cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Nurmeotsa Sulo
"Mu meelest om õga tüü tähtsä, aamõtit om mul olnu’ tõõga hulga, mino jaos oll vaest kõgõ miildejääväb tüü Seto raadio man Kaguraadioh. Taa man avasti hindä jaost pall´o vahtsõt, midä varahaba nigu tiiä-äs, taad eriti inemistõst ja näidõ probleemest tõõsõl puul kontrolljuunt," ütel uma 60. aastaga juubõli Nurmeotsa Sulo intervjuuh Poloda Helüle.
Aastagal 2019 and´ Setomaa vald tälle Vabarna Anne umakultuuripreemiä.
Nurmeotsa Sulo oll´ 1993. aastagast pääle Mikitamäe vallavolikogoh, aastagani 2003 vallavolikogu esimiis. Tä oll´ ka Mikitämäe vallavanõmb aprillist 2004 kooni 2005. aastaga septembrini. Nurmeotsa Sulo oll´ valitu Mikitämäe vallavolikogohe õga kõrd 1993. aastagast pääle kooni vald läts Setomaa valla ala 2017. aastal.
Viitõq
Katõgooria:Setomaa inemiseq
Vag'a
200px|thumb|Puulahkmisõ vag'a
Vag'a vai kiil om kolmnukakujolinõ tüüriist, midä tarvitõdas üte as'a (nt. puupako) katõs ajamisõs, määntsegi as'a nõstmisõs vai paigal hoitmisõs. Vag'a om üts kuvvõst klassikalidsõst lihtsäst massinast.
Vaja tüüpõhimõtõq om tuu, et tä muut jovvu, midä rakõndõdas timä tömbile otsalõ, joudõs, miä ommaq risti timä kaldpindoga.
100px|thumb|Vaja tüüpõhimõtõq
Katõgooria:Mekaaniga
Otsa
Otsa või Otsamõisa om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Laanõ (Miiksi)
Laanõ om külä Miiksi vallan Räpinä kihlkunnan.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Miiksi vald
Kahrila-Mustahamba
2017. aastagast om Rõugõ vallan ka tõnõ Mustahamba külä, miä varrampa kuulu Haani valda. Kaeq Mustahamba (Haani). Kahrila-Mustahamba om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Kooniq 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist kand' külä nimme Mustahamba.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Mäe-Palo
Inne Eesti umavalitsuisi ümbretegemist 2017. aastagal oll' külä Haani vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Koraan
250px|thumb|Koraan
Koraan (araabia keelen أَلْقُرآن (al-qur'ān)) om muhamediuso pühäkiri. Koraanin ommaq kirja pantuq Allahi ilmutusõq Muhammadilõ aovaihõn 610-632.
Koraani panniq araabia keeles kirja Muhammadi ligimedseq. Pääle Muhammadi surma 632. aastagal kor'ati ülestähendüseq paarikümne aastaga kestel kokko. Ildampa tävvendedi noid kirävaihõmärke ja vabahellega, midä algusõn araabia kirän es olõq.
Siksälämägi
Siksälämägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Põrstõ järv
Põrstõ järv [.Põrstõ järv] om järv Vahtsõliina kihlkunna ja Setomaa, Vahtsõliina ja Miss'o valla piiri pääl.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Kultuur
Katõgooria:Kultuur
Chuch'e
Chuch'e om Põh'a-Korea doktriin esiqsaisvusõst. Seol om kolm ossa - oppus poliitilidsõst, majandusligust ja syalidsõst esiqsaisvusõst.
Katõgooria:poliitiga
Vedelüs
Vedelüs om ollussõ vorm, mil om piaaigo kimmäs maht, a olõ-i kimmäst kujjo. Vedelüs om likõ ja võtt anoma kujo. Vedelüst om rassõ kokko litsuq.
Vedelüseq ommaq näütüses vesi, õliq ja veri.
Katõgooria:Füüsiga
Sõariist
100px|thumb|[[Mõõk oll' vanast tähtsä sõariist]]
Sõariist vai vääs om riist, midä pruugitas sõan, et vaindlasõlõ vika tetäq vai hinnäst kaitsaq. Mõndsi vääse pruugitas ka jahi pidämises (jahipüss) vai spordin (sportpistol, vibu jt.).
Sõariisto om nii väega lihtsit (kasvai kivi vai kaigas) ku väega keeroliidsi (nt. aadompomm).
Bolivari Simon
Bolivari Simon (Simón José Antonio de la Santísima Trinidad Bolívar y Palacios, 1783–1830) oll' Ladina-Ameeriga revoluts'ooni juht ja nelä riigi riigipää.
Katõgooria:Venezuela poliitiguq
Vesi
250px|thumb|Meren ja pilvin om vetel vesi, [[iämägi|iämäen om tahhe vesi.]]
Vesi om kõgõ hariligumb vedelüs Maa pääl, tä katt kolm neländätjako Maa pinnast. Puhtal viil olõ-i haisu, mako ei värmi. Vesi om järvin, jõkin ja merin. Vihm om vesi, miä satas alla pilvist taivan. Ku vesi muutus väega jahhes, külmäs tä ärq nink täst saa iä vai lumi. Ku vesi lätt väega kuumas, nakkas tä kiimä nink täst saa toss.
Kasvõl, eläjil ja inemiisil om vaia vett juvvaq, et elon püssüq.
Katõgooria:Luudus Katõgooria:Ollussõq Katõgooria:Joogiq
Katus
pisi|Ruukatus 1890. aastist peri rehel pisi|Kapellbrücke katussõga sild Luzernin. Ehitet 14. aastagasaal
Matvere Marko
pisi|Matvere Marko (foto: [[Kikka Kaupo)]] Matvere Marko (sündünüq 4. radokuu pääväl 1968 Pärnon) om eesti laulja, näütelejä ja lavastaja.
Katus
Katussidõ tüübiq ja kujoq
Katussit om väega mitmõsugumaidsi: lastukatus, kimmkatus, klaaskatus, eterniitkatus, sindlikatus, pilliruukatus, plekk-katus, kivikatus, mätäskatus, laudkatus jne. Katussil ommaq ka esiqsugumadsõq kujoq, nt viilkatus, lammõkatus, mansardkatus.
Matvere Marko
Elokäük
Tä lõpõt' 1986. aastagal Pärno 1. Keskkooli. Pääle Lavakunsikateedri lõpõtamist 1990. aastagal läts' näütelejäs Talliina Liinatiatrihe, kon tüüt' 2004. aastaganiq.
Katus
Ütelüisi katussidõ kotsilõ
katõgooria:ehitüskunst
Matvere Marko
Televisioon
Katõgooria:Eesti lauljaq Katõgooria:Eesti näütelejäq
Murati
Murati om külä Võromaal Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan. Inne 2017. aastakka oll' külä Haani valla osa.
Murati külä om harvakülä – taloq saisvaq maa pääl harvakult ni tan eläs 23 inemist – (01.01.2019). Küläst juusk läbi Riia-Pihkva suurtii.
Murati järv
Külän om Murati järv. 1638. aastagal üteldi taa viikogo kotsilõ Morato järv, a lätläseõq kutsvaq taad Muratu järves. Järve kogopindala om 65,8 hektärit, tuust nii 14 protsõnti om Läti riigi territooriumil. Viikogon ommaq näutüses ahunaq, latigaq, havvõq, säreq ni linnaskalaq. Järve perve pääl kasusõq põlidsõq kasvoq, miä ommaq luuduskaitsõ all.
Kost sai külä hindä nime?
