cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Islamabad
Katõgooria:Pakistani liinaq Katõgooria:Aasia riike pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Kurvitsa
Kurvitsa om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Rõugõ muinastalo
pisi|Rõugõ muinastalo ehitüs poolõ pääl. pisi|Rõugõ muinastalo Rõugõ muinastalo om ravvaao ehitüskommõtõ perrä raotuq talo Võromaal Rõugõ ürgoro veerel, miä om mõtõlduq egäsugumatsidõ arkeoloogia eksperimentide tegemises. Talo hoonõq – elämü, laut, ait, pinokoda ja sepikoda – ommaq kõik ehitedüq niimuudu, kuis naq võisiq ildansõmbal ravvaaol vällä paistuq. Huunidõ man om pruugituq nii pallo vannu mooduga tüüriistu ku sai ollaq – kirvit, puraskit, oherdit ja liimeistrit.
Muinastalo lähkün ommaq viikingiaignõ liinamägi ja külä asõ. Näilt om joq 1950. aastidõl välläkaibmistõl löütüq tarõpõrmandit, ahjokottusit ja ärpalanusi sainapalke, migäst om prõllagi muinastalo huunidõ ehitüse man pallo abi olnuq. Ka ildambast aost alalõ püsünüq palkhoonõq ommaq paknuq hulga tarkuisi, midä är pruukiq.
Mõtõ luvvaq Eestin sääne kotus, kon saasi tetäq muinastiidüse katsetuisi ja esi pruuviq, kuimuudu vanast inõmisõq elliq ja tüüd teiq, sündü Kobrusepa (Pajuste) Viire pään Taanimaal Lejren nättüq vanaao keskusõ muuduvõtul. Käsitüüoppaja Kobrusepa Tiidu ja pallodõ esiqtahtlidsidõq inõmiisi abiga naati joq 2010. aastagal ehitüsega pääle.
Hoonõq
pisi|Elämü Edimädsenä sai 2011. aastagal valmis elämü. S’oo om 30 ruutu suur ni täl om üten nukan kivvõst laotuq keres. Korstnat egaq aknit tarõl es olõq, savu välläaomise jaos ummavaq sainan õnnõ kats väikut mulku. Palgivaheq ommaq täüdedüq samblaga ja kaet savikõrraga. Ka põrmand om tambit lamba- ja hobõsõsitaga sekät savist. Katusõlõ ommaq mitmen kõrran säätüq lahkamiq kõotohku, midä katvaq kisklavvaq. Õt selges tetäq, kas tarõq õks sai lämmi ja kimmäs, elliq 2012. aastaga talvõl viis arkeoloogiaüliopilast nädälijago tarõn. Tullgi välläq, et tarõ püsüs peris lämmi eski sõs, kuq välän oll väigä ilmadu külm.
Pääle elotarõ naati 2013. aastagal tegemä aita, sepikoda ja pinokoda, prõllaq om kõgõmadsõq vahtseimb hoonõ tahraga laut. Egä hoonõ man om pruuvduq veidükene esimuudu ehitüsvõttit – näütüsest sepikual om katus katõduq mättidega, a aidal pilliruuga. Sepikua kõrval om joq mitu aastit Rõugõ lättidest ja ujjõst kor’atuq maagist kostutatuq rauda – tuu tüü jaost sais välän savist esimuudu ahokõnõ.
Tegemiseq talon
Muinastalon kõrraldadas egä suvi muistidsidõ töie oppamist Tarto Ülikooli arkeoloogia ja Viländi Akadeemia käsitüü üliopilasilõ. Joq kolm aastakka om ütel hainakuu puulpühäl kõrraldatuq muinaspäivä, kon kõik huvilidsõq võivaq tulla kaemaq vai eski ummi kässiga pruuvmaq egäsugumadsi vanaaolidsi tüüvõttit ja tapõluskunsti, kullõmaq loengit ja muusikat.
Saalomoni saarõq
Saalomoni saarõq om saarõriik Okõaanian. Saalomoni saari pääliin om Honiara.
Välislingiq
Katõgooria:Okõaania riigiq Katõgooria:Okõaania maaq
Suuna
Suuna [.suuna] om külä Valgjärve vallan Kanepi kihlkunnan.
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Valgjärve vald
1947
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1947
Kakõnujärv
Kakõnujärv om järv Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Järvest nakkas pääle Korgõsilla uja.
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Vakari
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Haani valda.
Kibõhus
Kibõhus vai liikmiskibõhus om füüsigalinõ suurus, miä näütäs, ku pall'o kihä kotus ruumin ao joosul muutus. Lajembalt või kibõhusõ all mõtõldaq määntse taht ao joosul toimuva muutusõ suurust (nt. unõhtamisõ kibõhus, aadomidõ ümbreistmise kibõhus). S'oon artiklin om juttu õnnõ liikmiskibõhusõst.
Ku liikja kihä läbi ao t joosul tii pikkusõga x, sõs timä kibõhus v om x ja t jago:
Kibõhusõ mõõt SI-süstemin om m/s (miitret sekondin). Egapääväelon (nt. autidõ man) pruugitas sakõstõ viil mõõti km/h (kilomiitret tunnin).
Kaeq viil
Katõgooria:Füüsiga
Vanahundi Höödor
Vanahundi Höödor (Feodor Vanahunt, sündünüq 20. radokuu pääväl (vana kallõndri perrä 8. radokuu pääväl) Irboska vallah Lõtina küläh ; koolnuq 10. urbõkuu pääväl 1975) oll' seto jutukõnõlõja.
Kirändüs
Katõgooria:Setomaa inemiseq
1821
1821. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10034. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1821
Langenu
Langenu om Eestih Tarto liinah tegotsõv black metal ansambli. Mitmõ’ liikmõ’ omma’ seto juuriga ni Langenu om ka üts edimädsi ansamblit, kiä om tennü’ setokeelitset metal-muusigat. Selle om ansambli kutsnu’ uma muusigat setoonilidsõst (setonic) black metalist.
Bänd alost jo’ 2001. aastagal nimõ all „Anathomia“, a muut nimmõ Langenu vasta 2004. aastagal. S’oomaani om vällä ant kats plaati – nelä luuga „Silmitu ilmutis“ (2009) ja katõsa luuga täüspikk „Need, kes näevad imesid“ (2016).
Langenu kuulus kuuh tõisi Tarto mustametali bändega loomingulissõ punti Pergerus.
Ansambli liikmõ’ omma’:
Välislingi'
Katõgooria:Eesti ansambliq
Riigikohus
pisi|Riigikohtu hoonõq [[Tarto|Tarton, Lossi 17]] pisi Riigikohus om Eesti Vabariigi kohtusüstemi kolmas astõq ja kolmas jakk, kõgõ korgõmb kohus. Riigikohus täüdä kassatsioonikohtu ülesandit, mink manu kuulusõq ka põhisäädüsligu perräkaemisõ kohtu tallitusõq. Viil om Riigikohtul ütenmärkmisõigus kohtunikõ ammõtihe nimetsemisel ni vallalõ tegemisel.
Katõgooria:Eesti kohtuq
Brasília
Brasília om Brasiilia pääliin. Liin om Amazonasõ ja Paraná jõgikunna viilahkmõ pääl.
Välislingiq
Katõgooria:Brasiilia Katõgooria:Lõunõ-Ameeriga riike pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Tammõ (Valgjärve)
Tammõ om külä Valgjärve vallan Kanepi kihlkunnan.
Vikaht
pisi|Vikaht Vikaht vai vikat om tüüriist haina vai vilä niitmises.
Vikahtil om hand ja hanna keskel käsi (jalus), kost niiten hää käega saa kinniq hoitaq. Terä paksõmb viir om vikahti sälg.
