cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Eukleides
"Elemendiq"
Geomeetrilist süstemmi, miä oll' kirän "Elemenden" kutsuti pikkä aigo lihtsält geomeetriäs ja tuud peeti ainukõsõs võimalikus. S'oo ilma aigo kutsutas tuud süstemmi hariligult eukleidilidses geomeetriäs, et tetäq vaiht noidõ geomeetrijidega (nn. mitte-eukleidilidseq geomeetriäq), midä naati uurma 19. aastagasaal.
Tõsõq teossõq
200px|thumb|Dodekaeedri konstruiirmine kuubi pääle 150px|thumb|Eukleidese kujo Oxfordi luudusõ aoluu muusõumin Pääle "Elemente" om täämbädse pääväni alalõ püsünüq viil vähämbält viis Eukleidese teost. Noidõ ülesehitüs om sama ku "Elemendel": andas definits'ooniq ja tõõstadas lausõq (teoremiq).
Eukleides kirot' viil tõisigi teossit, a nuuq olõ-iq inämb alalõ.
Katõgooria:Vanakreeka matõmaatiguq
Kaloga (Vahtsõliina)
Kaloga om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Kurõnurmõ
Kurõnurmõ om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Lätteq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Kaku (Rõugõ)
Külaä jääs Võro–Mõnistõ–Valga maantii päält põh'a poolõ.
Inneskidse Kaku vesiveski kotsal om jõkõ paisutõt.
Külän om Laanõ talo, kon sündü Ferdinand Eisen.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Vanapärase Võru murde sõnaraamat
Vanapärase Võru murde sõnaraamat om sõnaraamat, kon ommaq sisen Keema Hella põlitsidõ võrokõisi ja setodõ käest kor'atuq sõnaq. Nuuq sõnaq om Keema Hella kor'anuq aastagil 1963-1986 Rõugõ ja Vahtsõliina kihlkunna nink Setomaa 35 küläst. Raamadu om kokko säädnüq Käsi Inge Eesti Keele Instituudist ja tuu om ilmunuq 2011. aastagal Talliinan.
Sõnaraamatun om 10 000 märksõnna. Märksõna takan ommaq tuu umakäänüsse ja osakäänüsse vormiq, sõna tähendüs(eq) eesti keelen ja näütüslausõq.
Teedüs
Katõgooria:Võro keele sõnaraamaduq Katõgooria:Võrokeelidseq raamaduq Katõgooria:2011 raamaduq
Kar'ala
thumb|250px|Kar'ala aoluulidsõq osaq
Kar'ala om aoluulinõ piirkund Fennoskandian Vinnemaa ja Soomõ territooriumil.
Aoluulinõ Kar'ala jagonõs järgmäidsis põhiliidsis piirkunnõs:
Naist Põh'a- ja Lõunõ-Kar'ala ommaq Soomõn, a ülejäänüq Vinnemaa võimualotsõn Kar'ala Vabariigin. Lisas om Vinnemaal viil piirkundõ, midä mõnikõrd köüdetäs Kar'alagaq, nuuq ommaq Kar'ala kannas, miä jääs parhillastõ Leningradi oblastihe, Tveri Kar'ala ja Äänisjärve hummoguveere lähküdseq maaq.
thumb|350px|left|Kar'alan om alalõ hulga uhkit puuehitüisi. Pildi pääl om puukerik Kiži saarõ pääl. thumb|350px|left|Kemi satam Kar'alan Valgõ mere veeren
Kaeq ka
Katõgooria:Kar'ala Katõgooria:Õuruupa maaq
Kangsti
Kangsti (ka Kangistõ vai Kangistu) om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Mägi-Karabahhi tülü
pisi|340x340px|Hellepruuniga om märgit Mägi-Karabahhi ala Mägi-Karabahhi tülü om maavaiõlus Armeeniä ni Asõrbaidžaani vaihõl. Mägi-Karabahhin eläs rohkõmb armiinläisi, agaq oll' nõvvokogo ajal Asõrbaidžaani all. Armiinläseq võtsõq Mägi-Karabahhi umalõ 1987-1994 kestnüq tapõlusõn. Inämbjaolt ei olõq ütskiq riik tunnistanuq Mägi-Karabahhi ärq võtmist. Ildampa om Mägi-Karabahh jäänüq katõ riigi tülüküsümüses.
Tülü alõng
Nõvvokogoaja lõpun saiõq vähembüsrühmäq jälkinaq tähtsammbäs.
3. urbõkuu pääväl 1987 saatsõ armeeniä kiviuurja ni aoluulanõ Ayvazyani Suren toonadsõlõ Novvokogo Liido riigipääle kirjä, kon meelüskeli tälle Armeeniä rahva aoluulidsõst õigusõst Mägi-Karabahhilõ. Põimukuun saatsõ 75 000 armiinläst ka palvõkirjä samal teemal.
Pruusa uja
Pruusa uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Mägi-Karabahhi tülü
Sõda
Kaeq Mägi-Karabahhi sõda 1992–1994
Pruusa uja
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Mägi-Karabahhi tülü
Sõda
Tävvemõõdulinõ sõda naas pääle 1992. aastagal. Armeeniä saatsõ kipõstõ umaq meheq Mägi-Karabahhi. Jo sõa edimädsel aastagal sai päält 100 lihtinemise hukka.
Rahuleping tettiq 1994. aastagal. Kokko kuuli ligi 30 000 inemist.
Õuruupa Nõvvokogo
thumb|200px|right|Õuruupa Nõvvokogo lipp thumb|300px|Õuruupa Nõvvokogo liikmõsriigiq Õuruupa Nõvvokogo (prantsusõ keelen Conseil de l'Europe) om kõgõ vanõmb riikevaihõlinõ organisats'uun miä tege tüüd Õuruupa lõimumisõ hääs. Tä om luud 1949. aastagal nink tä pand rõhko inemiseõiguisi, demokraatia arõngo, õigusriigi ja kultuurikuuntüü pääle. Nõvvokogol om 47 liikmõsriiki, kon eläs 800 mill'onat inemist.
Rõugõ vald
Rõugõ vald om vald Võro maakunnan.
Vald panti kokko 2017. aastal Mõnistõ, Miss'o, Varstu, Haani ja Rõugõ vallost.
Nimes mõtõldi pandaq kas Lõunõ-Võrumaa vai Rõugõ, a edimält valiti valla nimes hoobis Haanimaa. Kotusõnimminõvvokogo arvssi, et parõmb om Rõugõ nimi alalõ jättä. Vabariigi Valitsus oll' samma miilt.
Vallan ommaq luuduskaitsõ all olnuq Murati pedäjäq.