Om neli tõsõndit kuimuudu külä uma nime sai. Edimäne: Rahvaperimüse perrä sai külä hindä nime or'aaol ku ütte tallo käveq kõik ümbrekunna inemiseq kokko ja kaibsiq hindä murrit. Tallo nakati kutsma Murõdõ talos ni tuust tull' nimi Muradi vai Murat. Talopoja perrenimi om tõõnõ viiś kost külä hindä nime võisõ saiaq. Või-ollaq, et nime edimädse silbi o-d üteldi roodsiperi u-s ni XIX aastasaasast olõ-õs külä nime viimätses tähes joht i, aq a. Murati külä om Vinnemaast nii 19 kilomiitret kavvõn. Tuuperäst om võimalus, õt külä nimi om peri vinneperädse nimega Muraski küläst. Niisamatõ om võimalik, et piirkunna nimi tulõ türgüperätsest nimest Murat, a tuu olõ-õi nii tõõnäolinõ.
Murati külän olnuq asotusõq
Murati kar'amõisan, miä oll' Rogosi kar'amõisa üts jago, peeti pidossit ja edendedi seldsiello – tan oll' näütemängotsõõr, laulukuue ni maanaisi käsitüükursus. Murati Läti piiri pääl oll' ka piiripunkt. Edimäne piirikordon oll' 1945. aastagani huunõn, kon ildampa oll' kuul ja puut. Vahepäälsel aol valvõti piiri soojakun. Pääle tuud koliti Murati-Veclaicene piiripunkti huunõhe, kon olti 2002. aastaga hainakuuni, ku Eesti-Läti piir tetti vallalõ.
Ütismajand
Muratin oll' L. Koidula kolhuus, miä luudi 1949. aastagal. Tuu panti 1958. aastagal kokko Ruusmäe kolhoosiga ni kats aastakka ildampa sai Murati kolhuus Ruusmäe sovhoosi alaosakunnas. Sovhoosi tüütäjäjile ehitedi ka kortnamaja. Sovhoosin tüütedi 1990. aastani.
Kuul
Murati külän tetti 1947. aastagal vallalõ kuul, kon sai oppiq 1959. aastaga suvõni. 1950. aastani oll' kooli nimi Murati Säitsmeaastanõ Kuul, a pääle tuud nimitedi tuu ümbre Murati Algkoolis. Koolilatsõq saivaq tan oppiq vinne ja eesti kiilt, aritmeetikat, aoluku, maa- ni luudustiidüst. Kooli man oll' ka pruuvmisaid, kon kasviq koolilatsi kükädüq põrknaq ja kapstaq. Külaeläniguq saivaq ka kinon kävväq. Külän käve 1950–1951. aastil rändkino ni filme kaeti inämbähe erämajan, kon kino oll' 1953. aastani. Kinon kaeti päämidselt NSV Liido filme, a sääl näüdäti ka Ameeriga seigelüsfilmi „Tarzan“.
Poodiq
Külän om olnuq aastakkõ joosul neli puuti (kats olliq veidükeist aigu Murati sovhoosi lähkün, üts Riia-Pihkva suurõtii veeren ja viimäne oll' 1964. aastagast umaaolidsõn Murati Algkooli huunõn. Ao joosul jäi elänikke hulk vähämbäs ni tuuperäst panti puut 1990. aastil kinniq. Pääle tuud sai 2006. aastani süvväq ostaq autolaavka päält, miä tull' egä neläpäiv inneskidse poodi mano.
Lätteq
katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Paidra
Paidra om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Akkadi kiil
thumb|400px|Akkadikeeline kiri.
Akkadi kiil (akkadi keelen lišānum akkadītum) om välläkoolnuq semiidi kiil, midä kõnõldi muistitsõn Mesopotaamian. Akkadi kiil om kõgõ vanõmb teedäqollõv semiidi kiil. Taad kirotõdi kiilkirän. Akkadi keelel ommaq ka tugõvaq sumõri keele mõoq, selle et nuuq kats kiilt ommaq tõõnõtõõsõlt väega pall'o lainanuq. Akkadi keele kõgõ lähkümb sugukiil om eblaiidi kiil, miä om ka vällä koolnuq.
Üleskirotusõq
Edimädseq akkadi keele üleskirotusõq ommavaq peri katõkümnest ütsändast aastagasaast inne miiq aoarvamist. Nuuq ommavaq löütüq sumõri tekstest, a mõni aastagasada ildambast aost ommaq löütüq joba tävveste akkadi keelen kirotõduq tekstiq.
Keeleoppus
Akkadi keelen oll' kolm käänüst (nimekäänus, umakäänus ja osakäänus), kolm arvo (ütsüs, kats'us ja mitmus) ja kats suku (miissugu ja naissugu).
Välläkuulminõ
Vällä kuuli akkadi kiil edimädsel aastagasaal inne miiq aoarvamist.
Katõgooria:Keeleq
Hades
200px|thumb|Hades [[Kerberosõga (Heraklioni Arkeoloogiamuusõum)]]
Hades küsse Zeusilt ütte timä tütrist naasõs, Zeus lubasigi tiäle uma ja Demeteri tütre Persephone. Hades tiidse, et Demeter om tuu vasta ja nii rüüvse tiä Persephone väega. Ku Demeter tuust teedäq sai, olľ tiä maruvihanõ ja saatsõ suurõ häöngi ja puudusõ maa pääle, kooniq timä tütär tagasi lastas. Zeus olľ sunnit alla andma ja tütrik tuudi Allilmast tagasi, a aastaga tulõ tä kolmõs kuus tagasi Hadesõ mano. Tuul aol – talvõl – om kõik maa täüs leinä ja kurbust.
Hadest kujotõdas ku tumõhidõ habõnidõga kuninglist jumalat ni sagõhõhe saat tedä kolmõ pääga põrgupini Kerberos. Kuigiq täämbädsel pääväl köütüs Hades kurja ja halvaga, om tiä Vana-Kreeka mütoloogian altruistlik kangõlanõ, kiä om innemb passiivnõ ku halb.
katõgooria:Vanakreeka mütoloogia
Sikalaanõ
Sikalaanõ om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Paabõl
Paabõl om Piiblin seletet liin muistitsõn Mesopotaamian. Aoluulidsõn kontekstin tundas taad Babüloni nime all.
Paabõl piiblikombõn
Piiblilegendi perrä lõi Paabõli liina Sinearimaalõ Eufrati jõõ viirde perän viiuputust kõva jahimiis Nimrod. Ildampa sai tuust Paabõlimaa pääliin.
Kuq Paabõli riik vägeväs sai, muutuq tuu eloniguq uhkõs ni otsustivaq ehitäq taivahe küündüvä Paabõli torni. Tuupääle segäsi Jummal ehitüsmiihi keeleq nii ärq, et nuuq ütel pääväl äkki inämb ütstõõsõst arvo es saaq ni lätsiväq lakja, jätiväq torniehitüse katski; varrampa ollivaq kõik kõnõlnuq samma kiilt. Tuust luust om peri ütelüs paabõli segähüs.
Illatsõmal aol oll' Paabõl Piibli perrä kotus, kohes Babüloonia kuning Nebukadnetsar II kiudut' osa alaq hiitetüid juutõ. Sääl eletüt aigo kiudutamisõst kooniq tuuniq, kuq juudõl lubati jälq kodomaalõ tagasi minnäq, kutsutas Paabõli vangipõlvõs.
Siumägi
Siumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Paabõl
Paabõl piiblikombõn
Vahtsõ Tõstamendi kombõn tundas Paabõlit kuq ilmaliina, miä om sündsüse hukkaminegi ja jumalakoirusõ tunnismärk. Johannõsõ avaldamisõraamatun ja mitmin tõisin teossin kuulutõdas toolõ mitu kõrda kato. Avaldamisõraamatun kujotas Paabõlit naanõ, niikutsut Paabõli huur.