Et vikaht terräv olõssi, piät tedä tahoga tõmbama ja mõnikõrd tsagama.
Katõgooria:Tüüriistaq
Kalda järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Keila kihlkund
Keila kihlkund om kihlkund Harjomaal Soomõ lahõ veeren Talliinast õdagu puul. Kihlkunna keskus om Keila.
Välislink
Katõgooria:Keila kihlkund Katõgooria:Harjomaa kihlkunnaq Katõgooria:Harjomaa
Võro Maakohus
Võro Maakohus oll’ Eesti Vabariigi edimädse astmõ kohus aadrõssi pääl Võro, Vabahusõ huulits 13.
1. vahtsõaastakuu pääväl 2006 liideti Võro Maakohus Tarto Maakohtuga. Kohtu tüü jakku samal aadrõssil Võro kohtumajan.
Lätteq
Katõgooria:Eesti kohtuq
Ludsi kiil
Ludsi kiil (vai Ludza kiil) om üts lõunõeesti keelist. Nigu muuqki lõunõeesti keelekujoq, näütüses võro vai seto kiil, kuulus ludsi kiil õdagumeresoomõ kiili hulka, miä ummakõrda ommaq alarühm suurõmbast soomõ-ugri kiili ja uurali kiilkunnast. Ludsi kiil om kõgõ lähkümb lõunõeesti seto keelele. Kõigi lõunõeesti kiili kõgõ lähkümbäq keeleq ommaq ummakõrda liivi ja eesti kiil.
Levik
Ludsi keele ala om üts noist kolmõst piirkunnast, midä kutsutas (lõunõ)eesti keelesaaris – piirkunnaq välänpuul Eesti riigipiire, kon kunagi kõnõldi lõunõeesti kiilt. „Ludsi“ om Hummogu-Lätin olõva Ludza liina eestikiilne nimi ja ludsi kiilt kõnõldi põhilidsõlt Ludza liinast põh´a, hummogu ja lõunõ puul ümbretsõõri. Tõsõq kats (lõunõ)eesti keelesaart ommaq Leivu ja Kraasna. Leivu kiilt kõnõldi Põh´aõdagu-Lätin Ilzene ja Lejasciemsi kandin Alūksne liina lähkün. Kraasna kiilt kõnõldi külin Vinnemaal Krasnogorodski liina lähkün, umbõs 30 km kavvõn parhillatsõst Läti-Vinne piirist. Naist kandõst egäüte inemiseq kõnõli lõunõeesti keelekujjo, miä oll´ tõistmuudu tõisin piirkunnõn kõnõldavast lõunõeesti keelest nigu ka Eestin kõnõldavast lõunõeesti keelest.
Kõnõlõjit
Ludsi kiilt kõnõldi inne Tõist ilmasõta umbõs 50 väikun külän Mērdzene (varramba Mihalova), Pilda, Nirza ja Brigi (varramba Janovole) kihlkunnan. Ludsi keele kõnõlõjidõ arv jäi katõkümne aastagasaa seen kõrrast vähämbäs. Eesti uurja Kallasõ Oskar oll´ edimäne, kiä ludsi kiilt ja ludsi rahvastikku Lätin dokumentiire. Timä arvõ perrä oll´ 1894. aastagal umbõs 800 ludsi keele kõnõlõjat. Katõkümnendä aastasaa algusõn arvssiq keeletiidläseq Ojansuu Heikki ja Grünthali Villem, et ludsi keele kõnõlõjit võisõ ollaq 200 ümbre. 1925. aastagal ummakõrda pakk´ uurja Paulopriit Voolaine vällä, et ludsi kiilt kõnõlõs umbõs 120 inemist, ni keeletiidläne Sanga August märke 1936. aastagal, et ludsi keele imäkeelega võisõ ollaq viil 30 kooni 40 inemist. Viimäne ludsi keele kõnõlõja Nikolai Nikonovs kuuli 2006. aastagal. Täämbädsel pääväl ommaq ütsikil ludsi kogokunna liikmil alalõ viil mõnõq algtiidmiseq ummi edevanõmbidõ keelest, a keele kõnõlõjit inämb ei olõq.
2020 and´ Läti keeletiidläne Balodisõ Uldis vällä ludsi keele aabidsa üten väiku grammatikaga.
Kiräviis ja välläütlemine
Vokaalõ pikkust tähüstedäs, nii ku läti ja liivi keelen, kriipsuga, miä om kirotõt vabahelü kottalõ, nt ā, ȳ vai ǖ. Pikk konsonant märgitäs katõ tähega: tt, kk, ļļ jne.
Niguq läti ja liivi keelen, tarvitõdas pehmide peethelle jaos palatalisatsioonimärki vastava konsonandi all (nt naiņe ‘naanõ’, maŗa ‘maŕa’, taļvīne ‘talvinõ’). Välänpuul edimäst silpi ommaq inne i-d olõvaq konsonandiq hariligult pehmeq ja tuuperäst näil palatalisatsiuuni eräle ei märgitäq. Tuuperäst üteldäs vällä pinī ‘pini’ nii, nigu olõs kirotõt piņī.
Rõhk
Nigu tõisin õdagumeresoomõ keelin ja ka läti keelen, om ludsi keelen päärõhk hariligult edimädse silbi pääl. Tähtsä eränd om kiildmiisi puhul. Sääntsin sõnavormõn, nigu nt ole-eiq ‘olõ-õi’ ja anna-as ‘anna-as’, rõhutõdas eitüsjakku, mitte verbi edimäst silpi.
Mõnõq arvosõnaq
1: üțș, 2: kațș, 3: kolq, 4: nelli, 5: vīz̦, 6: kūz̦, 7: sǟdze, 8: katēza, 9: ütēzä, 10: kümme, 11: üțșteiskümme, 12: kațșteiskümme, 15: vīz̦teiskümme, 20: kațșkümmend, 22: kațșkümmend kațș, 30: kolqkümmend, 40: nellikümmend, 50: vīz̦kümmend, 100: sadā, 200: kațșsadā, 600: kūz̦sadā, 1000: tuhat, 5000: vīz̦tuhat.
Kirändüs
Katõgooria:Lõunaeesti kiil
Tahk
Tahk om tüüriist, minga tõmmatas vikahtit, et tuu terräv olnuq. Taho pääl või väist, peitlit vai muud teräriista kah hikoq.
Katõgooria:Tüüriistaq
Verrev panda
pisi|Verrev panda Verrev panda ehk tulikasś (Ailurus fulgens) om murdja elläi, kiä eläs Himaalaja mägimõtson. Tä om luuduskaitsõ all ja luudusõn om neid arvadaq alalõ 10 000 ümbre.
Vällänägemine
Vereväl pandal om rossõverrev kask, miä om kõtu puult tummõmb, valgõ “näomasḱ” ni mustaq silmäq. Timä loomuperäline tunnismärḱ om tä kohhil kõllatsidõ ja verevide juttõgaq hand.
Süümine
Verrev panda süü päämidselt bambust, agaq näie söögis ommaq ka tsirguq, väikonisalisõq, munaq ja maŕaq.
Ohoq
Verevät pandat sääd ohto päämidselt timä elokotussidõ ärqhäädümine. Lõunaõdagu-Hiinan ommaq ohos ka salakütiq, kiä jahtvaq näid päämädselt näide hando peräst, minkast tetäs karbussit pulmaavvotallituisi jaos, selle et usutas, et tuu tuu mõrsjalõ õnnõ.
Kaitsminõ
Verrev panda om tä kaitsõ alaq võet kõigin riigen, kon tä eläs, sammamuudu om kaitsõ alaq võet näide elokotussit.
