnan Varstu vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Prantsusõ kiil
Prantsusõ kiil (français [fʁɑ̃sɛ], la langue française) om indoõuruupa kiili romaani rühmä kiil. Taa om maailman umbõs 110 mill'onal inemisõl imäkiil, ku tõist kiilt mõist taad viil 190 mill'onat ni 200 mill'onat opvaq taad ku võõrkiilt. Pääle Prantsusmaa om taa riigikeeles viil Haitin ja om üts riigikeelist Belgiän, Sveidsin, Luksõmburgin, Kanadan ja mitmõn Aafriga riigin. Prantsuse kiil om tüükiil ka mõnõn rahvusvaihlidsõn organisatsioonin, näütüses ROK-in, WTO-n, FIFA-n, ÜRO-n, Aafriga Liidon, EBU-n ja muial.
Aolugu
Prantsusõ kiil sai algusõ ladina keele murdõst, midä 4. aastagasaal Gallian kõnõldi. 12. aastagasaas oll' inämb-vähämb vällä kujonuq vanaprantsusõ keelekujo, minkan on kirjä pant ka prantsusõ eepos, "Rolandi laul". Umbõs 15. aastagasaal kujosi vällä parhillanõ prantsusõ kiil. 17. ja 18. aastagasaal oll' prantsusõ kiil mitmin Õuruupa riigen korgklassi kiil.
Katõgooria:Prantsusmaa Katõgooria:Keeleq
1870
1870. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10083. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1870
Hoovi järv
Hoovi järv om järv Rõugõ kihlkunnan Antsla vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
1869
1869. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10082. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1869
Pärli tiik
Pärli tiik [.Pärli tiik] om lump Rõugõ kihlkunnan Antsla vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Andri järv
Andri järv om järv Rõugõ kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
1867
1867. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10080. aastak sirvikallendri perrä.
Hirmu järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Tabivere valla lipp
thumb|200px|Tabivere valla lipp (1996–2017) Tabivere valla lipus om kruudukujolinõ vapilipp. Lipu pääl ommaq kujotõduq valla sümboliq kiräsulg ja mõõk. Lipu suurus om 105x105 cm.
Kaeq viil
katõgooria:lipuq
1868
1868. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10081. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1868
Tabivere vald
Vallan om kats kuuli, muusigakuul, vannokodo, latsiaid, pritsitallitus, rahvamajaq jne. Tallituskeskus om Tabivere alõvik.
katõgooria:Tartomaa katõgooria:Jõgõva maakund
Tsooru järv
Tsooru järv om ülessulut järv Tsooru oja pääl Rõugõ kihlkunnan Antsla vallan.
Pilte
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Luiga lump
Luiga lump om lump Rõugõ kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Käpämäe land
Käpämäe land om järv Rõugõ kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Kolodsi järv
Kolodsi järv vai Kolotsi järv om järv Rõugõ kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Kelläri järv
Kelläri järv om järv Rõugõ kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Järvest nakkas pääle Vana-Saalussõ oja.
Daugavpils
Daugavpils (latgali keelen Daugpiļs, s'aksa keelen Dünaburg) om liin Lõunõhummogu-Lätin Daugava jõõ veeren. Tä om Latgale aoluulinõ keskus. Liina nimi Daugavpils tähendäs läti keelen Daugava liina (kandsi). Daugavpilsin eläs päält 74 000 inemise ja tä om suurusõ poolõst Läti tõnõ liin pääle Riiat. Daugavpilsist Leedu piirini om õnnõ 25 km ja Valgõvinne piirini 33 km. Vinne piirini om 120 km.
Üle poolõ liina elänikest ommaq vindläseq. Lätläisi om umbõs 18%.
Lätteq
Katõgooria:Läti liinaq
Metalmuusiga
Heavy metal muusiga, metalmuusiga vai ka lihtsält metal om rokkmuusiga liik, minkalõ om loomulik rassõ kõla ja kõvva moonutõduq kitraq, pikäq kitrasooloq, kõvahus ja sagõhe tummõq laulusõnaq.
Metalansambliin ommaq hariligult eelektrikitramängjä(q), basskitramängjä, trummilüüjä ja laulja, kuigiq sagõhe om pundin viil klahvpillimängjä ja näütüses folkmetali ansambliin ka viioli-, lõõtspilli- vai muu pilli mängjä.
Aolugu
Metalmuusiga sai algusõ 1960. aastagidõ lõpun Ütiskuningriigin ja Ameeriga Ütisriigen. Edimädseq ansambliq ollivaq Inglüsmaalt peri Led Zeppelin, Black Sabbath ja Deep Purple; stiili jovvudiq '70. aastagil viil niisamatõ inglüse ansambliq Judas Priest, Motörhead ja Iron Maiden.