Küläq
Vallan om 273 küllä: Aabra, Ahitsõ, Ala-Palo, Ala-Suhka, Ala-Tilga, Andsumäe, Augli, Haabsilla, Haani, Haavistu, Haki, Hallimäe, Handimiku, Hanija, Hansi, Hapsu, Harjukülä, Heedu, Heibri, Hino, Hintsikä, Hinu, Holdi, Horoski, Horosuu, Horsa, Hotõmäe, Hul'aku, Hurda, Hämkoti, Härämäe, Häärmäni, Hürova, Hürsi, Hütü, Ihatsi, Jaanimäe, Jaanipeebu, Jugu, Järvekülä, Järvepalu, Kaarataudsa, Kadõni, Kahrila-Mustahamba, Kahru, Kaku, Kaldõmäe, Kallastõ, Kaloga, Kaluka, Kangsti, Karaski, Karba, Karisöödä, Kaubi, Kaugu, Kavõldi, Kellämäe, Kergätsi, Kiidi, Kilomani, Kimalasõ, Kirbu, Kiviora, Koemõtsa, Kogrõ, Kokõ, Kokõjüri, Kokõmäe, Kolga, Korgõssaarõ, Kotka, Krabi, Kriguli, Kuiandi, Kuklasõ, Kundsa, Kurgjärve, Kurvitsa, Kurõ, Kuuda, Kuura, Kuudsi, Kõomäe, Korgõpalu, Käbli, Kähri, Kängsepä, Kärinä, Käänu, Kääräku, Külmä, Laisi, Laitsna-Hurda, Laossaarõ, Lauri, Laurimäe, Leoski, Liguri, Liivakupalu, Lillimõisa, Listaku, Loogamäe, Lutika, Luutsniku, Lükkä, Lüütsepä, Mahtja, Mallika, Matsi, Mauri, Meelaku, Mõtstaga, Miilimäe, Mikita, Missokülä, Misso-Saika, Muduri, Muhkamõtsa, Muna, Muraski, Murati, Murdõmäe, Mustahamba, Mutõmõtsa, Mõnistõ, Mõõlu, Mäe-Lüütsepä, Mäe-Palo, Mäe-Suhka, Mäe-Tilga, Märdi, Märdimiku, Möldre, Möldri, Naapka, Nilbõ, Nogo, Nursi, Ortumäe, Paaburissa, Paeboja, Paganamaa, Palanumäe, Palli, Palujüri, Parmu, Parmupalu, Pausakunnu, Pedejä, Peebu, Peedo, Petrakuudi, Piipsemäe, Pillardi, Plaani, Plaksi, Posti, Preeksa, Pressi, Pugõstu, Pulli, Pundi, Punsa, Pupli, Purka, Puspuri, Põdra, Põdramõtsa, Põnni, Põru, Pähni, Pältre, Pärlijõe, Püssä, Raagi, Rammuka, Rasva, Raudsepä, Raudsepä, Rebäse, Rebäsemõisa, Resto, Riitsilla, Ristemäe, Ritsiku, Rogosi-Mikita, Roobi, Rusa, Ruuksu, Ruusmäe, Rõugõ-Matsi, Saagri, Saagrimäe, Saarlasõ, Sadramõtsa, Saika, Saki, Sakudi, Sakurgi, Saluora, Sandi, Sandisuu, Sapi, Sarisõ, Saru, Savimäe, Savioja, Savioru, Sika, Sikalaanõ, Siksälä, Simmuli, Simula, Singa, Soekõrdsi, Soemõisa, Soodi, Suulätte, Soomõoru, Sormuli, Suurõ-Ruuga, Suurõsuu, Sännä, Söödi, Tagakolga, Tallima, Taudsa, Tialasõ, Tiidu, Tiidsa, Tika, Tilgu, Tindi, Toodsi, Trolla, Tsiamäe, Tsiiruli, Tsiistri, Tsirgupalu, Tsilgutaja, Tsolli, Tsutsu, Tummelka, Tundu, Tursa, Tuuka, Tõnkova, Tüütsi, Udsali, Utessuu, Vahtsõ-Saalussõ, Vaalimäe, Vaarkali, Vadsa, Vakari, Vanamõisa, Vana-Roosa, Vahtsõkivi, Vahtsõ-Roosa, Vihkla, Viitinä, Viliksaarõ, Villa, Villigä, Viru, Vodi, Vorstimäe, Vungi, Väiku-Ruuga, Väiko-Tiiligõ, Vänni.
Välälingiq
Rõugõ valla kodoleht (eesti keelen) Katõgooria:Rõugõ vald Katõgooria:Wikidata pindala kasutavad artiklid Katõgooria:Võro maakund
Päälekäänüs
Päälekäänüs võro keelen
Päälekäänüsse lõpp om võro keelen -le / -lõ, miä pandas mano umakäänüssele: kuldsõlõ, saapalõ, keelele. Sakõstõ pruugitas päälekäänüsse asõmal hoobis peräsõnna pääle, kätte vai mano: lavva pääle, imä kätte, kao mano.
Lätteq
Iva, Sulev 2007. Võro kirjakeele sõnamuutmissüsteem. Dissertationes Philologiae Estonicae Universitatis Tartuensis, 20. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. Katõgooria:Käänüsseq
Pelé
Edison Arantes do Nascimento vai Pelé (sündünüq 23. rehekuu pääväl 1940 Brasiilian Três Coraçõesin Minas Geraisi osariigin; koolnuq 29. joulukuu pääväl 2022) oll' Brasiilia jalgpallimängjä, kedä peetäs sakõstõ aigõ kõgõ parõmbas jalgpallimängjäs. Tä oll' ainukõnõ kolmõkõrdnõ maailmameistre. Pelé tekk' uma 22 mängjäaastagagaq rekordi ku lei 1363 mängun 1283 värähtit, näide siähn 92 mängu ja 77 värähtit Brasiilia iist. pisi|254x254px|Pelé lei kõgõ parõmba huuao joosul 104 mänguga 126 värähtit. Pelél oll' 32 võistkunna meistretiitlit. Kõigi Pelé võitsõ kolm maailmameistrivõistlust Brasiilia maavanõmban 1958, 1962 (lõpõti turniiri algusõn) ja 1970. Tä oll' üts neläst mängjäst, kiä om värähti löönüq inämb ku üten MM-finaalin. Pelést om kirotõt ka mitmit raamatit. Katõgooria:Jalgpallimängjäq
Järvekülä
Järvekülä om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Sormuli
Sormuli om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Tarvastu
pisi Tarvastu om külä Viländimaal Tarvastu kihlkunnan.
Tarvastu külä om Mustla küle all, Viländi-Pikasilla suurõtii man Tarvastu jõõ veeren. Külä suurus om 10,8 km² ja sääl eläs 80 inemist (2020).
Tarvastu külä alaq jäi kunagi Sägä (ka Säga vai Sägaküla).
Katõgooria:Tarvastu kihlkund
Opmistaidmisõq
Opmistaidmiseq ummava nuu’ tiidmisõ ja taidmisõ, miä oppmise kergembäks ja suravamaks tiidva.
Sagõhe aso nuud taidmisõ opmisoskusahe perrä alamiilõs, ja olõ-i ni kergõ’ edesi anda. Ku nad õnnõ kiäkil õkvalt keele piäl ollõva, sis um tul inhemisõl kimmastõ andi oppajaks nakada.
Põdrauja (Vahtsõliina)
Põdrauja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
1964
1964. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10177. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1964
Perätjärv (Viitinä)
Perätjärv om järv Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Inemiseõigusõq
Inemiseõigusõq ommaq inemise sünnüperätseq õigusõq ja vabahusõq, miä sõltu-iq timä rassist, suust egaq usotunnistusõst. Inemiseõigusõq ommaq löüdnüq riikevaihõlist tunnustust Inemiseõiguisi ülddeklarats'oonin, minka Ütidseq Riigiq võtiq vasta aastagal 1948.
Välislingiq
Katõgooria:Õigustiidüs
Tohokiri nr 292
Tohokiri nr 292 om kõgõ vanõmb teedäq õdagumeresoomõ keelen kirotõt tekst, ütś Novgorodi tohokirjost. Tekst om kirotõt 13. aastagasaa keskpaigan. Tohokirä löüdseq nõvvokogoliido uur´jaq 1957. aastagal Artšikovski Artjomi juhit välläkaibmisõl Novgorodi liina õdaguosast.
Tohokiri
keskel|800x800px keskel|800x800px
Seletüseq
Tohokiri om kirjä pant vinne tähtiga, sõnnol olõ-õiq sõnnavaiht. Kolmanda ria tähti om kõgõ rassõmb vällä lukõq ja selle om ka eri uurjil umaette arvaminõ.