Katõgooria:Imetäjäq
Leima Aarne
Timä esätalo, koh tä eläs, om Luhamaa nulgah Leimani külah. Keskkuuli käve tä Tartoh, säält edesi läts Tal'na merekuuli. Päält tuud oll' tä kümme aastakka meremiis ja noq ommaq täl kõik maailma nulgaq läbi kolgatõduq.
2012. aastagal läts' tä Setomaalõ tagasi Setomaa Valdu Liidu mano ettevõtlusvedosnikost.
Seto Kuningriigi ülembsootskast valiti Leima Aarne 2012. aastagal kuningriigipääväl Verskah ja viil kats kõrda: Luhamaal aasta ildampa, 2013. aastagal, ni jalki Verskah 2016. aastagal. 2014.–2016. aastagal ni 2017. aastagast alatõh om tä olnuq Seto Kuningriigi kroonikogo liigõh.
Tä om Seto kongressi vanõmbidõ kogo liigõh.
Leima Aarne om Luhamaa küläseltsi üts vedosnik. Üteh Leima Matisega om tä tennü filmi "Peko päiv" ja tege Setomaal giiditüüd.
Lätteq
Katõgooria:Setomaa inemiseq Katõgooria:Setokeelidseq artikliq
Vigõl
thumb|150px|Vigõl Vigõl om harolinõ tüüriist, minga sitta, põhku vai haina nõstõtas. Sammõld ja turvast võit kah taaga nõstaq.
Naid om kolmõ- ja neläharoliidsi. Neläharolidsõq ommaq rohkõmp iks sitaviglaq, kolmõ haroga om rohkõmp haina- ja põhuvigõl. Ku tõist võttaq ei olõq, sõs või neläharolist kah haina ja põhu man tarvitaq, a mud'o om iks kolmõharolinõ kergemp. Vanast oll' katõ haroga viklo kah, nuuq olliq linakubo nõstmisõs.
Viil ommaq aia- ja kartoliviglaq. Kartoliviglal om pall'o harrõ ja noidõ otsan nupiq, et haro kartoli sisse es lännüq.
Viglal om (ravvast) vigla pütsk, mink külge haroq käüväq ja kohe sisse lätt vigla hand. Hanna tõsõn otsan om hannaga risti nasa.
Katõgooria:Tüüriistaq
Naistõpunahain
200px|thumb|Naistõpunahain
Naistõpunahain vai viinalill (e.k. liht-naistepuna, ld.k. Hypericum perforatum) - om vana ja inemiisi siän tunnõt ravihain, minkal om pall'o kasuliidsi umahuisi. Om üteld, et jaanipuulpäävä üüse kor'aduq rohoq avitasõq aastak otsa egä haigusõ vasta. Viinalill arvati väke täüs olõvat ni timäst peetäs luku ka seoilma-aolidsõn õdagumaa meditsiinin.
Viinalill nakkas häitsemä jaanipäävä aigo ja häitsemän või tedä nätäq viil järgmädse paari kuu joosul, a rohos om tedä kõgõ parõmb kor'adaq suvõ algusõn. Tarvitõdas pia kõkkõ vart üten lehti ja häitsmidegaq – kasvo ürti, minkast tetäs tsäid ni õli- vai viinaleotust.
Lõuna-Eestin om taa hain tunnõt ku viinalill, selle et tedä panti sagõhõhe kos'aviina sisse, et viin vägevämb ja armuasjo ajaminõ kimmämb saassiq. Viinalilli häitsmeq andvaq viinalõ ka ilosa verevä värmi.
Kõgõ inämb om viinalill tunnõt ku pitsüse ruuh. Nigu timä tõõsõ nime - naistõpunahaina perrä või otsustaq, om taa hain tähtsä ka mitmidõ naisihaiguisi ravimisõs.
Lisas iinpuul nimitedüle, om viinalilli tarvitõt ka siitmise häti, haavo, paisidõ ja palotuisi ravis, kurgukuristamisõs ja hingämisteie ravis – tä seen om rohkõhe parkainit, eederlikke õllõ ja antibiootikumõ. Viinalillil om ka lihtsähe tervet ihho rahustav mõjo.
Viinalilli raviumahuisi kotsilõ om mitmit uurmiisi tett ni vällä uurit, et kerge vai parra pitsüse ravis om naistõpunahain sama teküs ku mitmõq tugõvidõ kõrvalmõjjõgaq antidepressandiq. Rassõ pitsüse kõrral olõ-i timäst väega api.
Viinalilliga om ka nahko pargit ja rõivast värmit – tä and verevät värmi.
Kost haina tõõnõ nimi - naistõpunahain - tulnuq om, tuu kotsilõ om mitu esiqsugumast arvamist. Üteq arvasõq, et ku "naistõrahval ommaq as'aq kinniq, sõs viinalillist tii päst vallalõ". Kõgõ inämb om sõski levinüq tiidmine, et "ku naistõrahvaq kahvatuq ja valgõq saisvaq, sõs piät nä naistõpunahainast tiid juuma. Sõs tulõ veretüs palgõhe."
Peep
Peep om mehe edenimi.
Laossaarõ
Laossaarõ om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Peep
Võro keelen om umasütlejä kuju päämidselt Peebu, o-lõpuga Peebo om võimalik hummogu-võru keelen ja oll' harilik tartu kiräkeelen (kirotõdi Peebo vai vanan kiräviien Pebo). 17. aastagasaal om seod nimme kirotõt ka Piep, välläütlemine vast sõs [piip]?
Naistõpunahain
Sagõhõhe löüdüvit naistõpunahaina sortõ om meil kats: liht- ja kandilinõ naistõpunahain. Mõlõmbaq ommaq kõllatsidõ häitsmidegaq, pistülidseq, peenülikkõ elliptiliidsi lehti ja risuumõgaq kasvoq ni mõlõmbat om ka rahvameditsiinin ja rõivatüütlüsen tarvitõt. Edimädse tund ärq tuu perrä, et täl om ümärik vars, tuppleheq terävä otsagaq, ku häitsmit pitsitäq, sis tulõ verevät kasvomahla.
Peep
Nime periolõminõ olõ-i peris selge, a kõgõ tunnõtumb om arvaminõ, et Peep om olnuq edenime Piitre hõikamisvorm.
Naistõpunahain
Ku naistõpunahaina ülearvo pall'o tarvitaq, om taa kihvtine – muut naha valgushergäs vai tege krampõ ja ajohäti. Selle taheta-i tedä ka kar'amaalõ kasuma.
Peep
1563. aastagal Rõugõn ja Vahtsõliinan oll' taa edenimi harilik (kirja pant Пѣпъ), selgele erälde edenimest Piitre (kirja pant Петръ). 1684. aastagal Rõugõ kihlkunnan oll' Peep sagõdusõlt kolmas talo peremehe edenimi (5,2%). 2021. a om edenime Peep sagõdus vanal Võromaal 0,06% ja 0,1% vaihõl.
Naistõpunahain
Kuiki naistõpunahain om eläjile söögis kõlbmaldaq, sööväq timmä mõnõq mutigalihiq, kedä om koetõt tarvitaq kar'amaiõ pääl naistõpunahaina vastatsõs biokaitsõs.
Peep
Lätteq
Katõgooria:Edenimeq
Naistõpunahain
Naistõpunahain (ja viil umbõs 370 sorti timä perrekunnast – Hypericum) om parra üleilmalidsõ levimisegaq (sisse tuud ka Ameerikahe, kuiki peri om tä Õuruupast). Kaitsõ ala tä kuulu-i.