Periolõminõ
Nimi Paabõl om võro kiilde ümbresäet tõõsõnd heebrea nimest בָּבֶל (Babel). 1. Moosõsõ raaamatun (1Mo 11:9) tõlgutas nimme Babõl tulõnõvat tegosõnast בלבל (bilbél), „segähämä“, miä juhatas kiili segähämise luu mano.
Periselt om heebreä nimi peri ummakõrda Babüloni akkadikiilsest nimest Bab-ili. Tuud tõlguti joq Babüloonian kuq „jumalidõ värdet“, aq tõõnäolidsõlt om tuu sõskiq rahvalik arvaminõ. Nime edimäne tähendüs ja periolõk om tiidmäldäq.
Aoluulinõ tagamaa
Lisas Babülonile om ka tõiõsil legendi osõl aoluulinõ tagamaa. Sinearimaad tunnõtas täämbädsel pääväl aoluukirändüsen Sumõri nime all, sääl oll' üts ilma vanõmbit tsivilisatsiuunõ. Nimrodit om köütet sakõstõ Mesopotaamia jumala Ninurtagaq, kuikiq om kaq tõisi periolõgiseletüisi (nt Uruki kuning Enmerkar). Paabõli torni mõttõ alossõs om arvadaq mesopotaamlaisi kommõq luvvaq liinohe suuri astmõktempliid tsikuraatõ, täpsämbähe Babüloni tsikuraat Etemenanki.
Juudiq ollivaq tõtõstõ üts rahvist, kedä Vahtsõ-Assüüriä riigin ütest kotussõst tõistõ elämä panti. Taa riiklidse poliitiga võtõq pidi avitama alaqhiidetüid maid rahustaq ja suurriigi valitsusõlõ alaqhiitäq. Kuning Nebukadnetsari edimäne nimi oll' Nabu-kudurru-ussur.
Paabõl täämbädse päävä kultuurin
Kuna Piibli om Euruupa kirändüse kaanonis, ommaq säälseq motiiviq andnuq pikkä aigo lätteainõt kõgilõ Euruupa kultuuri valdkunnõlõ. Paabõli legendiq ommaq löüdnüq kotussõ kirändüsen, kunstin, filmin jm.
Paabõli torni ommaq kujotanuq näütüses Pieter Bruegheli vanõmb, Lucas van Valckenborch ja M. C. Escher.
Ulmõseriaalilõ „Babylon 5“ nime andnuq ilmaruumijaam Babylon 5 luudi Paabõli näüdüsse perrä, kuna oll' mõtõld mitmõsugumaidsi tsivilisatsiuunõ kokkusaamisõ kotussõs, kon segähüseq rassiq, kultuuriq ja keeleq.
Eesti kirändüsen om Paabõli võtnuq hindä liinilma aloskujos ja nimes Remsu Olev romaanin „Kurbmäng Paabõlin“. Kiilisegähämise luku om tõlgutanuq Kasagu Enn romaanin „Vaba pattusadamisõ säädüs“.
Nimi Paabõl Eesti keelen
Teno nimekujo Paabõl juurdumisõlõ eesti piiblikeele kombõn pruukvaq mõnõq usotiidläseq taad täämbädseniq pääväniq kaq aoluulisõ Babüloni kotsilõ. Sääne nimepruukminõ olõ-iq sõskiq kiräkeelen lajalt levinüq egaq normeerit.
Nimme Paabõl Babüloni ja nimme Paabõlimaa tuu ümbre olõva maa kotsilõ ommavaq tarvitanuq näütüses „Piibliteedüssõnaraamat“ (1996) ja „Piibliatlas“ (1994, 4 kaarti, lk 18-19), sammamuudu Masingu Uku uman käsikirälidsen loenguüleskirotusõn „Iisraeli rahva aolugu“.
katõgooria:Mesopotaamia katõgooria:Piibli
Julius Caesar
Gaius Julius Caesar (100 i.m.a. – 44 i.m.a.) oll' Vana-Rooma väejuht, poliitik ja kiränik. Täl oll' tähtsä osa tuun, et Rooma Vabariigist sai Rooma impeerium.
Tšetšeeniä
Tšetšeeniä ehk Tšetšeeniä Vabariik om Vinnemaa võimu alonõ vabariik Volga föderaalringkunnan.
Tšetšeeniä suurõmbaq liinaq ommaq Groznõi, Šali, Urus-Martan, Gudermes ni Argun.
Tšetšeeniä ammõtligus keeles om vinne keele kõrval ka tšetšeeni kiil.
Kaeq viil
Katõgooria:Tšetšeeniä Katõgooria:Vinnemaa
Kuningakopli oja
Kuningakopli oja vai Tõnu oja om uja Urvastõ kihlkunnan. Tä juusk kur'a käe puult Mustajõkkõ paigan, kost Mustajõõ suuni om 69,2 km.
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq
Mäe-Suhka
Mäe-Suhka om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Kunst
pisi|Kunst Kunst om tuu, ku inemine loomingulidsõlt tege midägi, miä mõotas miili vai tundit, vai luu kunstilidsõ kujondi.
Kunsti ala kuulusõq muuhulgan kujotaja kunst, tarbõkunst, ehitüskunst, muusiga, ilokirändüs, tandsukunst ja näütekunst (tiatri).
Katõgooria:Kunst
Kirvõs
250px|thumb|Puulahkmisõ kirvõs
Kirvõs om tüü- ja sõariist, midä om tarvitõt joba väega vanast aost. Kirvõga saa puud rakoq, lahkuq ja tahvitsaq.
Katõgooria:Tüüriistaq
Umasõna
Umasõna om keele põlinõ uma sõna vai keelen kodotsõs saanuq lainsõna, mil olõ-õi võõras peetävit struktuurijuuni.
Umaqsõnaq ommaq nt "käümä", "mahtuma".
Umasõna vastand om võõrassõna.
Katõgooria:Keeletiidüs
Sulumägi
Sulumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Ohvitsiir
Ohvitsiiris nimmatas sõamiihi päämiist, kiä võit kõrra perrä noile käskü andaq.
Afon Dyfi
Katõgooria:Kõmrimaa jõõq
Pältri järv
Pältri järv vai Pältre järv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Ülene keeletiidüs
Kirändüs
Katõgooria:Keeletiidüs
Eestläseq
pisi|Rahvarõivin eestläseq. Eestläseq (varahadsõmb umanimitüs maarahvas) om õdagumeresoomõ rahvas, Eesti põlisrahvas. Inämbüse eestläisi imäkiil om eesti kiil.
Eestläisi etnilidseq alambrühmäq ommaq näütüses võrokõsõq, setoq, mulgiq, saarlasõq ja hiidlasõq.
Rahvusõ tõlgõndamisõs pruugitas Eestin nn Kulturnation ' i põhimõttit: ütist kiilt ja kultuuriruumi. Taa om tõistmuudu, ku mitmin suurriigõn, nigu S'aksamaa ja Prantsusmaa, kon rahvusõ liikmõs loetas kõiki riigin elävit inemiisi.
2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' eestläisi Eestin 903 000 inemist (69,7%).
Välänpuul Eestit eläs umbõs 160 000 väliseestläst vai eesti päritologa inemist. Päält Eesti eläs eestläisi rohkõmb viil Vinnemaal, Soomõn, Roodsin, USAn ja Kanadan.
Palomõtsa
Palomõtsa om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Eestläseq
Katõgooria:Õdagumeresuumlasõq
Skulptuur
250px|thumb|[[Michelangelo kujo "Pietà", 1499.]]
Palomõtsa
Kuulsambaq inemiseq
Haagivangi Johan
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Skulptuur
Skulptuur om kolmõmõõtmõlinõ kunstiteos, miä om tett kõvast vai plastilidsõst matõrjalist, harilikult kas kivist, metalist, puust vai klaasist. Skulptuurõ tegeväq kujoragojaq (skulptoriq).