Inämbäle peetäs taad kar'alakeelidses pikseloidsus. юмолануолиїнимижи
ноулисѣханолиомобоу
юмоласоудьнииохови Vinne tähtiga kirjäpanõk tege uurijilõ mõistmisõ rassõmbas. 1963. aastagal püüdse Artšikovski Artjom taad ladina tähtiga kirotaq niimuudu: jumolanuoli.i.nimiži
nulišehanoliomobu
jumolasudьniiohovi 1991. aastaga Vermeeri ümbrepanõk om veidükese vabamiilsemb: jumolanuliinimiži
nuliše[h/l]anoliomobu
[hu/lu]molasudьni[i/p]ohov[i?] Võro keele mõistjilõ om mõni sõna õkva tutva: jumola om jumal, nuoli om nuul'. Aq sääl om ka paar vinnekeelist sõnna: sudь 'kohut mõistma'.
Miä om jumalan nuoli?
Võro keelen võinu üteldäq jumala nuul'.
Jumala nuuli om olnuq tõisilgi rahvil: leedukõisil Perkūno strëlos (piksejumala Perkūno noolõq), muinasruumlaisil telum Jovis (ülijumala Jupiteri noolõq).
Om arvat, et nuuq jumala noolõq ommaq vast õks pikse kärgähtüseq vai välgunoolõq.
Ümbrepandmisõq
Ümbrepandminõ olõnõs tuust, kui muudu tuud teksti ladina tähtiga kirotaq.
Jumala nuul' kümme om sul nimmi / Sjoo nuul' om jumala oma / Jumal mõist kohut ja juht'
Jumala nuul' inemise / nuul' ja uma nuul' / jumal-kohtunigu hahilaq
Lätteq
А.В. Арциховский, В.И. Борковский. Новгородские грамоты на бересте (из раскопок 1956 - 1957 гг.). М.: Из-во Акад. Наук СССР, 1963. (vinne keelen)
Аpциховский, А. В. & Боpковский, В. И.: Новгоpодские гpамоты на беpесте (из pаскопок 1956–1957. гг.). Издательство Академии Наук СССР, Москва.
Haavio, Martti 1964: Tuohikirje n:o 292: Vanha suomalaisen muinaisuskonnon lähde. – Virittäjä, 68, 1–17. [= The oldest source of Finnish mythology: Birchbark letter no. 292. – Journal of the Folklore Institute, 45–66.]
[http://www.kotikielenseura.fi/virittaja/hakemistot/jutut/vir99laakso.pdf Laakso, Johanna 1999. Vielä kerrän itämerensuomen vanhimmistä muistomerkeistä. Virittäjä , 4, 531–555.] (soomõ keelen)
Vermeer, Willem 1991: Aspects of the oldest Finnic poem and some related texts (Novgorod birchbark documents 292, 56 and 403). – A. A. Barentsen, B. M. Groen & R. Sprenger (ed.): Studies in West Slavic and Baltic Linguistics. Studies in Slavic and General Linguistics 16 s. 315–369. Rodopi, Amsterdam 1991. (inglüse keelen)
Kärgula
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Kärgulast lätt läbi Pühäjõgi, miä om Võhandu jõõ mäejago. Viil lätt küläst läbi Kärgula uja.
Kaeq viil
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Saru
Saru om külä Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Mõnistõ valda.
Külän ommaq Saru ristupuuq.
Külän om hulgamatus tõsõn ilmasõan hukkasaanuilõ.
Alavesti talon om Alaveski eläjäpark.
Külän oll' Saru raudtiijaam (1896–1970).
Külä lõunõpiir juusk müüdä Mustajõkõ. Jõõviirne ala kuulus Koiva–Mustajõõ maastigukaitsõala kuunsaiso.
Külä hummogupiir juusk Ahelo jõõ veeren Jõõ pääl om Saru Alaveski järv ja jõgi juusk külä piire seen Mustajõkkõ.
Lätteq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Saint Kitts ja Nevis
Saint Kitts ja Nevis, ammõtlidsõlt Saint Kittsi ja Nevise Föderats'uun, om saarõriik Kariibi meren Ameerikan. Saint Kittsi ja Nevise pääliin om Basseterre.
Välislingiq
Katõgooria:Põh'a-Ameeriga riigiq Katõgooria:Põh'a-Ameeriga maaq
Putini Vladimir
Putini Vladimir Vladimirovitš (vinne keelen Влади́мир Влади́мирович Пу́тин, sündünüq 7. rehekuu pääväl 1952 Leningradin) om vinne poliitik, põrõldsõ Vinne Föderatsiooni president' ja inneskine pääministri. Timmä tugõhõs vinne partei Ütine Vinnemaa, minkal om Vinne rahvaedüstüsen inämbüs.
Putin om Vinnemaa president jo nelläs kõrd. Timä edimädseq aastaq presidendin oll'e 2000–2008, kolmas vuur naksi pääle 2012 ja nelläs 2018. Tä om olnuq ka kats kõrda pääministri: 1999–2000 ni 2008–2012.
Putini valitsõmisao tähtsämbäq johtumisõq ommaq olnuq Tšetšeeniä sõda, Gruusia sõda, Hummogu-Ukraina kriis ja Krimmi hindä alaq võtminõ. Timä valitsõmist om peet autoritaarsõs ni mitte-demokraatilisõs.
Katõgooria:Vinnemaa poliitiguq
Tsilgutaminõ
katõgooria:ütiskunnatiidüs
Tsoi Viktor
pisi|300px|Tsoi Viktor 1986. aastagal
Tsoi Viktor (Viktor Tsoi; sündünüq 21. piimäkuu pääväl 1962 Leningradin, koolnuq 15. põimukuu pääväl 1990 Lätin; vinne keelen Виктор Робертович Цой) oll' vinne laulja, laulukirotaja ja näütelejä. Tä om tähtsä inemine vinne rokkmuusiga aoluun. Tä sai hukka liikmisõnnõtusõn 1990. aastagal Lätin.
Tä alost' 1982. aastagal rokkansambli Kino (vinne keelen Кино). Tä oll' ansambli solist. Tä oll' suurõmbajao laulusõnno ja muusiga kirotaja. Pääle timä surma läts' ansambli lakja.
Timä esä oll' korealanõ ja imä vindläne.
katõgooria:Vinne lauljaq
Katskiilsüs
Katskiilsüs (vai mitmõkiilsüs) om kõgõ lihtsämbä seletüse perrä katõ vai rohkõmba keele laapsalõ mõistminõ. Kumbki kiil ei olõq katskiilsele inemisele võõras kiil ja tä või kõnõldaq ja mõtõldaq mõlõmban keelen ja naidõ kiili vaihtaminõ tulõ katskiilsel inemisel loomuligult ja lihtsähe vällä. Siskiq ei piäq katskiilne inemine mõistma mõlõmbat kiilt üttepall'o.
Katskiilsüse seletüisi
Varrampa arvati, et mitmõkeelidse inemise keelevara sais kuun ütsikist keelist, miä ommaq inemise aivõ seen kuigi eräle. Arvati viil, et mitmõkiilne inemine piät kõiki ummi kiili üttemuudu häste mõistma. Täämbädsel pääväl arvastas, et mitmõkeelidse inemise keelevara osis ei peetäq õnnõ esiqsaisvit kiili, aq kõiki keeleliidsi, kultuuriliidsi ja sotsiaalsit tiidmiisi, mink abil om võimalik tähendüst edesi andaq ja vasta võttaq.
Inemine om umaq keeleq opnuq esiq asjo jaos esiq aigõl ja tarvitas neis esiq muudu – esiq kiili ei saakiq sammamuudu ja sama pall'o mõista. Ku mitmõkeelisüst säändse nuka alt kaia, sis om võro ja eesti keele tarvitaja kimmäle mitmõkeeline.