Välislink
Katõgooria:Kasvoq Katõgooria:Lilliq
Aig
150px|thumb|Liivakelläga saa aigu mõõta
Aig om mõõte süstemi komponent, miä lupas sündmüisi ütsüte perrä ritta säädäq, võrrõldaq sündmüisi kestmise pikkuisi ja tuud, kupall'o üts asi tõõsõst ildampa juhtus, niisamatõ saa teno aolõ kõnõldaq asjo liikmisõst. Ao mõistõt pruukvaq nii religiuun, filosoofia ku luudustiidüseq.
Kaeq viil
Füüsikan ja tõisin luudustiidüisin om aig üts põhisuuruisi. Tuu abil saa definiiri näütüses liikmisõ kibõhusõ.
Katõgooria:Aig Katõgooria:Füüsiga
Kiidi
Kiidi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Tiido
Tiido om külä Valgjärve vallan Kanepi kihlkunnan.
Krüdeneri Barbara Juliane
pisi|Barbara von Krüdener poig Pauliga Krüdeneri Barbara Juliane (Barbara Juliane von Krüdener, sündünüq 22. märtekuu pääväl 1764 Riian, koolnuq 25. joulukuu pääväl 1824 Bilogirskin) oll' baltisaksa kiränik ja Viitinä mõisaprovva.
M142 HIMARS
pisi|Rakett lindäs vällä M142 HIMARS (inglüse keelen High Mobility Artillery Rocket System) om Ameeriga Ütisriigen kokko pant mitmõpaugulinõ raketihiitjä.
Üten patarein või ollaq kooniq kuus' raketti, miä lindasõq 70 km, vai üts taktikalinõ rakett, miä lindas 300 km.
Krüdeneri Barbara Juliane
Viitinä mõisaprovva
1818. aastal jõud' Barbara von Krüdener Viitinähe. Jo hulk aigu inne tuud, 1792. aastal, oll' tä Viitinän käünüq, alost sääl kooliharidusõ võimaldamist ja latsi vaktsiniirmist. Barbara von Krüdener pand' talopojilõ süäme pääle, et nuuq olnuq tüükäq, virgaq ja puhtaq, ni and' noilõ, kinkal olliq sandidsõq rõivaq, midägi parõmbat sälgä. Tä kõrrald' ka vaimoliidsi raamatidõ välläandmist. pisi|Viitinä mõisa saina pääle om innembädsele mõisaprovvale mälehtüstahvli pant Rahvaperimüs mälehtäs, et Barbara von Krüdener sund' naisi alospükse kandma, miä tuul aol viil harilik es olõq, ni ollõv esiq naisil alospükste kandmist kontroll'nuq, miä tuul aol meestele sukugi es miildüq. Tä õpõt' ka naisi, kuis alospükse ummõldaq.
M142 HIMARS
Eesti om ostnuq kuus' HIMARSit, nuuq joudvaq siiäq 2024. aastaga lõpus vai 2025. aasta algusõs
Lätteq
Katõgooria:Sõariistaq
Krüdeneri Barbara Juliane
Päält Viitinät
1823. aastal läts Barbara von Krüdener Viitinäst Krimmi tervüst parandama. Tä kuuli 25. joulukuu pääväl 1824 Barbara Bilogirskin ja matõti sinnäqsamma. Katõgooria:Kiräniguq
Tsooru
Tsooru om külä Võromaal Rõugõ kihlkunnan, Antsla vallan.
Külän elli 2017. aastal 217 inemist.
Tsoorust Antslalõ om Antsla–Sännä tiid piten 14 km, Sännäle päält 8 km.
Külä nimi
1419 oll' külä nimi Tzoro, 1627 Zoor kulla, 1638 Zorakyllo, 1796 Zoro Moisa, 1909 Zooru.
Tsooru küla nimi kõneldes tulevat tuust, et alt lätt läbi tsoru, väike oja.
Tsooru mõisa
pisi|Tsooru mõisa ait Loeq mõisa kotsalõ lähembält tast.
Brazzaville
Brazzaville om Kongo Vabariigi pääliin. Liin om Kongo jõõ hüä perve pääl.
Tsooru
Tsooru mõisa
Tsooru mõisa (s'aksa keelen Fierenhof) oll' Võromaal Rõugõ kihlkunnan asunuq rüütlimõisa. Ümbrekaotnõ rahvas ütles ka põrõld Tsuuru minemise kotsalõ, et minnäs mõisalõ. Mõisast olõ-õi midä alalõ jäänüq. Seo ilma aigu jääs mõisa Antsla valda.
Brazzaville
Katõgooria:Kongo Vabariik Katõgooria:Pääliinaq Katõgooria:Afriga riike pääliinaq
Tsooru
Tsooru mõisa
Tsooru mõisa saiõ nime ujatsori perrä, midä kutsuti Zoro ujas.
Edimäne ülestähendüs mõisast om joq 1516. aastagast.
Kasuli järv
Kasuli järv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Tsooru
Tsooru mõisapark
Loeq mõisapargi kotsalõ lähembält tast. pisi|Tsooru mõisapark Tsooru mõisapargin kasus üts' Eesti korgõmbit lõhmussit.
Põh'asõda
Põh'asõda oll' sõda Roodsi, Vinnemaa, Taani ja tõisi riike vaihõl. Tuud peeti 1700.–1721. aastal, ku Roodsin oll' kuning Karl XII ja Vinnemaal valitś Piitre I. Ku Põh'asõda lõppi, lõppi Eestin Roodsi aig ni nakaś Vinne aig.
Kasuli järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Tsooru
Kultuur
Tsooru rahvamajan peetäs mälomängoturniirõ, egä nätäl saa kävvüq ka aeroobigan, kunstitsõõrin, näütemängotsõõrin, laulotsõõrin ja rahvatantsu tandsman.
Põh'asõda
Katõgooria:Sõaq
Samoa
Samoa, ammõtlidsõlt Samoa Hindäperi riik Vabariik, om saarõriik Okõaanian. Samoa pääliin om Apia.
Tsooru
Kultuur
Talliina Liinatiatrin kutstas Tsoorus rekvisiidi tarrõ.
Luudus
Tsoorust läbi sõitaq om nätäq Tsooru paisjärv. Järve suurus om 4 hektääri ni sääl om üts' saar'.
Tsooru järve tammi man oll' mõisa aol viinavabrik.
Ehitüseq
pisi|218x218px|Tsooru kolhoosikeskusõ varõmõq 1949–1989 oll' Tsoorun Jakov Sverdlovi nimelidse kolhoosi keskus. 1977. aastagal saiõ valmis arhitekt Reinu Toomasõ projektiirit Tsooru kolhoosikeskus, miä on kannõt riikõvaihõlidsõ muudsa ehitüskunsti kaitsõ ütisüse DOCOMOMO nimistüle. Kolhoosikeskusõ kotusõ pääl oll' inne aid mar'apuhmigaq. pisi|Tsooru puut' Tsoorul oll' pikkä aiga kats' puuti kõrvuisi, Maarahva kaubamaja (rahvasuun ka Tammõ puut') ni A&O. Põrõld om alal õnnõ viimäne. pisi|Tsooru tuulõveski Tsoorun om 19. aastagasaast saadik tuulõveski.
Kuulsambit inemiisi
pisi|522x522px|Tsooru järv 2013. aastagal pisi|524x524px|Tsooru järv' mäe päält kaiaq
Kaeq viil
Tsooru kandi koduleht
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Antsla valla küläq
Lämmüs
Lämmüs ehk lämmi om füüsikan (lämmäoppusõn) ütelt kihält vai kihhi süstemilt tõõsõlõ siseenergiä ülekandmisõ mikroskoopilinõ moodus. Ka vahtsõn süstemin jääs tuu energiä mikroosakõisi kõrraperäldä liikmisõ energiäs.