'80. aastagil sai populaarsõs stiilis glam metal (Mötley Crüe ja Poison USAst). Underground-ringkunnõn tekküq ka ekstriimsembäq ja agrõssiivsõmbaq stiiliq: thrash metal murd' päävuulu (Metallica, Megadeth, Slayer ja Anthrax; kõik USAst), a death ja black metal jäiväq subkultuurilidsõs nätüsses.
'90. aastagidõ keskpaigan saivaq populaarsõs stiiliq niguq nu metal (kon om pall'o grunge ja hiphopi juuni) ja metalcore (miä segäsi ekstreemmetalli hardcore-pungiga).
Alamsanriq
Aastagidõ joosul om metalmuusiga ütsiotsõ arõnuq ja laembas lännüq ni seo ilma aigo nimetedäs metalis väega mitmõviisiliidsi alambstiile, miä võivaq üts'tõõsõst peris tõistsugudsõq ollaq. Alambsanrõ om pall'o ja ansambliq sagõhe mülläväq naid umavaihõl kokko.
Kaeq viil
Katõgooria:Muusiga
Kaloga järv
Kaloga järv om ülessulut järv Vana-Saalussõ oja pääl Rõugõ kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Orava järv (Kolodsi)
Orava järv om järv Rõugõ kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Pihkva Imäjõgi
Pihkva Imäjõgi vai Velikaja jõgi om jõgi Vinnemaal Pihkva oblastin. Tuu om kõgõ suurõmb Peipsi järve sissejuuskja jõgi. Nimi vinne keelen om Великая (Velikaja), läti keelen Mudava, võro keeln Pihkva Imäjõgi. Jõõ pikkus om 430 km. Jõõ alostus om Bežanitsõ kõrgõlmaal. Alambjoosul om jõgi umbõs 40 km pittudsõlt laivoga sidõtav. Inambüs osa Velikaja valglast jääs Pihkva alalõ. Velikaja veeren ommaq oblasti suurõmbaq liinaq Pihkva ni Ostrov.
Lihavõttõq
Lihavõttõq ommaq ristiuson liikuvaq pühäq, miä nakkasõq edimädse täüskuu pühäpääväga peräst keväjäst käänüpäivä. Taa päävä värv’ om valgõ.
Pihkva Imäjõgi
300px|thumb|Taa kaardi pääl om nätäq, kon Pihkva Imäjõgi (vinne keeli Великая) juusk.
Lihavõttõq
Eesti keelen om lihavõttil mitmit rahvaperäliidsi nimitüisi nigu keväjäpühäq, munapühäq, hällüpühäq. Katoligu ja vinneusukerigu kombõ perrä lõppi lihavõttidõga paast, võidsõ jälleq süvväq lihha. Inemiseq teiq pühhisöögi vanastõ munnõst ja piimäst. Lõuna-Eestin oll’ kombõs noidõ pühhi aigu ehitäq häll.
Pihkva Imäjõgi
Katõgooria:Vinnemaa jõõq
Lihavõttõq
Põraaigu inemiseq käüväq kabõliaian ja toovaq tarrõ paiu ossõ. Seoilmaaolinõ kommõq om viil munnõ värvmine, noidõ tikkõlõminõ ja sõbrolõ ja sugulaisilõ kinkmine. Mõnõn paigan inemiseq veeväq noid ka matusõ pääle. Latsil võidsõ kävvüq ka lihavõttõjänes ja tuvvaq magahuisi. Lihavõttõq näütäseq ka keväjä algust ja taa pühä tunnismärgiq ommaq tsiigupujaq, jäneseq ja värvilidseq munaq.
Nätäl inne lihavõttit peetäs urbõpäivä. Suurõmbat tüüd es tetäq. Urbõossõga pesti latsi, et nä olõsi suvõl virgaq. Noorõqmeheq tahtsõq kirivit munnõ saiaq. Muna om märk tuust, et egä kevväi sünnüs kõik elläv vahtsõst. Munnõ süüdi pall'o. Mängiti viil munaveerütämise mängõ.
Nelikümmend päivä peräst lihavõttit (neläpääväl) om Taivaminemispühä ehk Suur Ristipäiv.
Katõgooria:Pühäq Katõgooria:Ristiusk
Laudapääsläne
thumb|Laudapääsläne Laudapääsläne ehk harkhand (Hirundo rustica) om väikene rändäjä tsirk. Võromaal üteldäs timä kotsilõ hariligult lihtsält pääsläne, pääsokõnõ vai pääsükene.
Laudapääsläne om eesti rahvustsirk.
Laudapääsläne tege uma pesä hariligult mõnõ huunõ (sakõstõ lauda) kaartõ ala.