Film
Film om filmikunsti teos, miä om üles võet teedüskandja pääle nink midä saa näüdädäq kaadrõviisi, hariligult 24 kaadrõt sekondin. Filme võetas hariligult üles filmikaamõraga ja noid näüdätäs kinon vai televiisorin.
Skulptuur
Katõgooria:Skulptuur
Meerapalo külä
Meerapalo om külä Miiksi vallan Räpinä kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Miiksi vald
1856
1856. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10069. aastak sirvikallendri perrä.
Soemõisa
Soemõisa om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Regent
Regent om riigipää monarkistligun riigin.
Soemõisa
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Regent
Kitsamban tähendüsen om regent inemine, kiä täüt monarki ülesandit, ku tegelik riigipää om alaiäline, tõbinõ vai muial.
Katõgooria:Ammõdiq
Muhamed
Katõgooria:Muhamediusk Katõgooria:Saudi Araabia inemiseq
Capet' Hugues
Capet' Hugues (Hugues Capet, u. 940 – 996) oll' edimäne Prantsusmaa kuning timä perrä nime saanust kapõtingõ suust. Tä krooniti kuningas 3. hainakuu pääväl 987 nink tä pidi tuud ammõtit uma surmani 24. rehekuu pääväl 996.
Kiviõli
Kiviõli om liin Hummogu-Viromaal Lügänüse vallan.
Liin om alostõt 1922. aastal, liinaõigusõq saanuq 1946. aastal. Aastil 1957–1991 oll' Kiviõli Kohtla-Järve osa.
Kiviõli liin om nime saanud inne II ilmasõta aktsiaseldsi Eesti Kiviõli perrä.
2000. aasta inemiisi kokkolugõmisõ perrä olliq liina elonigõst vindläseq 51% ja iistläseq 39,4%. 1. vahtsõaastagakuu 2010 oll' liinan elänikke 6606.
Kiviõlin om kats kuuli – Kiviõli l. Keskkuul ja Kiviõli Vinne Gümnaasium.
Aastagal 2020 oll' Lügänüse vallavanõmb Eiche Andrea.
Lätteq
Katõgooria:Eesti liinaq
Suumägi
Suumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Miiksi mõisa (külä)
Miiksi mõisa vai Miiksi vai Miikse om külä Miiksi vallan Räpinä kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Miiksi vald
Kärgula oja
Kärgula oja om uja Urvastõ kihlkunnan. Tä juusk Võhandu jõkkõ.
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq
Raadio
thumb|right|VEF-tüüpi raadioaparaat
Raadio om signaalõ saatminõ raadiolainidõ (elektromagnõtlainidõ) abil, miä ommaq sagõhussõga mõnõst kiloherdsist kooni 3 THz.
Raadiolainidõga saadõtas lakja raadiosaatit, midä inemiseq saavaq kullõldaq raadioaparaatõga.
Katõgooria:Raadio
Mäe-Tilga
Mäe-Tilga om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Käänüs
Käänüs om nimisõna grammatilinõ katõgooria, miä and lausõn või lausõjupi seen edesi sõna süntäktilist rolli ja grammatilist köüdüst tõisi sõnnoga.
Käänüsit om mitmõsugumaisi ja egän keelen esiq pall'o; näütüses ladina keelen on kuus käänüst, eesti keelen kõnõldas nellästtõistkümnest käänüssest, võro keelen pruugitas 13 käänüst, päält tuu om viil mõnõq, midä pruugitas harva vai eesti keele mõotusõl (nt olõjakäänüs).
Võro keele käänüsseq
Panõq tähele, et mõnõl puul üteldäs käänüsside küsümüisi hoobis tõisildõ, tan om tuud vanaq aoluulidsõq mooduq. Tuu ei tähendäq, et muial kõnõldas võlssi, a et võro kiil ei olõ peris ütesugumanõ.
Päält naidõ om viil käänüssit, miä omma aoluulidsõlt kelen olnuq, a midä seo ilma aigu pruugitas harvõmb vai õnnõ mõnõn sõnavormin.
Süvälohomägi
Süvälohomägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Tüüriist
200px|thumb|Muistinõ (ülevän) ja s'ooilmaaignõ (all) [[väits]]
Tüüriist om inemise tett vai tarvitusõlõ võet asi, midä pruugitas tuu jaos, et mõnda tüüd olnuq lihtsämp tetäq vai asja lihtsämp valmistaq. Näütüses vikaht, vigõl ja rihä ommaq hainatüüriistaq.
Katõgooria:Tüüriistaq
Tialasõ
Tialasõ om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Džainism
200px|thumb|Džainismi täht
Valparaiso
300px|pisi|Valparaiso vanaliin 300px|pisi|Valparaiso kaehus mere poolõ Valparaiso om liin Tsiili keskosan.
Katõgooria:Tsiili liinaq
Džainism
Katõgooria:Usk
Rahvamuusiga
Rahvamuusiga om määntsegi rahva muusiga, midä andas edesi suulidsõlt. Rahvamuusiga hulka kuulusõq rahvalauluq ja pilliluuq, midä hariligult om mängit tandsus.
Kaeq viil
Katõgooria:Muusiga
Folk music
Sõamägi
Sõamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Ökolingvistiga
Ökolingvistiga om lähenemisviis keeletiidüsen, miä püürd tähelepanno mitte õnnõ kiili arõngu sotsiaalsõlõ keskkunnalõ, a ka ökoloogilidsõlõ kontekstile.
Santiago
pisi|Santiago Santiago om Tsiili pääliin nink kõgõ suurõmb liin.
Katõgooria:Tsiili liinaq Katõgooria:Pääliinaq
Ütiskiil
Ütiskiil om kiräkeelele lähkü kõgõ rahva kõnnõkiil.
Katõgooria:Keeletiidüs
Castro Fidel
Castro Fidel ( audio) (Fidel Alejandro Castro Ruz, sündünüq 1926, koolnuq 2016) oll' Kuuba poliitik, Kuuba riigipüürdmise juht. Tä oll' 1959–1976 Kuuba pääministre nink aastagil 1976–2008 Kuuba Riiginõvvokogo ja Ministride Nõvvokogu päämiis. 2011. aastani oll' tä Kuuba Kommunistligu Partei edimäne sekretär.
Katõgooria:Kuuba poliitiguq
Ritska järv
Ritska järv [Rits'ka järv] vai Ritsika järv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Savioru
Savioru om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Paloveere
Seo artikli kõnõlõs küläst Võro vallan. Ka Setomaal om samanimeline külä, kaeq Paloveere (Setomaa).
Paloveere om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Tammõkannumägi
Tammõkannumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Pari
Pari om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Niamey
Niamey om Nigeri pääliin.
Rabczewska Dorota
Doda (Dorota Rabczewska, sündünüq 1984, Ciechanówn, Poolan) om poola tsäss- ja popmuusik.
Võõrassõna
Võõrassõna om lainsõna, miä olõ-õi tsihtkeelen tävveligult kodotsõs saanuq. Tä om umistsõnost ja kodotsõs saanuist lainsõnost tõistõ võõraperäliidsi helle vai muiõ võõridõ juuni poolõst.
Rabczewska Dorota
Välislink
Katõgooria:Poola lauljaq
Võõrassõna
Katõgooria:Keeletiidüs
Parapalo külä
Parapalo vai Parrapalo om külä Miiksi vallan Räpinä kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Miiksi vald
Klassikalinõ muusiga
Klassikalidsõ muusiga all mõtõldas hariligult muusikat, midä kirotivaq Õuruupa viiesepäq umbõs aastagil 1550-1900, vai sõs tuu muusiga muudu muusikat. Kuulsambaq klassikalidsõ muusiga luujaq ommaq olnuq Bachi Johann Sebastian, Haydni Joseph, Mozarti Wolfgang Amadeus, Van Beethoveni Ludwig.