Katõgooria:Lämmäoppus
Kose kihlkund
Välislink
Katõgooria:Kose kihlkund Katõgooria:Harjomaa kihlkunnaq Katõgooria:Harjomaa
1946
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1946
1820
1820. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10033. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1820
Kana
200px|pisi|Kana
Kana om kodotsirk. Kana luu munnõ, noist haud tä vällä kanapujaq. Kanamunnõ süvväs kah.
Valgjärve
Valgjärve om külä Valgjärve vallan Kanepi kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Valgjärve vald
Kavõldi
Kavõldi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Alajärv
Alajärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
1945
1945. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10158. aastak sirvikallendri perrä.
Vana-Roosa
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Varstu valda.
Vanan-Roosan om olnuq Vana-Roosa mõisa. Mõisa ait-kuivis om arvat kultuurimälehtüses.
Bridgetown
Katõgooria:Barbadosõ liinaq Katõgooria:Pääliinaq
Vana-Roosa
Külän om Roosa kerik, mink man om Roosa Jakobi kogodus. Külän om ka Vana-Roosa kalmuaid.
Külä hummogupiiri päl juusk Mustjõgi. Külä kesken om Vana-Roosa järv.
Vana-Roosa õdaguosan om Roosa suu, kost kaibõtas vällä turvast. Suust saavaq algusõ Kuuraoru uja ja Pundsa uja.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Pokolduva
Pokolduva (vinne keeli Поколодово) om külä Setomaal, mis parhilladsõl aol jääs Vinne Föderatsiooni Pihkva oblasti Petseri rajooni. Pokolduva kuulus üteh tõisi selle kandi seto külliga Irboska nulka ja Mõla kerigu ala.
Külä kõgõ tähtsämp pühä om mõlapäiv, miä om hainakuul edimäne pühäpäiv peräst piitrepäivä. Mõla kerkoh toimus Vaga Mõla Annuhvrele vai Onufrile pühendedü’ teenstüs ja ristikäük, rahvas korjuss umatsidõ matussidõ pääle. Varõmbalt oll kommõ, et peräst keriguaiga läts lähembide külli seto rahvas edesi Pokolduvva kirmassõhe.
Jakob Hurda perrä elli 1902. aastagal Pokolduvah 82 inõmist. Pääle Tõist ilmasõta nakas rahvast aigupite vähembäst jäämä ni 2001. aastaga Vinne rahvaloenduse aost oll küläh õnnõ üts elänik.
Viitõ'
Katõgooria:Setomaa küläq
Veliko Tarnovo
Veliko Tarnovo om ülikooliliin ja Bulgaaria.
Katõgooria:Bulgaaria liinaq
Jõksi
Jõksi om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan. Külä põh'aosa kuulus Valgjärve valda.
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kanepi vald
Tsooru mõisa
Edimädseq teedäqandmisõq ommaq peri 1516. aastagast.
Mõisahoonõq
Päähoonõq oll' suurõmb ja telliskivist, tuust om alal õnnõ osa, tuugi ümberehitet kujol. Selle om ka rassõ arvadaq, määne ta vanast oll'.
Alalõpüsünün osan om päähuunõ jakk ja risti manoq ehiteduq risaliithoonõq. Mõlõmbaq osaq ommaq katõkõrdsõ lastukattõga viilkatussõga. Aknaq ommaq keskmidse suurusõga ni kuvvõruudulidsõq.
Ait on mõnõst jaost krohvidu kivihoonõq, mõnõst jaost krohvmaldaq maakivist ehitüs, minkal om lastukatus. Hoonõq om arvadaq 19. aastagasaa tõõsõ poolõ ehitüs.
Lätteq
Katõgooria:Mõisaq Katõgooria:Rõugõ kihlkunna mõisaq
Tonga
Tonga, ammõtlidsõlt Tonga Kuningriik, om saarõriik Okõaanian. Tonga pääliin om Nuku‘alofa.
Välislingiq
Katõgooria:Okõaania riigiq Katõgooria:Okõaania maaq
Ahijärv
Ahijärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Belmopan
Belmopan om Belize'i pääliin. Liin om riigi keskjaon, Belize'i jõõ veeren, umbõs 80 km merest ja inneskidsest pääliinast Belize'ist. Liina ümbre om troopilinõ ts'ungli.
Abort
Abort om embrüo vai lootõ imäkuast vällätulõk inne sündümist. Abordi pääle jääs naanõ latsõst ilma, rasõhus lõpõs.
Belmopan
Katõgooria:Belize Katõgooria:Pääliinaq
Abort
Aborti om kattõ eri tüüpi:
Saarniidü Ivar-Igor
Saarniidü Ivar-Igor (Ivar-Igor Saarniit; sündünüq 11. põimukuu pääväl 1940 Talliinan) om eesti matõmaatik.
Abort
Ärqviskamine tulõ määndsestki haigusõst vai periligust hädäst. Rahvakeelen tähendäs abort päämädselt ärqhäötämist.
Aolugu
Abordil om pikk aolugu. Kõgõ vanõmb kirälik tunnistus ärqhäötämise kotsilõ om peri Vanast-Hiinast, umbõs 500 aastakka inne miiq aoarvamist. Inne 18. aastagasata es olõq häid latsi ärqhoitmisõ nõvvõ (näütüses kondoomõ) olõman, selle oll' latsõ mant är võtminõ sündümise ärqhoitmisõs tävveste harilik. Lats häötädi ärq näütüses elävähõpõga, tõõnõkõrd huhati imäkota kuuma õliga vai juudi kihvtist taimõseko.
Lämmäoppus
Lämmäoppus vai termodünaamiga om füüsigaharo, miä uur lämmüst ku energiä ülekandmisõ vormi nink tuu köüdüssit tüü ja siseenergiäga.
Termini lämmäoppus om võro keelen tarvitusõlõ võtnu Kasagu Enn.
Katõgooria:Lämmäoppus
Abort
Aolugu
Seoniqaoniq vaiõldas, kas aborti pidänüq lubama vai kiildmä. Tõõsõq pidäväq tuud inemise tapmisõs, tõõsõq ütleseq, et loodõq ei olõq viil elon inemine. Eri riigen ommaq abordi kotsilõ vällä ant eri säädüseq, miä ommaq ka ao joosul muutunuq.
Abordi tegemine Eestin
Päält oholidsi variantõ om latsõ häötamises kats võimalust:
Karaski (Rõugõ)
Karaski om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Saarniidü Ivar-Igor
Elokäük
Saarniidü Ivar-Igor om oppajidõ poig.
Alaveski järv
Alaveski järv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Saarniidü Ivar-Igor
Elokäük
Lõpõt' 1958. aastagal Tarto 2. Keskkooli, 1963. aastagal Tarto Ülikooli füüsiga-matõmaatigatiidüskunna rehkendüsmatõmaatiga eräala pääl.
1968–1971 TÜ aspirant, füüsiga-matõmaatigakandidaat (1972, TÜ), väüdüskiri "О разностных методах решения краевых задач дифференциальных уравнений с отклоняющимся аргументом".
Stažiire 1974–1975 Berliinin Humboldti Ülikoolin, 1994 Helsingi Ülikoolin. Oll' 1965–1967 TÜ rehkendüskeskusõ stažüür, 1967–1968 NSVL Tiidüisi Akadeemiä Majandusmatõmaatiga Keskinstituudi Eesti filiaali vanõmbinsinör, 1971–1976 TÜ arvutusmatõmaatiga katiidri vanõmboppaja, 1976–1993 dotsent, 1981–1987 matõmaatigatiidüskunna prodekaan ja 1989–1994 dekaan, 1993–94 rakõndusmatõmaatiga instituudi dotsent, 1994–2015 TÜ akadeemiline sekretär.