Katõkeelidse latsõ arvosaaminõ keelest om tõistsugunõ ku ütekeelitsel latsõl. Et kiil ja mõtlõminõ käüväq kokko, mõos mitmõkeelisüs peris õkva latsõ mõtlõmisõ pääle. Katõkeeline lats pidä sõnnu tähendüst tähtsämbäs ku näide hellü ja tuu suurõndas latsõ arvusaamist abstraktsist mõttist; katõkeelidse latsõ mõtlõminõ om paindligumb ja keeleline luuvus suurõmb. Inemiisiga kõnõldõn kaes katõkeeline lats kõik aig, kinka määnest kiilt pruuki ja tuuperäst mõist tä ka häste inemiisiga läbi kävvü. Katõ keele mõistminõ avitas inemisel edespiten ärq oppiq ka kolmanda ja neländä keele. Katõkeeline lats saa arvu, et mõttit saa mitund muudu vällä kõnõlda ja et esisugumadsõ keele omma esimuudu ehitüsega.
Vähk (vii-elläi)
Seo artikli om viieläjäst. Ku tahat kaiaq kasujahädä kotsilõ, kaeq Vähktõbi pisi|Vähäq pangin Vähk (Astacus astacus) om vii-elläi.
Katskiilsüs
Katskiilsüs Võromaal
Tammõkännu Liina kõnõl' uma võro-eesti katskiilsüsest tettü doktoritüü kotsilõ, et Võromaal om diglossilinõ olokõrd: samma kiilt kõnõlõvan kogokunnan om tarvitusõn kats esiq keelekujjo ja kummalgiq ommaq umaq pruukmiskotusõq. Inemiseq ommaq harinuq uman katõn keelen esiq asjo ajama. Eestikeeli tarvitõdi inämb mõttõliidsi sõnno ja arvosaamiisi ja tükiti filosofiirmä, midä tuu läbielämine, minkast nä kõnõlõsõ, näide jaos tähendäs. Võrokeeli kõnõldi inämb asjost, inemiisist ja kõgõst ümbre olõvast.
Välälingiq
[https://wi.ee/wp-content/uploads/2016/02/broshuur_B5.indd_.pdf Ojari Triinu 2005. Mitmõkeeline kodo. Mitmekeelne kodu.] ISBN 9985-9640-0-4. Võro: Võro Instituut.
Lätteq
Katõgooria:Keeletiidüs
Vähk (vii-elläi)
Katõgooria:Eläjäq
Sarumõisa (külä)
Sarumõisa om külä Mõnistõ vallan Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Mõnistõ vald
Kriguli Meelis
Kriguli Meelis (Meelis Krigul, sündünüq 15. vahtsõaastakuu pääväl 1969) om vahtsõ vabariigi aol edimäne Setomaa savitsäpendäjä, Setomaal savioppusõ alostaja ja Piusa savikua umanik. Katõgooria:Setomaa inemiseq
Bogota
Bogota om Colombia pääliin ja kõgõ suurõmb liin, riigi majandus- ja kultuurikeskus. Liin om Andi mägestigun 2640 m korgusõn merepinnast.
Välislingiq
Katõgooria:Colombia Katõgooria:Pääliinaq
1833
1833. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10046. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1833
Luika Inara
pisi|Luika Inari Luika Inara (Inara Luigas, sündünüq 3. vahtsõaastakuu pääväl 1959) on Setomaalt peri poliitigategijä ja Riigikogo liigõq.
Om olnu Seto kuningriigi ülembsootska ja Miktämäe vallavanõmb. Viil om olnu Seto kongressi vanõmbidõ kogo liigõq. Kokko pandnuq kokaraamadu seto süüke kottalõ.
Om kandnu avvunimme Aasta imä.
Katõgooria:Setomaa inemiseq
Sibula Jaan
Sibula Jaan (Jaan Sib(b)ul alias Ivan Narodny, J. Talune, sündünüq 11. märtekuu pääväl 1869 Vilustõn, koolnuq 23. süküskuu pääväl 1953 Sharonin Connectitcutin Ameerikan) oll' Võromaalt peri eesti kirämiis, perimüsekorjaja ja riigipüürdjä.
Veriora lähkül sündünüq Sibula Jaan sai suurõmba tuntusõ Ameerikan, kon tä kand' nimme Ivan Narodny. Eestin olõ-õi timmä seeniqaoniq hinnat. Sibula Jaan käve läbi Lenini, Stalini, Gorki Maksimi, Tolstoi Levi, Twaini Margi, Roerichi Nikolai ja väega pall’odõ tõisi maailma näko kujondanuisi inemiisiga.
Varahanõ elo
Sibula Jaan sündü nimega Jaan Sibbul 1869. aastagal Vilustõ külän Veriora vallan aidamehe pujas. Tä oll' Sibula Jaani (1840–1920) ja Ao Madli (1830–1919) poig.
Vilepuhoja
Vilepuhkja vai kellälüüjä om sääne tsinovnik vai muu as'amiis, kink jaos uma rahvas kõgõ tähtsämb om, ni kiä tuuperäst riike vai ärre salahuisi vai salanõvvõ näile teedäq and.
Sibula Jaan
Koolitõt Eesti Selts ja noorõmehe igä
1893. aastal võeti Sibula Jaan, karskusõpidäjä ni kasvosüüjä, Koolitõdu Eesti Seldsi liikmõs. Tälle miildü mitmõsugudsõq as'aq, näütüses tehniga, rahvalauluq, pilditegemine. 1894. aastagal asut' tä Võrolõ liina edimädse pilditüükua, mink tä joba järgmädsel aastagal Tartohe ümbre vei ja sinnäq mano mehaaniga, elektrotehniga, galvaaniga ja tsinkograafia tüükua tei.
Vilepuhoja
Üteq, säälhulgan kuulsa Ameeriga vilepuhkja Snowdeni Edward, märkväq et tähtsä om innemb vaiht tetäq, kas sääne teedüs ka ütiskunnalõ ololinõ om, vai sis om tego kõgõst tsilgutamisõga, miä timä meelest nii hää tego olõ-i.
Sibula Jaan
Koolitõt Eesti Selts ja noorõmehe igä
1896. aastagal võtt' Jaan naasõs Pauline, kiä oll' veskiomanigu Viiandi Kaarli tütär. Jaan ollõv sääl veski man mitmõq tüükuaq käümä pandnuq.
1963
1963. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10176. aastak sirvikallendri perrä.
Vilepuhoja
Tõõsõq, säälhulgan kuulsa Austraalia aokiränik Assange Julian, märkväq et kõik tähtsäq tiidmiseq ommaq hääq ja tähtsäq, eskiq ku tuud õkvalt arvo olõ-õi saiaq. Seo juhtmõtõq om ka Puutritsura Kiräsõnan kirjä pant, et „tiidmine taht iks vaba ollaq”.
Sibula Jaan
Koolitõt Eesti Selts ja noorõmehe igä
Ildampa võtiq võimuq Sibula Jaani kinniq, ku tä ollõv tahtnuq Tšiili ja Vinnemaa jaos parõmbit rahhu, peesosit ni ruubliid tetäq, selle et nuuq olliq kerge perrä tetäq. Inne naidõ Vinne riigile pakmist tekk' meistrimiis üte jao kolmõruubliliidsi hindä jaos. Jaani past' kohto käest Jaani esä, kiä ütel', et tä poig om pääst ull', tä tundõv huvvi lindämise vasta ja taht tegeligult arsti perräkaemist. Peterburgist uurmisõ alt tull' Jaan tagasi diagnoosiga, et tä ei olõq terveq, a haigõ kah mitte. Uurmisõ aol tä lugi pall'o ja harisi hinnäst.
1963
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1963
Vilepuhoja
katõgooria:ütiskunnatiidüs
Sibula Jaan
Välämaa käümiseq
1904. aastagal oll' tä Berliinin ja ütel' paigapäälsiile Vinnemaalt peri inemiisile, et tä om poliitiga peräst Jurjevi ülikoolist vällä arvat tudõng. Sääl võtt' tä hindäle vahtsõ nime Ivan Ivanovitš Narodnõi, miä ildampa Ameerikan Narodnys sai. Tä nakas vällä andma sotsialistlikku aokirjä. Tä es olõq vägivaldsõ riigipüürdmise puult, selle et "eesti rahvas on põhjusmõtteliselt kõik üks vaene töörahvas, kellel ei ole adeli seisust ega seda niinimetatud „Bourgeoisid““.