500px|thumb|Klassikalidsõ muusiga kontsõrt
Katõgooria:Muusiga
Oluq
Oluq om kesvist ja viist tett alkoholiga juuk.
Haug
Haug vai harilik haug (Esox lucius) om kala havvõliidsi (Esociformes) seldsi hauglaisi (Esocidae) sugukunna ainukõsõst perrekunnast havvõq (Esox).
Vällänägemine
Haug om pikligu kihäga jä pää om terävä pardsinoki kujoga. Sälä- ja tagaotsahormussõq ommaq hanna lähkül. Päälagi ja säläosa ommaq hariligult tummõrohilidsõq, kõtualonõ valgõ vai kõllakas. Külgi pääl ommaq hariligult kõllakaq lapikõsõq vai triibuq. Noorõmbaq kalaq ommaq tumõhõmpi põikijuttõga. Pruuni viiga järvin või haug ollaq piä tävveligult must. Silmäq ommaq suurõmbapuulsõq. Suu om suur ja alalõvvaluiõ pääl om 10–20 kihva, ülälõvvaluiõ pääl suulaen om hulga tsill'okõisi taadõpoolõ viltu hambit, mink abil ei saaq saak suust vällä päsedäq. Haug on kipõ kasvoga, Eesti viin ommaq aasta vannudsõq havvõq keskmädselt 15–17 cm pikäq ja 18–25 grammi rassõq, kolmõaastadsõq 36–39 cm ja 240–320 g, viieaastadsõq 53–56 cm ja 850–1100 g, säidsmeaastasõq 67–72 cm ja 1,9–2,4 kg, kümneaastadsõq 88–94 cm ja 4,5–6 kg, viietõistkümneaastadsõq 117–123 cm ja 11–14 kg. Eestin kasus haug kõgõ kipõmbahe Peipsin, sääl ommaq viieaastadsõq inämbüiste 1,5–2,5 kg, kümneaastadsõq 8–10 kg. Imädseq kasusõq kipõmbahe ja eläseq kavvõmb ku esädseq.
Oluq
Katõgooria:Joogiq
Haug
Süümine
Noorõlt süü haug zooplanktonit, mõnõ kuu vannudsõlt nakkas rüüvkalas ja sis ommaq põhisöögis ahhun, särg, kusk, suurjärvin tint, meren räim jt. Kõgõ inämb süü haug keväjä peräst kudõnõmist ja suvõ tõsõl poolõl, talvõl süü veidüq ja kudõnõmisaol piaaigu ei süüki. Püüd saaki varitsõdõn, kipõ tsusahusõga. Tuud avitasõq tetäq tagomadõq hormusõq, mis tegeväq havvõ hannalöögi väega võimsas.
Rahvaperimüs
Pall'o vanarahva uskmiisi om köüdet havvõ kudõnõmisaoga – ku tull' inne ijä minekit kudõnõma, arvati varahast keväjät, ku madala vii seen kudõsi, tulõvat halv viläsaak. Perimüslikke juttõ om hiidhavvõst, kiä elävät sügävä vii seen, olõvat ilmadu vana ja sammõldunu, haug olõvat ka ilmadu suurõ väega vetevalla elänik. Rahva siän om levinü Havvõ pääluu alalõhoitminõ, vahepääl saina külge pandminõ. Tuu pääluu seen ommaq luuq ristikujolidselt kokko kasunu ja tuuperäst om havvõ pääluud pruugit maagilidsõs as'as näütüses kalavõrkõ suidsutamisõl, et hääd kalaõnnõ saiaq. Ku keväjä edimäne püvvet kala oll haug, tulõvat kah hää kalaõnn.
Haug ku söögikala
Havvõ liha om laih ja passis häste dieetsöögis. Sälläosan om pall'o luid ja tuuperäst tetäs sagõhõlõ havvõlihast kotlette vai hakkmassist süüke. Tedä ku söögikalla kitetäs inämb sääl, kon muid kallu veidemb om. Tä om populaarnõ kala prantsusõ köögin. Süvväs ka praaditut havvõmarja, praatmisõ aigu tulõ üles esiqmuudu kirbõ hõng.
Muu
2007. aastagal Eesti rahvuskala valimisõl jäi haug napilt tõsõs ja edimädse kotussõ sai räim napilt hindäle.
Haug om aasta kala 2021.
Lätteq
Katõgooria:Kalaq
Perämõtsa (Võro)
Perämõtsa om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
1855
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1855
Van der Weydeni Rogier
Van der Weydeni Rogier (Rogier van der Weyden, 1399 or 1400 -1464) oll' hollandi kunstnik.
Pilte
Katõgooria:Hollandi inemiseq Katõgooria:Hollandi kunstniguq
Judaism
250px|thumb|Judaismiga köüdetüid asjo.
Judaism vai juudiusk om juudi rahva usk. Judaism om monoteistline usk, miä tuginõs Vanalõ Testamendile, esieränis viiele Moosõsõ raamadulõ ja Talmudilõ. Tä tekkü II aastagatuhandõl i.m.a. Judaismist ommaq vällä kasunuq ristiusk ja muhamediusk. Iisraelin om judaism kõgõ tähtsämb usk.
Kaeq viil
Katõgooria:Judaism
Märdimiku
Märdimiku om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
2022. aastaga jalgpalli maailmameistrevõistlusõq
pisi|2022. aastaga jalgpalli maailmameistevõistlusõq peeti Katarin. Jalgpalli maailmameistrevõistlusõq 2022 olliq 22. maailmameistevõistlusõq jalgpallin, miä peeti 20. märtekuu pääväst 18. joulukuu pääväniq 2022 Katarin. Esiqeräline as'alugu oll', et võistlusõq peeti talvõl, selle et suvõl om Katarin hariligult üle 40 kraadi kuuma, miä om mängjile oholinõ.
Võistluisi kõrraldamisõ andminõ Katarilõ oll' pikkä aiga kahtlanõ, peläti, et otsusõ tegijile annõti miilhääd. Staadionõ ehitämisega kuuli nii 1000 võõrtüülist.
Eesti es päseq turniirilõ mängmä. Kõgõ lähemb maa, kiä võistluisist ossa võtt', oll' Poola. Vinnemaa pidi tulõmuisi poolõst ossa võtma, a näil keeleti ossavõtminõ ärq sõa alostamisõ peräst Ukrainaga.
Staadion 974
Staadion 974, kohe saa mängo kaema minnäq 40 000 inemist, oll' ehitet merekonteinerest ja oll' edimäne aotlinõ mängokotus jalgpalli maailmameistevõistluisi aoluun. Päält turniiri võeti staadion kuust vallalõ. Staadion tetti vallalõ märtekuun 2021. Staadioni 974 pääl mängiti seo turniir säidse mängo. Staadioni nimi tull' Katari telehvoni suunakoodist.
Al Thumama
Al Thumama staadion ehitedi vahtsõst turniiri jaos. Staadionilõ saa mängo kaema minnäq 40 000 inemist. Staadionil peetäs katõsa mängo.
Khalifa International
pisi|Brasiilia ja Argentina mäng Khalifa International staadioni pääl 2010. aastagal Staadion Khelifa International om ehitet 1976. aastagal. Inne turniiri ehitedi sinnäq kotussit manoq ja sinnäq saa mängo kaema minnäq päält 40 000 inemise.
Ahmad bin Ali
Ahmad bin Ali staadion ehitedi edimält 2003. aastagal ka lahoti vahtsõ ehitämises 2016. aastagal. Staadionilõ mahus mängo kaema 40 740 inemist. Staadionil peeti seo turniir säidse mängo.