Om lugõnuq diferentsiaalvõrrandidõ ja matõmaatilidsõ füüsiga võrrandidõ kursuisi.
Tiidüstüü
Uurimisala: päämädselt diferentsmetoditõ pruukminõ matõmaatilidsõ füüsiga ülesandidõ lahendamises.
Arvas hinnäst Vainikko Gennadi kuulkunda. Om Eesti Matõmaatiga Seldsi alostajaliigõq. Päält 20 tiidüstrükütükü. Katõgooria:Matõmaatiguq
Belgrad
Belgrad om Serbiä pääliin nink kõgõ suurõmb liin.
Katõgooria:Serbiä liinaq Katõgooria:Õuruupa pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Ibrahimovici Zlatan
Ibrahimovici Zlatan (Zlatan Ibrahimović; sündünüq 3. rehekuu pääväl 1981 Malmön) om roodsi jalgpallimängjä, kiä mäng Itaalia Serie A-n võistkunnan AC Milan. Tä mäng ka Roodsi rahvuskogondusõ iist.
Ibrahimović oll' 2011. aastagal kõgõ parõmba palgaga mängjä Itaalian. Tä om valit Roodsi kõgõ parõmbas jalgpallimehes kümme kõrda. Katõgooria:Jalgpallimängjäq
Vahtsõkivi
Vahtsõkivi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Haani valda.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Valgjärv (Valgjärve)
Valgjärv om järv Kanepi kihlkunnan Valgjärve vallan Valgjärve külä man.
Järve veereq ommaq küländki madalaq ja liivatsõq. Sügävämbän om põhi muanõ. Järven om kolm saart: Paiusaar, Suur Mustassaar ja Väikene Mustassaar.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Kellämäe
Kellämäe om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Lämmidüs
Ollussõ lämmidüs sõltus tuust, ku kipõstõ molõkuliq timä sisen liigussõq. Midä virkampa nääq tuud tegeväq, tuud suurõmb om ollussõ lämmidüs ja vastapite kah.
Katõgooria:Lämmäoppus
Trongi
Trongi om külä Kõllõstõ vallan Kanepi kihlkunnan. Külä õdagupoolinõ serv jääs Valgjärve valda.
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kõllõstõ vald
Elleri Kalle
pisi|Elleri Kalle HeadRead festivaalil Elleri Kalle (Kalle Istvan Eller, sündünüq 7. lehekuu pääväl 1940; koolnuq 10. vahtsõaastakuu pääväl 2023) oll' eesti sõaväeläne ja kultuuritegeläne.
Oll' Võro Keele ja Kultuuri Fondi asotajaliigõq.
Timmä tunnõti ka ku nõvvomiist palktarõ ragomisõ ja laembalt vanaperälidse miihi käsitüü man. Tä oll' maausolinõ, üts Maavalla Kua luujit.
Välälingiq
[https://xn--helait-5ya.ee/category/autorid/kalle-eller/ Helüait. Rubriik: Kalle Eller]
Lätteq
Katõgooria:Võromaa inemiseq Katõgooria:Eesti sõaväeläseq
Kuusalu kihlkund
Kuusalu kihlkund om kihlkund Harjomaal Soomõ lahõ veeren. Tä om Harjomaa kõgõ hummogupoolitsõmb kihlkund. Kihlkunna keskus om Kuusalu.
Välislink
Katõgooria:Kuusalu kihlkund Katõgooria:Harjomaa kihlkunnaq Katõgooria:Harjomaa
Sirgutii
Sirgutii om Eesti rahvamuusigaansambli, miä om Tartoh tegotsenu’ 2003. aastagast pääle. Ansambli nimi om võet tarto keelest ni tähendäss tsirgutiid. Kõgõ inämp mäng Sirgutii eri kotussidõ rahvaperädsit pillilugusit ja laulõ (tõisi siäh seto ja vadja rahvalaulõ). Vaihhõpääl om ansambli ette võtnu’ ka kerigu- ja eiski klassikalist muusigat. pisi|Ansambli Sirgutii 2016. aastagal Türi aedliinakohvikidõ pääväl. Sirgutii om esinenü’ pallodõh kotussidõh üle Eesti ni joudnu’ ka Vinnemaale, Ukrainahe, Lätti, Soomõ, Norra ja Poola. Ansambli om tennü’ kats videot: „Nõianeitsi“ ja „Pulmaviisid Läänemaalt“.
Viitõ'
Katõgooria:Eesti ansambliq
Kavadi järv
Kavadi järv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan Vahtsõ-Saalussõ külän.
Kavadi järv om väega käänolidsõ veere ja mitmõ saarõga, tuuperäst peetäs tedä Eesti ütes ilosambas järves.
Järve vesi vaihtus ärq 4 kõrda aastagan.
Tarto Ülikuul
Tarto Ülikooli alost' 30. mahlakuu pääväl 1632 Roodsi kuning Gustav II Adolf nime all Academia Dorpatensis. Academia Dorpatensise (Academia Gustaviana) edimädseq tudõngiq immatrikuleeriti joba 20. ja 21. mahlakuu pääväl 1632, aq ülikooli pidolik alostaminõ tetti 15. rehekuu pääväl (vahtsõ kallõndri perrä 25. rehekuu pääväl). Akadeemiän oll' neli tiidüskunda: filosoofia-, õigus-, uso- ja arstitiidüskund. Eesti keelen alost' ülikuul tüüd 1919. aastagal. Aastil 1940–1941 ni 1944–1989 kand' ülikuul nimme Tarto Riiklik Ülikuul (lühendüs TRÜ).
2022. aastaga saisoga om ülikoolin 4 suurõmbat oppamisõ harro vai valdkunda: humanitaartiidüisi ja kunstõ valdkund, ütiskunnatiidüisi valdkund, tohrtiriidüisi valdkund ja luudus- ni täpsätiidüs. Ülikooli man tüütäs ka Lõunõ-Eesti keele- ja kultuuriuurmiisi keskus, miä kõrraldas ülikoolin võro keele jm lõunõeesti keele ja kultuuri ainidõ oppamist.
Kavadi järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Kallost om kõgõ inämb särge, veidemb om latikut, ahunat, haugõ, sudakut, linaskit. Püvvet om viil kuskõ, lutsu, ruusärge jt.
Tarto Ülikuul
Tarto Ülikuul om katõn maailma parõmbidõ ülikuulõ edetabõlin edimädse 300 seen (2022. aastagal 300. kotus edetabõlik QS World University Rankings ja 251.–300. kotus edetabõlin Times Higher Education World University Rankings). 15 tiidüsharon om Tarto Ülikuul 1% kõgõ inämb näüdätüisi tiidüsasutuisi siän.
2020. aastaga sai valmis TÜ kõgõ suurõmb opmisõ hoonõq, mink nimi om DELTA. DELTAn ommaq Tarto Ülikooli puutritiidüisi instituut, matõmaatiga ja statistika instituut, majandustiidüskund, võttõlõmis- ja vahtsõnduskekus ni osa teknoloogiainstituudi laborõst.
Kavadi järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Tarto Ülikuul
2018. aastaga 1. põimukuu pääväst om ülikooli rektri Asseri Toomas. 2019. aastast om ülikooli kantslar Vallimäe Kristina.