1905. aastagal läts tä Vinnemaal tagasi ja tekk' ütist tüüd verevide aokiräga Novaja Žizn. Narva sotsiaaldemokraadiq valliq Sibula Jaani hindä võitluspargi juhis ja saatsõq timä Tamperre verevide konvõrentsile. Sääl näkk' tä ka Leninit ja Stalinit.
Hurda (Rõugõ)
Hurda om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Sibula Jaan
Lätteq
Katõgooria:Võromaa inemiseq
Kadõni
Kadõni om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Hurda (Rõugõ)
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Kadõni
Külän om Kadõni petäi, miä om luuduskaitsõ all.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Raadsiuja
Raadsiuja vai Lindora uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan. Tä juusk hää poolõ päält Raagsilla ujja.
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Lakovitsa
Lakovitsa om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan.
Suurõsuu
Suurõsuu om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Singa
Singa om külä Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Suurõsuu
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Miss'o valda.
Singa
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Mõnistõ valda.
Lakovitsa
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Lätteq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Suurõsuu
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Singa
Lätteq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Lima
Lima om Peruu pääliin ja kõgõ suurõmb liin.
Katõgooria:Peruu Katõgooria:Pääliinaq
Püksijärv
Püksijärv vai Väikujärv om järv Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Lauri (Sõmmõrpalo)
Lauri om külä Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Kaeq viil
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Sõmmõrpalo vald
Ilvese Aapo
Ilvese Aapo (Aapo Ilves) (sündünüq 20. rehekuu pääväl 1970 Räpinän) om luulõtaja, jutukiränik, aokiränik, taidru, laulja ja pillimiis. Tä om kirotanu viil näütemänge ja laulusõnno. Tä kirotas eesti, võro ja seto keelen. Tä om kirotuisi noihõ kiilihe ümbre pandnu ka soomõ, vinne, inglüse ja s'aksa keelest.
Tä om Eesti Autoridõ Liido ja Eesti Kiränikke Liido liigõq. Aastil 1996-2009 oll' tä kaq Tarto Nuuri Autoridõ Kuundisõn. Täl om uma kirästüs Väikü Välläandja/Väike Kirjastaja, miä and vällä timä raamatit.
Tä om ummi kirotuisi iist saanuq pall'o avvotassõ, näütüses võikilaulmiisin laulusõnno iist midä laul' Neiokõsõ ja Padari Tanel. Tä om saanuq kats kõrda kõgõ edimädse avvotaso võikilaulmisõn "Uma laul" (aastil 2008 ja 2010).
Katõgooria:Võromaa inemiseq Katõgooria:Kiräniguq Katõgooria:Lauljaq
Tsõõrjuun
Tsõõrjuun om geomeetriän sääntside punktõ hulk tasapinna pääl, miä ommaq ütest kimmäst punktist (tsõõrjoonõ keskpunktist) ütekavvõn. Tuud kavvust kutsutas tsõõrjoonõ raadiusõs. Punktiq, miä ommaq tsõõrjoonõ pääl vai timä sisen, moodustasõq tsõõri.
Katõgooria:Geomeetriä
Häädemeeste kihlkund
Häädemeeste kihlkund om kihlkund Lõunõ-Pärnomaal. S'oo ilma aigu jääs kihlkunda Häädemeeste vald ja Tahkuranna valla lõunõjago. Kihlkunna keskus om Häädemeeste.
Verrev vägi
Verrev vägi vai Verrev armee (täüsnimega Tüüliisi-Talorahva Verrev Armee, vinne keelen Рабоче-крестья́нская Кра́сная армия) oll' Nõvvokogo Vinnemaa ja Nõvvokogo Liido sõaväe üte osa nimi aastagil 1918—1946. Verrev vägi oll' 28. vahtsõaastakuu pääväst 1918 kuni 1946. aastaga radokuuni Maaväki ja Õhoväki ammõtlinõ nimi. Pääle Verevä väe kuuluvaq sõaväe hulka viil Sõamerelaivastik, Piirivalvõväeq, Sisekaitsõväeq ja Riiklidsõq konvoiväeq. Verevä väe edimäne ülemb oll' Trotski Lev.
Häädemeeste kihlkund
Kihlkund võtt hindä ala kitsa rannariba Liivi lahõ veeren alatõn Pärnu kihlkunna maiõst (täpsembält Uulust) kooni vana Volmari (s'aksa keelen Wolmar, läti keelen Valmiera) maakunna piirini Treimani man, 5 km inne Iklat. Ikla ümbrüse maaq õkvalt inne Eesti-Läti piiri kuulusõq aoluulidsõlt Volmarimaa Salatsi kihlkunda nink ommaq osa muistsitsõst liivläisi Metsapoole maakunnast (läti keelen Metsepole).
Verrev vägi
Katõgooria:Sõandus Katõgooria:Vinnemaa
Häädemeeste kihlkund
250px|thumb|Häädemeeste kerik
Luudus
Häädemeeste kihlkund om Õdagumere veeren.
Aolugu
Ordu aol kuulu Häädemeeste kihlkunna ala Pärno komtuurkunda. Võimalik, et hummogupoolinõ soinõ jago kuulu ka Viländi komtuurkunna ala.
17. aastagasaa tõsõst poolõst pääle om Häädemeestel abikerik. Täämbädse pääväni püsünü Häädemeeste kirik om ehitet 1874. aastagal.
Häädemeeste kihlkunna mõisaq
Kihlkunnan oll' 4 mõisat: 1 kerigumõisa ja 3 riigimõisat.
Kiil
Sõnno, midä Väiko murdõsõnastigu perrä om üles kirotõt õnnõ Häädemeeste kihlkunnast: lääram (larm), ligimase (ligembähe), laugujalga (kipõstõ), kühmer (madalik), kapus (sukk), jupp-jubinal (ütsüte perän), ratasrõngast (ümbretsõõri), soolep (laisk) jne.
Välislink
Katõgooria:Häädemeeste kihlkund Katõgooria:Pärnomaa kihlkunnaq Katõgooria:Pärnomaa
Kirss-kuntpuu
Levik
Kirss-kuntpuu om peri põh'apuulkerä parrastvüüst – Aasia lõunõhummogusast ni Kesk- ja Põh'a-Ameerikast. Luuduslinõ kasvukotus om kuiv segämõts. Kirss-kuntpuud om ka Eestihte sisse tuud. Näütüses kasus taa Tarto botaanigaaian, kon ka häitses ja kand marjo.
Vällänägemine
vasakul|pisi|Häitsvä kirss-kuntpuu Kirss-kuntpuu või ollaq nii puu ku ka mitmõharolinõ puhm. Taa või kassuq 5-12 miitri korgudsõs. Võrsõq omaq kandilidsõq ni ossaq hallikasrohilist värmi. Kirss-kuntpuu häitses varra keväjä, aprilli keskpaigan. Häitsmeq ommaq väikuq ja kõlladsõq.
Mar'aq
Kirss-kuntpuu mar'aq ehk kornõlimar'aq ommaq süüdäväq ja saavaq valmis ilda sügüse, hariligult rehekuun. Mar'aq ommaq pikligadsõ kujo ja pikligadsõ luusiimnega luuviläq, kaaldvaq 2 grammi ümbre ja ommaq kütselt tummõvereväq, a om olõman ka kõlladsõ-, roosa- ja mustaviläliidsi muudõ. Maik om hapumakõ, parkva ja ummamuudu kõrvalmaitsõga. pisi|Kirss-kuntpuu maŕaq
Märjamaa
pisi|Märjamaa kerik Märjamaa allõv om Märjamaa kihlkunna keskus. Allõv om Rapla maakunnan, Talliina-Pärno-Ikla suurtii veeren.