Lusail
pisi|Argentiina ja Mehhiko mängo alostus Lusaili staadioni pääl Lusaili staadion om Katari kõgõ suurõmb staadion ja taa ehitedi õkva jalgpalli maailmameistrevõistluisi jaos Lusaili liina. Turniiri aol sai sinnäq mängo kaema minnäq 88 966 inemist, tulõvigun võetas kotussit veidembäs ja mängo saa kaema minnäq 40 000 inemist. Luisaili staadioni pääl mängiti täüsmaja iin Argentiina ja Prantsusmaa finaalmäng.
Grupp A
21. märtekuu päiv kl 19.00. Senegal' 0 – 2 Holland. Al Thumamai staadion, Doha. Kaejit: 41 721. Pääkohtumõistja: Sampaio Wilton (Brasiilia).
25. märtekuu päiv kl 19.00. Katar 1 – 3 Senegal'. Al Thumamai staadion, Doha. Kaejit: 41 797. Pääkohtumõistja: Lahozi Antonio Mateu (Hispaania)
25. märtekuu päiv kl 19.00. Holland 1 – 1 Ecuador'. Khalīfah' staadion, Al Rayyan. Kaejit: 44 833. Pääkohtumõistja: Ghorbali Mustapha (Alžeeria)
29. märtekuu päiv kl 18.00. Holland 2 – 0 Katar. Al Bayti staadion, Al Khor. Pealtvaatajaid: 66 784. Pääkohtumõistja: Gassama Bakary (Gambia)
Grupp B
21. märtekuu päiv kl 16.00. Inglüsmaa 6 – 2 Iraan'. Khalīfah' staadion, Al Rayyan. Kaejit: 45 334. Pääkohtumõistja: Clausi Raphael (Brasiilia)
21. märtekuu päiv kl 22.00. Ameeriga Ütisriigiq 1 – 1 Kõmrimaa. Ahmad bin Ali staadion, Al Rayyan. Kaejit: 43 418. Pääkohtumõistja: Al Jassimi Abdulrahman (Katar)
25. märtekuu päiv kl 13.00. Kõmrimaa 0 – 2 Iraan'. Ahmad bin Ali staadion, Al Rayyan. Kaejit: 40 875. Pääkohtumõistja: Toca Mario Alberto Escobar (Guatemala)
25. märtekuu päiv kl 22.00. Inglüsmaa 0 – 0 Ameeriga Ütisriigiq. Al Bayti staadion, Al Khawr. Kaejit: 68 463. Pääkohtumõistja: Valenzuela Sáezi Jesús (Venetsueela)
29. märtekuu päiv kl 22.00. Kõmrimaa 0 – 3 Inglüsmaa. Ahmad bin Ali staadion, Al Rayyan. Kaejit: 44 297. Pääkohtumõistja: Lahozi Antonio Mateu (Hispaania)
29. märtekuu päiv kl 22.00 Iraan' 0 – 1 Ameeriga Ütisriigiq. Al Thumama staadion, Doha. Kaejit: 42 127. Pääkohtumõistja: Vinčići Slavko (Sloveeniä)
Grupp C
22. märtekuu päiv kl 13.00. Argentiina 1 – 2 Saudi Araabia. Lusaili staadion, Lusail. Kaejit: 88 012. Pääkohtumõistja: Vinčići Slavko (Sloveeniä)
22. märtekuu päiv kl 19.00. Mehhiko 0 – 0 Poola. Staadion 974, Doha. Kaejit: 39 369. Pääkohtumõistja: Beathi Chris (Austraalia)
26. märtekuu päiv kl 16.00. Poola 2 – 0 Saudi Araabia. Education City, Doha. Kaejit: 44 259. Pääkohtumõistja: Sampaio Wilton (Brasiilia)
26. märtekuu päiv kl 22.00. Argentiina 2 – 0 Mehhiko. Lusaili staadion, Lusail. Kaejit: 88 966. Pääkohtumõistja: Orsato Daniele (Itaalia).
30. märtekuu päiv kl 22.00. Poola 0 – 2 Argentiina. Staadion 974, Doha. Kaejit: 44 089. Pääkohtumõistja: Makkelie'i Danny (Holland)
30. märtekuu päiv kl 22.00. Saudi Araabia 1 – 2 Mehhiko. Lusaili staadion, Lusail. Kaejit: 84 985. Pääkohtumõistja: Oliveri Michael (Inglüsmaa).
Grupp D
22. märtekuu päiv kl 16.00. Taani 0 – 0 Tuneesiä. Education City, Doha. Kaejit: 42 925. Pääkohtumõistja: Palazuelosõ César Arturo Ramos (Mehhiko).
22. märtekuu päiv kl 22.00. Prantsusmaa 4 – 1 Austraalia. Al-Wakra staadion, Al-Wakra. Kaejit: 40 975. Pääkohtumõistja: Gomesõ Victor (Lõuna-Aafrika).
26. märtekuu päiv kl 13.00. Tuneesiä 0 – 1 Austraalia. Al-Wakra staadion, Al-Wakra. Kaejit: 41 823. Pääkohtumõistja: Sieberti Daniel (S'aksamaa).
26. märtekuu päiv kl 19.00. Prantsusmaa 2 – 1 Taani. Staadion 974, Doha. Kaejit: 42 860. Pääkohtumõistja: Marciniaki Szymon (Poola).
30. märtekuu päiv kl 18.00. Austraalia 1 – 0 Taani. Al Wakra staadion, Al-Wakre. Kaejit: 41 232. Pääkohtumõistja: Ghorbali Mustapha (Alžeeria).
30. märtekuu päiv kl 18.00. Tuneesiä 1 – 0 Prantsusmaa. Education City, Doha. Kaejit: 43 627. Pääkohumõistja: Congeri Matthew (Vahtsõnõ Meremaa).
3.-4. kotussõ mäng
17. joulukuu päiv kl 17.00. Horvaatia 2 – 1 Maroko.
Finaal
18. joulukuu päiv kl 17.00. Argentiina 3 – 3 Prantsusmaa, penaltilöögiq Argentiina 4 – 2 Prantsusmaa.
Välälingiq
Katõgooria:Jalgpalli maailmameistrevõistlusõq
Kerberos
200px|thumb|Kerberos. Detail skulptuurist, midä hoiõtas Heraklioni Arkeoloogiamuusõumin.
Püssi
Püssi om liin Hummogu-Viromaal Lügänüse vallan. 2013. aastagast om Püssi Lügänüse valla all ja mitte inämb esiqsaisja umavalitsus.
Kerberos
Kerberos (vanakreeka keelen Κέρβερος) olľ Vana-Kreeka mütoloogian mitmõ pääga põrgupini, kiä vahtsõ Allilma väräjät, et hoitaq kuulnuidõ vaimõ pagõmast. Tedä seletedäs inämbüste ku kolmõ pääga pinni sivvuhanna, sivvõst laka ja lõvi küüdsiga. Kuna tedä om ni antiik-kreeka ja antiik-rooma ku ka muudsan kirändüsen ja kunstin pall'o kujotõt, vari'iirüseq esiq autoridõ ettekujotusõn nii Kerberosõ vällänägemine ku tagaperä timä ümbre. Kõgõ suurõmb om lahkominek päie arvon: inämbüste kujotõdas tedä kolme pääga, vaihõl ka üte vai katõ vai esiki kooniq viiekümne pääga. Võimalik, et nii suurõ arvo puhul ommaq ka siugõ pääq sekkä rehkendedüq.
Püssi
Edimäne kõrd kirotõdi Püssist 1472. aastagal. Sõs oll' Püssi allõv rasõhõhe läbitäv soinõ maa-ala.