1632–1710 Academia Dorpatensis / Tartu Ülikool
thumb|300px|Tarto Ülikuul 1860. aastagalAcademia Dorpatensise (Academia Gustaviana) edimädseq tudõngiq immatrikuleeriti joba 20. ja 21. mahlakuu pääväl 1632, aq ülikooli pidolik alostaminõ tetti 15. rehekuu pääväl (vahtsõ kallõndri perrä 25. rehekuu pääväl). Akadeemiän oll' neli tiidüskunda: filosoofia-, õigus-, uso- ja arstitiidüskund.
1656. aastagal viidi ülikuul Vinne-Roodsi sõa jalost är Talliina, kon akadeemiline tegevüs tüü jäi suiku 1665. aastagal. 1690. aastagal sai Tartost jälq mõnõs aos ülikooliliin kooniq 1695.–1697. aastidõ nällähädä ja Roodsi vasta olõgi peräst Pärnohe viidi. Pärnon avati ülikuul nimega Academica Gustavo-Carolina 28. põimukuu pääväl 1699. Ku Põh'asõan 1710. aastagal võtiq liina hindä alaq Vinne väeq, panti kuul jälq kinniq.
17. aastagasaa ülikoolist tull' vällä hulga Roodsi tiidüsmiihi: Hiärne Urban, Vereliusõ Olof, Molleri Arvid jt. Ülikooli oppajis olliq aoluuprohvõsri Meniusõ Friedrich (Liivimaa aolugu, edimäne tiidüstüü eesti rahvalaulõst), matõmaatigaprohvõsri Dimbergi Sven (maailma kõgõ edimädseq tunniq Newtoni oppusõ perrä), retooriga ja poeetiga prohvõsri Hermelini Olaus (loomuõigusõ uurmisõq) ni meditsiiniprohvõsri Micranderi Lars (balneoloogia alostaja, tervüseviilättide üleslöüdjä).
Academia Gustaviana trükükua vallategemisega alost' raamadutrükmine Eestin. Trükükuan sai valmis umbõs 1300 köüdet.
Välälingiq
katõgooria:Tarto
Linohk
thumb|300px|Linohk
Linohk (vai linnohk, linnuk, tsirgumari, luumari vai kivimari, ladina k. Rubus saxatilis) om pia üle terve Õuraasia põh'apoolidsõ jao kassuv verevide marjoga kasv ruushäitsmeliidsi sugukunna molohka perrekunnast. Mari ja kasv esiq om molohka muudu, a kasus kuivõmba maa pääl ja mar'aq ummaq vereväq ja hapnõmbaq.
Ovidius
pisi|Ovidius
Linohk
Linohk om harilik mari nii Võromaa ku terve Eesti mõtson. Linohk om süüdäv mari, a tedä süvväs ja kor'atas veidüq. Mari om samasugutsidõ kivitside siimnidega nigu molohk, a hapnõmba maiguga. Mar'aq saavaq valmis süäsuvõ paiko, ütel aol mustikidõ ja vabarn idõga.
Edejärv
Edejärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Ovidius
Publius Ovidius Naso (sündü 20. urbõkuu pääväl aastagal 43 inne mi aigu, kuuli aastagal 17 vai 18 Tomisen) oll' Vana-Rooma luulõtaja.
Timä kõgõ tähtsämb raamat om "Metamorfoosiq" (ladina keelen "Metamorphoses"), kon om üttekokko 250 müüti kreekä ja rooma jumalidõ ja kangõlaisi kotsilõ, kiä tõõsõs muutu, näütüses lugu tuust, kuis Athena taidsa kudajatütrigu Arachne härmävidäjäst pandsõ, kuis ilosast nuurmehest Narkissosõst ninn saiõ,
Ovidius, Vergilius ja Horatius ommaq tuntuq ku kolm kõgõ tähtsämbät Vana-Rooma luulõtajat, kiäq ladina keelen kirotivaq. Keskaol ja renessansi aol Õdagu-Õuruupan olliq õdagumaie vanaao kirätükest kõgõ tuntumbaq Ovidiusõ teosõq.
Katõgooria:Vana-Rooma luulõtajaq
Uibu
300px|thumb|Häitsvä uibu
Uibu (aid-uibu, Malus domestica) om küländ matal, 5–12 miitri korgunõ viläpuu, mink vili om upin.
Aolugu ja periolõminõ
Inemiseq naksiq uibit kasvatama umbõs 20 000 aastakka tagasi ja tuuga või taa ollaq maailma edimäne kodostõt kasv. Aid-uibu luuduslidsõs iinkäüjäs peetäs mägi-uibut (Malus sieversii), miä kasus Õdagu-Hiinan Xinjiangin ja Kesk-Aasian. Tuun kandin, Kasastanin, om ka Almatõ liin, mink nimi tähendäs uibut.
Eestin om uibu kõgõ hariligumb ja külmäkimmämb viläpuu. Om teedäq, et uibit kasvatõdi Eestin kluustridõ man jo keskaol. te.
Levik
Mõtsikult kasuvit uibusortõ tundas umbõs 33. Nuuq kasusõq kõik põh'apuulkeräl, Õuraasia ja Põh'a-Ameeriga parranvüün. Kultuurkasvo, aid-uibut, kasvatõdas tuuvasta terve ilma parranvüün ja ka lähküntroopikan.
Kaeq viil
Katõgooria:Viläpuuq
Bern
Bern om Sveitsi pääliin.
Katõgooria:Sveitsi liinaq Katõgooria:Õuruupa pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
1944
1944. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10157. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1944
Valgusõoppus
Valgusõoppus vai optiga om füüsiga haro, miä uur valgust ja timä umahuisi, muuhulgan tuud, kuis nää mateeriäga ütsütte mõotasõq ja kuismuudu ehitäq riisto, miä valgust tarvitasõq (nt. lasõr) vai ärq tundvaq.
Keebi järv
Keebi järv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Vihkla
Vihkla om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda.
1819
1819. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10032. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1819
Konsapi Paul
Konsapi Paul elli 1886-1946. Oppas latsile laulõ ja muusikat Valgjärve, Voldi, Tarto kuulin.
Kokõjüri
Kokõjüri om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Kivijärv
Kivijärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Amsterdam
Amsterdam om Hollandi pääliin nink kõgõ suurõmb liin. Liin om Põh'a-Hollandi provindsin. Amsterdamin eläs kolmveeränd mill'onit inemist, a sääl om siski väikuliina õhkkund. Lepliganõ õhkkund, Hollandi ehitüskunst ja pall'o kanalit tegeväq Amsterdami populaarsõs nii küläliisi ku paigapäälside siän. Amsterdam om alanpuul merepinda. Keskliin om merepinnast kats miitret alanpuul.
Ilm
Ilm om Amesterdamin mereline. Tuud mõotas Põh'amere lähküs. Tuul puhk hariligult õdagu puult. Esiki talvõl om üükülmä harvuisi. Aastaga keskmäne õhulämmi om +10,2 °C. Kõgõ lämmämbäq kuuq ommavaq hainakuu (keskmäne õhulämmi +17,6 °C) ja põimukuu (+17,5 °C). Kõgõ külmembäq kuuq ommavaq vahtsõaastakuu (+3,4 °C) ja radokuu (+3,5 °C). Taivavii aastaga keskmäne om 915 mm. Kõgõ vihmatsõmbaq kuuq ommavaq rehekuu (100 mm) ja märdikuu (94 mm). Kõgõ kuivõmbaq ommaq mahlakuu (46 mm) ja radokuu (57 mm). Aastan om pääväpaistust 1662 tunni, kõgõ inämb lehekuun (222 tunni) ja hainakuun (217 tunni). Kõgõ veidemb om pääväpaistust joulukuun (51 tunni) ja märtekuun (62 tunni).