Kaeq viil
Katõgooria:tsirguq
Rapuntsli
Rapuntsli (ATU 310) om s'aksa jutus, mink kirotajis olliq Jacob ja Wilhelm Grimm.
Edimäne tõsõnd
Rapuntsli vanõmbaq olliq talopojaq, kiä elliq nõia maiõ kõrval. Tä imä oll' rassõjalalinõ ja täl tull' himo nõia aian kasuvidõ rapuntsli-nimelidsi aidviljo perrä. Esä läts' nõia aida vargilõ ja jäi vaihõlõ. Karistusõs käsk' nõid täl ääsäq sündünü latsõ hindä mano tuvvaq ja esä pidigi taad tegemä.
thumb|left|400px|Rapuntsli-luu postmargiq S'aksa DV aost
Nõid võtt' rapuntsli hindä mano ja kasvat' timmä ku hindä last. Ku rapuntsli oll' 12-aastanõ, pand' nõid tä kinniq torni, minkast es saaq kõrvalidsõ abita üles egaq alla ronniq. Rapuntsli elli sääl vangistusõn.
Rapuntslil olliq väega pikäq hiussõq. Ku tä naaq aknõst vällä lask', küündüq naaq maani ja nõid rubõ hiussit müüdä üles. Õdagu, kui nõid kodo tagasi tull', hõigaś tä: „Rapuntsli, Rapuntsli, lasõq hindä hiussõq alla!“. Rapuntsli tekk' taad ja nõid rubõ lossi.
Ütel pääväl küsse nõid Rapuntslilt, mille tä rõivaq ommaq nii tihhelt kõtu ümbre. Nõid sai arvo, et Rapuntsli om rassõjalalinõ ja neio tunnist' tälle prindsi külänkäügiq üles. Nõid sai vihatsõs, lõigaś Rapuntslil hiussõq pääst ja saat' neio lähkühe kõrbõ. Järgmädsel pääväl, ku prints hõigaś Rapuntslit, lask' nõid Rapuntsli hiussõq vällä. Prints rubõ naid müüdä üles. Ku tä näkk' ülevän nõida, sattõ tä jahmahtusõst alla nõglapuhma ja tsusaś silmäq pääst.
Nägemäldäq hulkõ prints müüdä ilma, kooniq tä trehväś Rapuntsli mano. Rapuntsli pisaraq sattõq prindsi silmile ja prints sai nägemise tagasi. Prints vei Rapuntsli hindäga üten. Miä sai näide latsist ja nõiast, ei tiiäq.
Illadsõq muudatusõq
Peränpoolõ peeti halvas kynõldaq prindsi ja Rapuntsli vaihõkõrrast ja Rapuntsli rassõjalalidsõs jäämisest. Taa asõmõl sai nõid prindsist teedäq sis, ku Rapuntsli timält küsse, mille printsi om kergemb hiussitpiten üles sikutaq ku nõida.
Ildampa panti jutusõhe mano ka kotus, et nõial sattõq Rapuntsli hiussõq aknõst vällä ja tä es saaki tuuperäst inämb tornist vällä.
Katõgooria:S'aksa kirändüs katõgooria:jutusõq
Mäesulg
Mäesulg om ülessulut järv Vana-Saalussõ oja pääl Rõugõ kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Tabivere valla vapp
thumb|200px|Tabivere valla vapp (1996–2017) Tabivere valla vapi pääl ommaq sulg ja mõõk. Tabivere vald om Vooremaa ala pääl, taast ka valla maastikulinõ, kultuuriline ja rahvaperändüslik umaperä. Aigõ joosul om valla mail elänüq mitmit keeletiidläisi, keelemiihi, kink tegemine on jätnüq jä(l)le eesti kultuurilukku: Carl Gustav Staden, Otto Wilhelm Masing, Frans v. Ackermann, Georg Theol, David Bergmann, Johannes Voldemar Veski, Jaan Tammemägi. Vapi kesken kiräsulg, miä om risti mõõgagaq. Tabivere vald om tiitihtsäl alal, miä ütistäs Lõuna- ja Põh’a-Eestit. Selle om tuu olnuq hää ala rahvakultuuri ja Kalõvipuja perändüsele. Mõõk om köüdet Kalõvipuja muistõndigaq. Aq Tabiveremailt om perit kaq tiitüq sõameheq: Johannes Orasmaa, Hans Kurvits, Karl Parts, Georg-Hugo Vestel. Vapi tüve ümmärlainõtus tähüstäs viit järve valla alal: Saadjärv, Soitsjärv, Elistvere järv, Raigastvere järv, Kaiavere järv.