Kerberos
Kerberosõ vanõmbaq olliq Echidna, kiä olľ poolõlistõ naanõ ja poolõlistõ siug, ni Typhon, saa maopääga tuld sülgäv hiiglanõ, kedäs esikiq Olümpose jumalaq pelgsiq. Kerberosel olľ kolm veljä. Edimält Orthros, kedä kujotõdi ku katõ pääga põrgupinni, tõõsõs Lerna hüdrä, pall'odõ päiega jälehüs, kink hingüs häöť kyik elävä, ni viimäte Kimäär, kiä olľ iistpuult lõvi, keskest kits ja takastpuult siug.
1784
1784.  aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 9997. aastak sirvikallendri perrä.
Püssi
Edimäne tüüstüsettevõtõq oll' Püssi mõisa lavvalõikus Purtse jõõ veeren. Köüdüssen tuuga om Püssi mõisat nimmat ka Uue-Purtses.
Parhillaq tüütäseq liinan ka kohvitüüstüs, müüblitüükoda ja eelektrijaam. 1926. aastagal ehitedi Püssi koolimaja. Seo ilma aigo kutsutas tuud Lügänüse Keskkoolis.
Kerberos
Kerberosõ eläväst pääst kinniq püüdmine olľ viimäne vägitego, midä kuning Eurystheus sundõ Heraklest tegemä, et hüäskelläq timä ja Megaira latsi tapminõ. Herakles sai tuuga nakkama ja vei pini Eurystheusõ mano. Kuning peläs' Kerberost nii pall'o, et karas' pithostõ, suurdõ hoiuvaasi, ja pallõl' Heraklesel Kerberos Allilma tagasi viiäq ni lask' tä vastatasos vabas vägitekõ tegemisest.
1784
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:18. aastagasada 1784
Püssi
Püssin elli 2011. aastaga inemiisi kokkolugõmisõ perrä 1083 inemist.
Lätteq
Katõgooria:Eesti liinaq
Kerberos
katõgooria:Vanakreeka mütoloogia
Põlva Vabahussõa mälehtüssammas
thumb|300px|Põlva Vabahussõa mälehtüssammas
Põlva Vabahussõa mälehtüssammas om mälehtüssammas, minka om pistü pandnu Põlva kihlkunna rahvas  Vabahussõan ja Edimädsen ilmasõan hukka saanuisilõ uma kihlkunna sõamehile. Sammas om Põlva keskliinan kerigu värehti kõrval.
Põlva vabahussamba edeküle pääl om kolm plaati. Kõgõ ülemäne om kõgõ vähämb ja tuu pääl ommaq aastagaarvoq 1918 ja 1920. Tuust allpuul om suurõmb plaat, kon om pääl kiri "VABADUSE EEST LANGENUILE / PÕLWA KIHELKOND". Viil allpuul om kolmas plaat, kon pääl om kats sõamiist. Katõl puul samba külgi pääl ommaq plaadiq, kon ommaq üles loetuq Edimädsen ilmasõan ja Vabahussõan hukkasaanuq Põlva kihlkunnast perit sõamiheq.
Edimädse Vabahussamba nukakivi panti 3. rehekuu pääväl 1926. Sammast naati tegemä A. Elleri projekti perrä. Ehitämine anti Räpinä kivitüüstürile "P. Kirotosk ja Pojad", pronksplaadiq valõti Tarton "Teguri" vabrikun.
Vabahussammas tetti vallalõ 29. hainakuu pääväl 1928. Samba tegemine läts' masma 3939 kruuni ja 20 senti.
Ku vinne ao lõpon naksiq puhkma vahtsõq tuulõq, võtt' Karialtsi Muinsuskaitsõ Klubi ette samba kõrdategemise. Suurõmbaq tüüq tettiväq Põlva MEKi ja TREVi abiga. Kruutusõ ja Kärsä EÜE-rühmäq kah avitiq. Bareljeefiq tekk' Kulla Ilme.
Sammas tetti vahtsõst vallalõ 29 hainakuu pääväl 1989. S'ookõrd läts' sammas masma 13239 ruublit ja 17 kopkat.
Vabahussamba vallalõtegemine 29. hainakuu pääväl 1928
Pidolik päiv naas' pääle kellä 10 aigu hummogu vaimuligu tallitusõga kerigun, peräst midä tull' mälehtüssamba vallalõtegemine kell 12 nink paraat. Samba vallalõtegemisest võtiq ossa sõakooli miheq, kiä tulliq jalaga marsil üle Võro ja Vana-Koiola nink jovviq õdagus Põlvahe. Ilm ollõv olnuq väega illos. Mälehtüssamba komitee päämiis hr. Jänes pidi rahvalõ lühkese kõnnõ ja pallõl' vabariigi valitsusõ puult saadõt kolonel Trossi sammas vallalõ tetäq. Koiola valla puult ütel' sõna Mamastõ miis Piho Jaan. Sõakuul oll' rivvi säätünü sambast hummogu puul. Samba pühits' edimält op. J. C. Schwartz nink sõs Kärsä Õigõusu priistre Anderson. Pärgi panniq: vabariigi valitsuseõ ja sõaministre nimel kolonel Tross, Võro maavalitsusõ puult hr. Mägi, Kaitsõliit, Väimälä põllutüükuul ja tõsõq. Peräst tuud tull' sõakooli, paigapäälitse kaitsõliido ja pritsimiihi paraat. Kellä 3 aigu oll' leeritarõn kutsut küläliisile pidosüük, kon peeti rida kõnnit. Õdagu kell 9 alost' Põlva seltsimajan pido. Tõisi hulgan ast' üles Viini Ülikooli üliopilanõ Pikä Voldemar. Õhdagu sissetulõk läts' samba kulutuisi puudu jäänüq osa katmisõs.
Vabahussamba vallalõtegemine 29. hainakuu pääväl 1989
Päivä alost' kell 10 Põlva Kihlkunna Eesti Kodanikõ Komitee, kiä kõgõ päävä joosul pand' kirja Eesti Vabariigi kodanikkõ. Tuul pääväl panti kirja 1200 kodanikku.
Inne vallalõtegemistseremooniat oll' pidolik jumalateenistüs. Kerik oll' rahvast täüs.
Rahvuslipuq iin tulliq Vabahussamba jalamilõ Vabadussõa veteräniq Paatsi Daniel, Kiristaja August, Olessoni August, Plaksi Saamuel nink neli Võro praavuskkunna opõtajat. Edimält kõnõl' Karilatsi Muinsuskaitsõ Klubi päämiis Reimeri Andres. Sõs vabastasiq vabahussõan käünüq mälehtüsmärgi kattõst. Vaimulikuq - abipraavusk Põdra Andres Räpinäst, Peikeri Raimund Kanepist, Jürjo Villu Urvastõst ja Lillemäe Georg Põlvast - veiq läbi pühitsemisteenistüse. Kõnõliq Amori Malle maavalitsusõ nimel, Võromaa Muinsuskaitsõ klubi päämiis Raudvasara Valdur, Eesti Rahvusliku Sõltumatusõ Partei Põlva osakunna liigõ Tensi Tiit, Rahvarindõ volikogo liigõq Urgandi Virve jt. Sambaehitäjile jagiq kingitüisi Taivaskua kolhoosi päämiis Tobrelutsu Jaan, E. Vilde nim. kolhoosi päämiis Grigorovitsi Arvo, Põlva kolhoosi asõesimiis Marani Alar ja Põlva TREVi juhataja Uibo Elmo.
Muuusigat teiq mõtsamiihi kuur “Forestalia” nink kolhoosi “Koit” ja Põlva alõvi puhkpilliorkestriq.
Peräst oll' pidolik õdagusüük Põlva restoraanin.
Välislink
Katõgooria:Põlva kihlkund Katõgooria:Eesti Vabahussõa mälehtüsmärgiq
Jopeki Anna Maria
Jopeki Anna Maria (Anna Maria Jopek, sündünüq 14. joulukuu pääväl 1970, Varssavin, Poolan) om poola tsäss- ja popmuusik. 1997. aastaga Õurovisioni lauluvõistlusõl oll' tä Poola iist välän lauluga "Ale jestem" ja sai tuuga 25 riigi hulgan 11. kotussõ.