Alõvis nimitedi Märjamaa 1945. aastagal. Alõvin om Märjamaa gümnaasium, haigõmaja, kino, kerik, tsukõlusmaja ja latsiaid.
Märjamaa alõvin elli 2022. aastaga 1. jaanuaari saisogaq 2526 inemist.
Lätteq
katõgooria:Eesti alõviq
Kihnu kihlkund
150px|thumb|Kihnu tulõtorn Kihnu kihlkund om kihlkund Pärnomaal Kihnu saarõ pääl.
Tusti mõisa
pisi|266x266px|Tusti mõisa abihoonõq. Tsiatõugu arõndamishoonõq. Parhillaq Tusti külätarõ. Tusti mõisa (s'aksa keelen Tustenhof) om mõisa Tusti külän, Viländi vallan, Viländi kihlkunnan, Viländimaal.
Kihnu kihlkund
Kiil ja kultuur
Kihnun om häste alalõ püsünü uma kiil ja kultuur. Kihnlasõq kandvaq hää meelega ummi rahvarõivit. Kihnu kultuuriruum kuulus UNESCO suulidsõ perändi meistriteossidõ nimekirja.
Tusti mõisa
Tusi mõisa oll' pikält Viländi mõisa kar'amõisa. 1878. aastagal sai umaette rüütlimõisas.
Kihnu kihlkund
Kiil ja kultuur
12. urbõkuu pääväl 2009 ilmu Kihnu Kultuuri Instituudi vällä annõt kihnukeeline aabits (aabets).
Kuulsambaq inemiseq
Katõgooria:Kihnu kihlkund Katõgooria:Pärnomaa kihlkunnaq Katõgooria:Pärnomaa
Tusti mõisa
Tusti mõisa man om Tusti ülessulut järv, miä om osa Teräseojast
Hoonõq
Mõisa päähoone om pikk ja lihtsä, om peri 18. aastagasaa lõpust.
Katõgooria:Viländi kihlkund Katõgooria:Viländimaa mõisaq Katõgooria:Viländi kihlkunnaq mõisaq
Heibri
Haibri om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Ewert and The Two Dragons
pisi|446x446px|Ewert and The Two Dragons [[Riia|Riian]] Ewert and The Two Dragons om Tal'nast peri indie rock ' i Eesti ansambli. Ansamblin mängväq Sundja Ewert (laulminõ, klahvpilliq), Pärnoja Erki (kitraq, vokaal), Kalda Kristjan (trummiq, tõsõq lüükpilliq) ja Etti Ivo (kitraq, bass, vokaal).
Näide lauluq ommaq inglüse keelen, ka välänpuul Eestit on häste tunnõt näide laul "Good Man Down".
Singliq
Katõgooria:Eesti ansambliq
Raagsilla uja
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Tiidsa
Tiidsa om külä Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Mõnistõ valda.
Lätteq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Tsõõr (geomeetriä)
200px|thumb|Tsõõr Tsõõr om punktõ hulk tasapinna pääl, miä ommaq üte tsõõrjoonõ pääl vai tuu sisen. Nuuq ommaq punktiq, mink kavvus ütest kimmäst punktist (tsõõri keskpunktist) om mitte suurõmb ku üts kimmäs arv (tsõõri raadius).
Kaeq viil
Katõgooria:Geomeetriä
Saint Lucia
Saint Lucia om saarõriik Kariibi meren Ameerikan. Saint Lucia pääliin om Castries.
Välislingiq
Katõgooria:Põh'a-Ameeriga riigiq Katõgooria:Põh'a-Ameeriga maaq
Söödi
Söödi vai Söödü om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Haani valda.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
1832
1832. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10045. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1832
Mõlapäiv
pisi|Mõlapäävä ristikäük' Mõla kerigu man Mõlapäävä nimitüst tarvitõdas Mõla kandi paigapäälidse pühä kottalõ. Mõlapäiv om liikja pühä, midä peetäs edimätsel pühäpääväl peräh piitrepäivä (seto rahvakelendri piitrepäiv om vana kalendri 12. hainakuu pääväl).
Mõlapäävä om Mõla küläh ülepetserimaalinõ praasnik – Mõla kerigu nimepäiv.
Koh peetäs
Mõlapäivä peetäs Mõla ker'koh.
Mõla om külä Irboska nulgah Setomaal. Taa külä om Mõla oro veere pääl, 24 km Petserist lõunahummogu poolõ ja 4 km Irboskast põh'aõdagu poolõ. Mõla küläst hummogupoolõ om Mõla järv, minkast juusk vällä Optjoki jõgi.
Küläh oll' 2000. aastagal elänikkõ 34 ja 2011. aasatgal 40.
Mõlapäiv omkiq Irboska nulga suurõp pühä.
Milles peetäs
Mõlapäivä peetäs joq vaga Mõla Onufri aigõst. Taa om tänopühä, mink saamisjutt om höste tiidäq. Tuuvaihtõ, kuq mastõraülebäst oll' Onufri, trehväs' olõma sääne suvi, õt jaanipäävä paiku tull' maaha rassõ lumi, miä püssü pikält ja ähvärd' aastagadsõ vil'äsaagi arq tsurkiq. Pühä Onufri palvuisi pääle sulli lumi huul'maldaq külmist ilmost siskiq kipõstõ ja sügüse oll' saak' es'kiq näkküvält suurõb kuq minevil aastagil. Nii harisiq inemisõq kaq päält Onufri surma tulõma Mõla orgo kokko, õt tennädäq edevanõbit ja pallõldaq hüä saagi iist.
Vaga Mõla Onufri kotsilõ
Vaga Mõla Onufri (slaavi k преподобный Онуфрий Мальский) om Mõla Jumalaimä mastõra asotaja. Kats' Setomaa pühämiist – Mõla Onufri ja Irboska Serapion – oll'iq õkvakuq veleq. Nä ihatõlõdiq kuuh Mõla mastõra käekäügi iist ja oll'i mõlõbaq kaq taa mastõra iguumõniq. Kukkiq Onufri asotõt mastõra häöt' 1581. aastagal uma sõaväegaq katoliiklasõst Poola kuningas Bátory Stefan, kakõhu-us õigõusolinõ elo Mõlah ja Irboskah kunagiq.
Vaga mõla Onufri kuuli külq 1592. aastagal, aq timä nimme meelidsiq Mõla ja Irboska inemiseq viil aastasato niq kutsõq Mõla mastõrat õks Onufri mastõrast.
Pühämiis Onufri aust peetäs teen'stüst Onufri mälehtüspääväl vana kalendri 25. (vahtsõ kalendri perrä 12.) hainakuu pääväl Mõla tsässonah. Tuu om kest küllä nelä tii ristih suuri lõhmussidõ all.
Kuis peetäs
Mõla ker'koh om peet ni eesti- kuq vinnekiil'sit teenistüisi, parhilladsõl aol ommaq kontroll'joonõ taadõ jäänüq seto kogohusõ tegemisõq vaibunuq. Tuugiperäst om mõlapäiv tähtsä kokkosaamisõ võimalus säält kandi rahvalõ.
Õga aastaga tahtvaq õks mõlapääväst kodopaika kaema tullaq kaq Petserimaalt Eestimaalõ arq tulnuq inemisõq.
Ületsehe om mõlapäiv kombõkotsinõ kerigupühä jumalateenistüse ja ristikäügigaq. Vanõbaq inemisõq kõnõlasõq, õt Mõlah viidi kõõ ütte pühäsekeist ümbre kerigu ja tuu oll' sääne, miä tek' tervest, kuq haigõ oll'eq. Mõni aastak oll' ristikäügü jaost kaq lillivaip tet.
Kerigu man umatsidõ haudu pääl süvväs ja kõnõldas ummi tutvidõgaq. Taa kommõq tegegi seto pühäq esiqsugudsõst ja seto rahva üttehoitvast.