Kaeq viil
katõgooria:vapiq
Saaga
Saagaq (islandi saga, mitm. sögur) ommaq luuq muistitsõst Skandinaavia ja germaani hõimõ aoluust, varahaidsist viikingireisest, lahengist, miä reise pääl ommaq peetüq, rändämisest Islandilõ ja vainõst islandlaisi perride vaihõl. Naaq panti kirjä vanapõh'a keelen pääas'aligult Islandil.
Välislingiq
Katõgooria:Germaani rahvidõ aolugu Katõgooria:Keskao kirändüs  Katõgooria:Vanapõh'a mütoloogia lätteq Katõgooria:Islandi kirändüs Katõgooria:Põh'agermaani keeleq Katõgooria:Vanapõh'a kirändüs
Vabahelle kokkokõla
thumb|400px|Võro, seto, vadja ja kihnu tävvelidse vabahelükokkokõla perrä piät üten sõnan olõma ütte tüüpi vabahelüq - kas edepoolidsõq ä, ö, ü, e, (sinine jago) vai tagapoolidsõq a, o, u, õ (kõllanõ jago). Edepoolinõ vabahelü i om neutraalnõ (rohilinõ jago) ja sünnüs kokko nii ede- ku tagapoolitsidõ hellega.
Vabahelle kokkokõla (ka vabahelükokkokõla) vai vokaalharmoonia om keele helüoppusõ (kavvõassimilatsiooni) säädüs, mink perrä sõna lõpupoolõ vabahelüq piät olõma samma sorti ku sõna alostusõ vabahelüq. Nii saavaq vabahelükokkokõlaga keelin üten sõnan ollaq õnnõ ütte sorti vabahelüq, hariligult kas õnnõ edepoolidsõq vai õnnõ tagapoolidsõq.
Vabahelle kokkokõla võro keelen ja muial
Võro keele vabahelle kokkokõla perrä saavaq üten sõnan ollaq õnnõ kas edepoolidsõq (ä, ü, e, ö) vai tagapoolidsõq (a, u, õ, o) vabahelüq. Edepoolinõ vabahelü i sünnüs vabahelle kokkokõla poolõst kokko nii edepoolitsidõ (nt piimä) ku tagapoolitsidõ vabahellega (nt viina). Tävvelidse vabahelle kokkokõlaga ommaq näütüses võro keele sõnaq: hällütämä, hõbõhõnõ, küsümüs, esäkene, pujakõnõ, häniläne ja varblanõ; soomõ keele sõnaq käyttäjä ('pruukja') ja tyytyväinen ('rahulõ') ni ungari keele sõnaq köszönöm ('aiteh') ja vörös ('verrev'). Viimädseq ungari keele sõnaq ommaq lisas ede- ja tagapoolisusõlõ kokkokõlan ka helle ümärdedüse poolõst - kõik naidõ sõnno helüq ommaq ümärdedüq (ümärdedüisi huuliga vällä üteldüq). Sääne ümärdümis-vabahelükokkokõla omgi üts ungari keele esiqeräliidsi juuni.
Võro ja seto keele vabahelükokkokõla om esiqmuudu õ-kokkokõla poolõst (nt panõ, kõnõlõsõq), midä olõ-õi ei, soomõ, kar'ala ei ungari keelen. Lõunõeesti keelist olõ-õi säänest kokkokõlla ka mulgi ja tarto keelen, kon om kõrraligult alalõ õnnõ ä-harmoonia (nt külä, Elvä). Külh om võro keelega ütesugumadsõ kõrraligu õ-, ä- ja ü-harmooniaga vabahelle kokkokõla olõman kihnu ja vad'a keelen.
Vabahelle kokkokõla eränguq
Vabahelükokkokõla olõ-õi hariligult siski peris tävveline. Esiq keelin ommaq esiqsugumadsõq vabahelükokkokõla eränguq. Võro keelen käü-üi hariligult vabahelükokkokõla ala sääntseq sõnalõpuq nigu -o, -he, -ga(q), -ku(q)/-gu(q), nt nägo, ilosahe, imäga, elägu, tütrigu. Niisama küünü-üi vabahelle kokkokõla üle liitsõna piiri, nt süküskuu, elotüü.
Katõgooria:Keeletiidüs Katõgooria:Võro kiil
Hanijärv
Hanijärv om järv Rõugõ ja Vahtsõliina kihlkunna piiri pääl Vahtsõliina vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Ütsiotsõ
250px|thumb|Ütsiotsõ laulman [[Kaika suvõülikuul 2007 Ruusal|Kaika suvõülikoolin Ruusal 2007. a.]]
Baski kiil
thumb|300px|Baskikeelitside maakundõ kotus Hispaanian ja Prantsusmaal