Välislink
Katõgooria:Poola lauljaq
Concepción (Tsiili)
Concepción om liin Tsiili keskosan, tä om Bío-Bío piirkunna ja Concepcióni provintsi keskus.
2011. aastagal elli sääl umbõs 340 000 inemist.
Välislink
Katõgooria:Tsiili liinaq
Ütsüs
Ütsüs ehk singular om arvokatõgooria liigõq, miä eräldäs ütte asja vastandõdult katõlõ vai inämbäle (nt naanõ, laud, vihk). Ütsüsele vastandus mitmus ehk pluural.
Pihostõ
Pihostõ om külä Miiksi vallan Räpinä kihlkunnan.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Miiksi vald
Lambahanna oja
Lambahanna oja om uja Urvastõ kihlkunnan. Tä juusk kur'a poolõ päält Antsla jõkkõ paigan, kost Antsla jõõ suuni om 2,8 km.
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq
Ingerikar'ala kiil
Ingerikar'ala kiil (vai isuri kiil, ingerikar'ala keelen ižor(k)an keeli/kiili, maakeeli) om soomõ-ugri kiili hulka kuuluv õdagumeresoomõ kiil. Ingerikar'ala kiil om lähkü kar'ala keelele, taad kõnlõsõq (päämidselt õigõusko) Ingerimaa isuriq. Ingerikar'ala keelel om umbõs 300 kõnõlõjat, inämbüs noist vanõmban iän.
Tähistü
katõgooria:keeleq
Kohv
250px|thumb|Kroosikõnõ kohvi
Kohv om kohvipuu röstitüist siimnist ehk kohviupõst jauhõt pulbrõ ja tuust tett kuum juuk.
Võrdõq
Võrdõq ommaq umahussõna võrrõlusastmõq.
Kohv
Aolugu
Kohvijuuminõ või-ollaq saanuq alostusõ Etioopiast. Tuu kandi külä perrä saigi kohv uma nime. 15.aastagasaal oll' kohv levinüq Araabian, 16. aastagasaal ka Türgün. Euruupahe joud' kohvijuumisõ kommõq 17. aastagasaal ja Eestihe 17. aastagasaa peräotsan. Esiqsugumaidsil rahvil ommaq umaq mooduq kohvitegemises ja pakmisõs. Tunnõtumbaq ommaq Türgü kohv ja Itaalia espresso.
Kohvisordiq
Kõgõ levinümb kohviliik araabiga om perit Etioopiast. Tuu jago kogo maailma kohvist om umbõs 75%. Tõõnõ tunnõt liik om robusta, miä om maigult tugõvamb ku araabiga. Om ka kolmas kohvipuu liik, agaq tuud pruugitas väega veidüq.
Võrdõq
Eräldedäs kolmõ võrrõt: algvõrrõq, keskvõrrõq, ülivõrrõq (positiiv/komparatiiv/supõrlatiiv). Näütüses: kerge, kergemb, kõgõ kergemb.
Katõgooria:Keeletiidüs
Kohv
Kohvisordiq
Kohvisordiq kandvaq hariligult tuutmismaa vai -kotusõ nimme: Colombia kohv, Costa Rica kohv, Santosõ kohv jne.
Kohvi all mõtõldas keskestläbi kohvipuu siimnist tettüt uakohvi. Uakohvi seen om kofõiini, miä om virgutav ainõq.
Kohvi säädelemine
Kohvipuhma mar'a seen om hariliguq kats upa. Uaq saiasõq kätte kattõ muudu. Kuivatas päävä käen vai hoidas vii seen 24-48 tunni. Liotõdu kohvi häädüs om etemb. Toorõst kohvi röstitäs eräle massinaga.
Katõgooria:Joogiq
Mauri
Mauri om külä Võro maakunnan Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Miss'o valda.
Külän ommaq inämbüisi mõtsaq, niidüq, kingoq, oroq ja likõqmaaq. Külä lõunõjaon ommaq Korgõmägi, Peebumägi ja Kuusõbimägi. Maurist veidüq õdagu poolõ jääseq Kõrb- ja Linnasjärv.
Hummogu puul om külä piiris Raudoja, külä hummogujaon ommaq viil Aeniidü, Niitkaniidü ja Uibumägi. Külä põh'ajaon ommaq suusaar Nakrisaar, Linnasmägi ja Katõpedäjämägi. Mauri külä keskjaon om Jaanimägi, miä võidsõ nime perrä vanastõ ollaq jaanitulõ tegemise kotus. Sääl lähkon ommaq viil Soehavvamägi, Laidrasuu ja Mar'asaarõmägi.
2012. aastagast pääle toimõndas Mauri põliskotõ külä, miä köüt kokko keskkunnahoitjaq inemiseq. Luudava külä mõttõs om püündäq võimaligult suurõ esiqmajandamisõ poolõ ja tallitaq kuunkõlan luudusõga. Küläelo kõrraldamisõ man om alossõs võet Vladimir Megre raamadusar'an „Vinnemaa heliseväq tsiidreq” ärq tuuduq mõttõq.
Lätteq
katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Karl Suur
Karl Suur oll' Pippin Lühkese poig ja Ludwig Vaga esä.
Katõgooria:Frangi kuningaq
Tsäss
300px|thumb|Kontrabassimängjä Workmani Reggie, tenorsaksofonimängjä Sandersi Pharoah ja trummimiis Muhammadi Idris mängväq tsässi 1978. a.
Tsäss vai tsässmuusiga (Inglüse keelen jazz) om muusigastiil, minka lõivaq 20. aastagasaa alostusõn USA lõunaosariike niigreq. Tä kasvi vällä tüülaulõst, bluusist ja spirituaalõst.
Tsässin om väega tähtsä improvisiirmine.
Katõgooria:Muusiga
Muna külä
Muna om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Arvadaq tulõ külä nimi sõnast muna.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Sotimaa
Sotimaa om pia kats kõrda suurõmb ku Eesti, timä suurus om 78 772 km². Sääl eläs umbõs 5 miljonit inemist.
Edinburgh, Sotimaa pääliin ja suurusõ poolõst tõnõ liin, om Õuruupa üts suurõmb finantskeskus. Sotimaa kõgõ suurõmb liin Glasgow oll' umal aol maailma üts tähtsämpi tüüstüsliino. Sotimaalõ kuuluvan osan Põh'a-Atlandist ja Põh'amerest ommaq Õuruupa Liido kõgõ suurõmbaq õlitagavaraq.
Soti Kuningriik oll' hindäperi riik 1. lehekuu pääväni 1707, ku tä lei ütte Inglüse Kuningriigiga, minga luudi Suurbritannia Kuningriik. Liidolepüng sõlmiti 1706. a. nink kiteti hääs mõlõmba maa parlamente puult. Tuu vasta olliq üle Sotimaa suurõq protestiq. Sotimaa õigus- ja haridussüstem om s'ooni aoni tõnõ ku Inglüsmaa, Kõmrimaa ja Põh'a-Iirimaa uma. Niisamatõ om Soti kerik umaette. Sotimaal arotõdas täämbädse pääväni, kas tä pidänü umaette riik olõma.
Riigikeeles om Sotimaal inglüse kiil, ammõtligult tunnistõduq piirkundlidsõq keeleq ommaq soti ja gaeli kiil.
Kaeq viil
Katõgooria:Õuruupa maaq Katõgooria:Ütiskuningriik
Eitäjä kõnõ (keeleoppus)
Eitäjä kõnõ vai negatiiv om ütś katõst kõnnõliigist. Eitäjä kõnõ näütäs, et tuud, minkast kõnõldas, ei sünnüq vai tuud ei olõq.