Suurõp laat oll' mõlapäävä Petserih, aq suvõl hädätarviliisi asjugaq, niguq vikahtiq, tsirbiq ja rihaq, kaubõldi tuupäiv kaq Mõlah.
Päävä populaarsõst panõhtumisõlõ om üteh avitanuq Mõla kandi kotussidõ illos' luudus. Mõla ker'k om järve kaldõ pääl. Kerigu all om pühä läteh ja kuq tuu viiga mõst, sis sütüseq arq kõik haigusõq.
Peräh ker'kot, nigu õks kombõst oll', ilotõdi ja peeti kirmast. Vindläseq peiq säälsamah Mõla küläh, aq seto rahvas pidi umma praasnikut Pokolduvah, miä om paar' kilomiitrit kavvõbah.
Antsla valla Nuurivolikogo
Antsla valla Nuurivolikogo om Antsla valla volikogo man toimõndav nuuri ossavõtmisõkogo, miä om umavalitsusõ nõuandva ütisüs nuuri küsümüisin. pisi|paremal|Antsla valla Nuurivolikogo vahtsõnõ logo.
Mõlapäiv
Kuis peetäs
Sagõhõhe om olnuq nii, õt mõlapäävä satas vihma. Om sääne ütelüs, õt kuq muialõ vihma saa-ai, sis Mõlla õks saa. Ja inämbält nii om kaq. Hot' pisokõnõ, aq tulõ.
Antsla valla Nuurivolikogo
Tsiht
Antsla valla Nuurivolikogo tüü tsiht om nuuri huvvõ kaitsminõ vallan, vallavalitsusõlõ ja vallavolikogolõ nuuri ettepandmiisi edesi andminõ ja vallan ettevõtmiisi kõrraldaminõ ni ummi projekte elloviimiseq.
Mõlapäiv
Lätteq
katõgooria:Seto rahvakallendri
Leis'o
Leis'o om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan.
Antsla valla Nuurivolikogo
Kotus
Antsla valla Nuurivolikogo toimõndas päämidselt Kuldri ja Antsla Nuurikeskusõn ni om köüdet vallavolikogogaq. Nuurivolikogo tüüd avitasõq tetäq umakandi nuurijuhiq.
Leis'o
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Antsla valla Nuurivolikogo
Liikmõq ja valimisõq
Kandidiirmisõigus om 13–26-aastagaidsil nooril, kink elokotus om Antsla vallan vai kiä opvaq Antsla valla koolin. Antsla valla Nuurivolikogol om 9 (ütessä) liigõnd. Antsla valla Nuurivolikogo liikmidõ valiminõ sünnüs avaligul kuunolõkil üles säetüisi kandidaatõ vaihõl. AVNi liikmõq valitasõq katõs aastagas.
Leis'o
Lätteq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Antsla valla Nuurivolikogo
Tüü
Antsla valla Nuurivolikogo tüüvormis ommaq kuunolõgiq, midä tetäs, niguq vaia, a mitte vedemb ku üts kõrd kuun. Nuurivolikogo liikmõq võtvaq ossa Antsla valla volikogo istmidsõ ni kutsvaq ka volikogo liikmit hindä kuunolõkilõ. Nuurivolikogo edemiis edüstäs valla nuuri mitmõsugumaidsil ettevõtmiisil.
Lätteq
Katõgooria:Antsla vald
1962
1962. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10175. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1962
Ratasjärv
Ratasjärv om järv Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Kaeq viil
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Ahvena Kalju
Ahvena Kalju (Kalju Ahven, sündünüq 11. süküskuu pääväl 1921 Räpinän, koolnuq 26. hainakuu pääväl 1946 Lüübekin) oll' eesti luulõtaja.
Tundu
Tundu om külä Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Ahvena Kalju
Tä oll' S'aksa sõaväen ja kuuli sõavangilaagrin tiisikustõ. Timä luulõtuisi kogo anti vällä päält timä kuulmist.
Tundu
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Mõnistõ valda.
Ahvena Kalju
Eräelo
Timä veli oll' keeletiidläne Ahvena Heino (1919–1988).
Tundu
Lätteq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Ahvena Kalju
Teos
Katõgooria:Eesti luulõtajaq
Paarkolmnukk
150px|thumb|Paarkolmnukk Paarkolmnukk vai võrdharonõ kolmnukk om kolmnukk, minkal om üts paar ütepikki külgi. Nuuq ütepikäq küleq ommaq paarkolmuka haroq, kolmandat külge kutsutas alossõs.
Maja paariq ommaq hariligult paarkolmnuka kujoga.
Lucasi arv
Matõmaatikan Lucasi arvoq Fn ommaq arvoq
kon
Edimädseq Lucasi arvoq ommaq
Kaeq viil
Katõgooria:Arvoteooria
Rauduja (Vahtsõliina)
Rauduja om uja Vahtsõliina kihlkunnan. Tä nakkas pääle Linnasjärvest nink juusk hää käe puult Piusa jõkkõ paigan, kost Piusa suuni jääs 83,5 km.
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Elemendiq
200px|thumb|Naanõ oppas geomeetriät. Pilt "Elemente" kõgõ vanõmbast ladinakeelitsest tõlkõst, miä alalõ om. Araabia keelest pand' "Elemendiq" ladina kiilde Adelard Bathist 12. aastagasaal. "Elemendiq" (kreeka keelen: Στοιχεῖα Stoiheia) om matõmaatigateos, miä sais kuun 13 raamadust ja minka kirot' Aleksanrian elänüq kreeka matõmaatik Eukleides umbõs aastagal 300 i.m.a.
Raamatin ommaq mõistidõ välläseleltüseq, postulaadiq (aksioomiq), lausõq (teoremiq ja konstrukts'ooniq) ja lausidõ matõmaatilidsõq tõõstusõq. Sääl kaias geomeetriät ja arvoteooriat. Niisamatõ või säält löüdäq meetodit, midä om naat nimitämä geomeetrilidõs algõbras ja mink abil saa lahendaq mõndsi algõbraliidsi probleeme, niguq näütüses kruutjuurõ löüdmine. Autolycosõ teossõ "Liikujast sfäärist" kõrval ommaq Eukleidese "Elemendiq" üts kõgõ vanõmb matõmaatilinõ teos ja kõgõ vanõmb teos, kon matõmaatilinõ teooria ehitedäs üles aksiomaatilidsõlt.
"Elementen" võtt' Eukleides kokko suurõmba jao tuust matõmaatigast, miä tälle teedäq oll'. Kuigi suur osa matõrjaali olõ-õs timä vällä märgit, oll' sõski timä tuu, kiä and' pall'odõlõ teoremmele rangõq tõõstusõq.
Eukleidese "Elemente" om peet ütes kõgõ tähtsämbäs ja mõokambas opiraamadus, miä kunagi kirotõt om. Edimäst kõrda trükiti tä Veneetsiän 1482. a. - nii oll' tä üts kõgõ edimäne matõmaatigaraamat, miä trükün ilmu pääle trükipressi luumist. "Elemente" om ilmunu üle 1000 trükü, arvatas, et õnnõ piiblist om ilmunuq inämb trükke. Sato aastit, ku kõigilõ ülikoolin opjilõ oll' kohustuslik kvadrivium, pidiq nääq opma vähämbält ossa "Elemendest". Nii oll' tä tarvitusõl 20. aastagasaa alostusõni.
Siso
300px|thumb|Tõõstus Eukleidese "Elemenden", et ega lõigo AB jaos löüdüs võrdkülgne kolmnukk, minka ütes küles AB om. Sääne kolmnukk ΑΒΓ konstrueeritäs nii, et joonistõdas tsõõrjuun Δ keskpunktiga A ja tsõõrjuun Ε keskpunktiga B, nink kolnuka kolmandas tipus Γ võetas noidõ tsõõrjuuni lõikõpunkt.
Raamaduq 1-4 tegeleseq tasapinna geomeetriäga.
Raamaduq 5-10 tegeleseq jagodõ ja proports'uunõga.
Raamaduq 11-13 tegeleseq ruumi geomeetriäga.
Katõgooria:Eukleisese raamaduq Katõgooria:Matõmaatiga
Udras
thumb|300px|Udras
Udras vai euruupa udras om murdja elläi. Tä om imetäjä viielläi. Utraq ommaq levinüq suurõn osan Euraasiast, säälhulgan Eestin. Nä eläseq hariligult jõõ veeren.
Vällänägemine
Hariligu utra kihä pikkus om 70-90 cm, hanna pikkus 30-50 cm. Utral om paks, pruuni värmi, viikimmäs karvkatõq.
katõgooria:mõtsaeläjäq katõgooria:imetäjäq
Hapsu
Hapsu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Jaanipeebu
Jaanipeebu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Tursa
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Mõnistõ valda.
Lätteq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Kar'ala maakaal
Aolugu
Parhilla om terveq Kar'ala maakaal Vinnemaa käen, a inne Talvõsõta oll' suurõmb jago maakaalast Soomõ käen.
Inne sõta härgüt' Nõvvokogoliit umma piiri põh'a poolõ tougadaq ja pakk' Soomõlõ tuu iist maad. Soomõ es olõq peri ni Nõvvokogoliit alost' sõta, mink lõppõn jäi Soomõ tast maast ilma. Kar'ala maakaalal elli umbõs 300 000 inemist, kiä kõik (päält 700, kiä hinnäst vindläisis pidiq) kahandõdiq Suumõ.
Jakusõa aol pruuve Soomõ ummi maid, sh ka Kar'ala maakaala tagasi saiaq, a kaot' sõa ni pidi maaq Nõvvokogoliidolõ tagasi andma. 40. aastidõ lõpun muudõti pia kõik soomõkiilseq kotusõnimeq ärq vinnekiildsis.
Kar'ala maakaal kultuurin
Linna Väinö raamadu "Tiidmäldä sõamiis" ("Tuntematon sotilas") tegeläseq Roka Antti ni Soekäpp (Susi, Suden Tassu) ommaq peri Kar'ala maakannalt ni kõnõlõsõq paigapäälist äyrämöismurrõt.
Katõgooria:Kar'ala Katõgooria:Vinnemaa
Tämbälse
Tämbälse om külä Mõnistõ vallan Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Mõnistõ vald
Päälkäänüs
Päälkäänüs vai manütlejä vai adessiiv om käänüs, mink päämäne mõtõq om näüdädäq olõmist minkagi pääl: toolil, sainal, talol.
Päälkäänüs võro keelen
Päälkäänüsse lõpp om võro keelen -l, miä pandas mano umakäänüssele: kuldsõl, saapal, keelel. Sakõstõ pruugitas päälekäänüsse asõmal hoobis peräsõnna pääl, käen vai man: lavva pääl, imä käen, kao man.
Lätteq
Iva, Sulev 2007. Võro kirjakeele sõnamuutmissüsteem. Dissertationes Philologiae Estonicae Universitatis Tartuensis, 20. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. Katõgooria:Käänüsseq
1961
1961. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10174. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1961
Toborna pettäi
pisi|Toborna pettäi, 2010 Toborna pettäi (ka Toborna petäi) om kaitsõalonõ petäi ja pühäpuu Võromaal Noodaskülan Rõugõ kihlkunnan.
Toborna pettäi kasus Kütioro hummogupoolsõl pervel Tobornamäe pääl ja korgõs üle Võro-Loosi maantii (Holopi-Hellekunnu kõrvalmaantii 25127).
Puu om aoga kaotanu suuri ossi ja ladõv om ära häönenüq, õnnõ jälje omma järele jäänu. Järelejäänu ossa omma kõvasti ümbrekunna mõjol ümbre kujonenu. Umal aol kasus pettäi lagõda nurmõmaa pääl, sirotõli tuule puhutu ossa tii pääle nii ku vihmavari, a ku oroperv jäi puustusõs ja võsa pääle tull, kuiose külgmädse ossa är ja puu nakas keskest püramämiitjalt valgõ poolõ nõsõma. Rohilidsõlt hallõtama om jäänu õnnõ üts alõmano jämme oss, puu vanõmb osa om perädü suurõ kannu moodu – ümbremõõt 2,82 miitret.
Puu igä olõ-õi viil tiidüslidsõlt kimmähe paika pant.
Toborna pettäi om luudukaitsõ all, Keskkonnaregistri numbriga KLO4001149.
Rahvaperimüse perrä om pettäi viimäne pühämõtsä puudesalgust jäänü puu, kohe om annõt toodu. Niisama om rahvajuttin puu alaq är käkit Vahtsõliina lossi kulla-aarõ, minka Roodsi sõavägi vinläste iist pakku joosten maha jätt. Kulda tule otsi säitsme soldatisinneli kavvõhuselt, tuultsamalt tsihilt, kohe puu esiqerälidsel täüskuu üül oma varjo heit.
Lätteq
Katõgooria:Võro vald Katõgooria:Puuq Katõgooria:Pühäqpaigaq
Tagakolga
Tagakolga vai Suurõpiitre om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Varstu valda.
Horsa
Horsa om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Külan om Horsa andõläteq.
Mihkli kihlkund
Mihkli kihlkund om kihlkund Pärnomaal.
Horsa
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Mihkli kihlkund
Kiil ja kultuur
Om olõman Mihkli Kihelkonna Kultuuriselts.
Rahvarõivaq
250px|thumb|Miis om Mihkli kihlkunna rahvarõivin.
Välislink
Katõgooria:Mihkli kihlkund Katõgooria:Pärnomaa kihlkunnaq Katõgooria:Pärnomaa
Kar'ala Vabariik
Karjala Vabariik (kar'ala keelen Karjalan tazavaldu, vepsä keelen Karjalan Tazovaldkund, soomõ keelen Karjalan tasavalta) om hindävolinõ vabariik Vinnemaa võimu all.
Liinamäe (Sõmmõrpalo)
pisi|Liinamäe mõisa päähoonõq
Kar'ala Vabariik
Kar'ala Vabariik om Vinnemaa Põh'aõdagu föderaalringkunnan. Kar'ala Vabariigil ommaq piiriq Soomõ, Leningradi oblasti, Vologda oblasti, Arhangelski oblasti ja Murmanski oblastiga.
Liinamäe (Sõmmõrpalo)
Liinamäe vai Liinamäe mõisa om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Lätteq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Kar'ala Vabariik
Aolugu
Kar'ala Vabariik om osa aoluulidsõst Kar'alast.
left|thumb|300px|Kemi vanaliin 1916. aastagal
Poliitiga
Kar'ala Vabariigi pää (vinne keeli глава) om Katanandovi Sergei, kiä valiti ammõtihe 2002. aastagal.
Valitsõmisjaotus
Vabariik jagonõs 15 rajoonis.
Rahvastik
2002. aastagal elli Kar'alan loendusõ perrä 716 281 inemist, kinkast kar'alaisi oll' 65 651 (9,2%). Vepsläisi oll' 4870 (0,7%), suumlaisi 14 156 (2%). Kõgõ inämb oll' vindläisi, 548 941 (76,6%).
1831
1831. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10044. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1831
Vana-Võidu mõis
pisi|Vahtsõnda Vana-Võidu mõis päähoone. pisi|Vahtsõnda-ai Vana-Võidu mõisa päähoone. Vana-Võidu mõisa om nimma saksa keelen Alt-Woidoma, olli rüütlimõis Villändimaal, Villändi kihlkunnan, Vana-Võidu külän.
Lätteq
Katõgooria:Viländimaa mõisaq Katõgooria:Viländi kihlkunnaq mõisaq
Afganistan
Afganistan vai Afganistani Islamivabariik om riik Aasian, inämbvähämb Aasia keskel.
Valitsõmisjaotus
thumb|220px|Kabul