Aolugu
Amstedam om pallo noorõmb liin ku näütüses Nijmegen, Rottedam või Utrecht. Amstedam tekkü 13. aastagasaal ku kalamehekülä. Edimäst kõrda mainitsõdi Amsterdammi 27. rehekuul 1275. aastagal. Liinaõigusõq sai Amstedam aastagal 1300 või 1306. Liina ümbrüs oll' soinõ ja tuupärast tetti pall'o kanalit. Nii sai loodsiguga pia egäle poolõ. Suur jago kanaliist om püsünüq seoniaoni. Amstedam kasvi läbi kauplõmisõ Hansa liidu liinoga virgastõ ja 16. aastagasaa algusõn oll' Amstedam jo kõgõ suurõmb Hollandi liin. 80-aastadsõ sõa aigo sai Holland esiqsaismisõ ja Amsterdamist sai Hollandi pääliin. Kõgõ rikkamb ja ülemb oll' Amsterdam 17. aastagasaa peräotsan, ku Holland oll' üts kõgõ rikkambit riike maailman. Joukusõ sai Amsterdam läbi Hollandi Hummogu-India Kompanii ja Õdagu-India Kompanii, kiä kaupliq kogo maailman. Holland oll' ka tunnõt uma vaba usopoliitiga poolõst, tuuperäst tulliq sinnä nuuq, kedä takan kiusati. Aastagal 1602 tetti Amsterdami edimäne börss. Amsterdami vaivssiq kadsuq aastagil 1623-25, 1635-36, 1655 ja 1664. Sõski kasvi rahva hulk sisserändämise peräst 17. aastagasaal neläkõrdsõs.
Amsterdami allakäük tull', ku Holland nakas' kaotama umma mõovõimu kauba üle Suurbritannialõ. 18. aastagasaal okupiirse Madalaqmaaq ärq Prantsusmaa. Aastagast 1815 sai Holland jälq umaette kuningariigis ja pääliinas sai Amsterdam. Liin naas' jälq edenemä. 19. aastagasaa peräotsan sai valmis Amstedam-Reini kanal, midämüüdä sai Reini ja Põh'amere pääle.
Edimädsen ilmasõan jäi Holland neutraalsõs. Sõski tekkü Amsterdamin söögipuudus ja küttepuudus. Riigin olliq vastansaisoq ja tulliq mässüq, kon ka inemiisi kuuli. Tõõsõn ilmasõan vaivõl' Holland kõvva. Amsterdamin kuulivaq 10% inimiisist. Jälleki oll' söögi- ja küttepuudus, selle võeti suur inämbüs puid liinan maaha.
Rahvastik ja usk
Amsterdamin om pall'o sisserändäjit. Vahtsõaastakuu 1. pääväl 2012. oll' Amsterdamin 49.5 % hollandlaisi ja 50.5% sisserändäjit. Kõgõ levinümb usk Amsterdamin om ristiusk, 2000. aastagal ollivaq tuud usko 17%, muslimmõ oll' 14%. Pall'o om ka budalaisi, konfutsianistõ ja hinduistõ. Hinduistiq ommaq hariligult väljarändäjäq Surinamist.
Poliitiga
Amsterdami liinapää om van der Laani Eberhard, Hollandi Tüüeräkunnast.
Kultuur
Amsterdamin on ilmakuulsit muusõummõ, näütüses Rijksmuseum ja Van Goghi muusõum. Pall'o om ka kontsõrditarri, tiatrit ja klupõ. Amsterdamin om pall'o esiqsugutsit piirkundõ kuningalossist Hiinaliinani, egäüte jaos midägi.
Sport
Aastagal 1928 ollivaq Amsterdamin suvõolümpiämängoq. Amsterdami kõgõ tunnõtumb spordivõistkund om Amsterdami Ajax. Ajaxi kodospordiplats om Amstedam ARenA.
Katõgooria:Hollandi liinaq Katõgooria:Õuruupa pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Tuvalu
Tuvalu om saarõriik Okõaanian. Tuvalu pääliin om Funafuti.
Välislingiq
Katõgooria:Okõaania riigiq Katõgooria:Okõaania maaq
Antsla jõgi
Antsla jõgi om jõgi Võromaal (Urvastõ kihlkunnan) ja Tartomaal (Sangaste kihlkunnan). Tä nakkas pääle Lõõdla järvest ja juusk kur'a poolõ päält Väikeste Emäjõkkõ paigan, kost tuu suuni om 57,4 km Jõõsängü om pall'o süvendet ja õgvõndõt. Tähtsämb harojõgi om Lambahanna oja, suvõl om sääl Antsla jõõst inämbgi vett.
Bratislava
Bratislava om Slovakkia pääliin nink kõgõ suurõmb liin.
Katõgooria:Slovakkia liinaq Katõgooria:Õuruupa pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
2019
2019.  aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10232. aastak sirvikallendri perrä.
Kikri järv
Kikri järv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Granaatuibu
pisi|Granaatuibu Granaatuibu om lämmämaa viläpuu, mink viläq ommaq granaatubinaq.
katõgooria:viläpuuq
1943
1943. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10156. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1943
Nissi kihlkund
Välislink
Katõgooria:Nissi kihlkund Katõgooria:Harjomaa kihlkunnaq Katõgooria:Harjomaa
Kogrõjärv
Kogrõjärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Granaatupin
thumb|Granaatupin ja granaatuibu häitsmeq thumb|Vallalõ lõigat granaatupin thumb|Madonna granaatubinaga. Fragment [[Sandro Botticelli maalist.]]
Granaatupin om puuvili, granaatuibu vili. Taa om tihtsä, kõva koorõga tsitronist vähä suurõmb 5–12 cm läbimõõduga puuvili, mil om seen umbõs 600 seemend. Süvväski noidsammo siimnit üten noidõ ümbre olõva mahlakadsõ vilälihaga.
Granaatubina mahl om virgutava ja immuunsüstemmi tugõvdava toimõga.
Granaatupin om viläkusõ ja võimu sümbol.
Välislink
Katõgooria:Puuviläq
Pirnipuu
Pirnipuu (Pyrus communis) om viläpuu, mink vili om pirn.
Kunnaland
Kunnaland om mitmõ Võromaa järve nimi:
Kirbu järv
Kirbu järv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
1818
1818. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10031. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1818
Brüssel
Brüssel om Belgiä pääliin nink kõgõ suurõmb liin.
Katõgooria:Belgiä liinaq Katõgooria:Õuruupa pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Kõrbjärv
Kõrbjärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Nabajuun
300px|thumb|Nabajoonõq Nabajuun om kujotõlla juun maakerä pinna pääl, minkast naba poolõ jääväl maal tulõ ette nabaüü.
Kaeq viil
Katõgooria:Maatiidüs
Andsumäe (Võro)
Andsumäe om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Käänüjuun
300px|thumb|Põh'akäänüjuun 300px|thumb|Lõunõkäänüjuun Käänüjuun om kujotõlla juun maakerä pinna pääl, mink pikkuskraat om 23,5° N (põh'akäänüjuun) vai 23,5° S (lõunõkäänüjuun). Noidõ laitujuuni pääl paistus päiv lagipäähä ütel pääväl aastagan (käänüpääväl).
Kaeq viil
Katõgooria:Maatiidüs
Kroghi printsiip
Kroghi printsiip juhatas, et inämbüse keeroliidsi elotiidüse asjo uurmisõ jaos saat löüdäq mõnõ eläjä vai mitu, kink man om tuud asja kõgõ lihtsämb uuriq. Taa printsiip om tähtsä neuroetoloogian, võrdlõvan füsioloogian, funktsionaalsõn geenitiidüsen.
Printsiibi vällätuuja ja nime andja oll' 1965. aastagal biokeemik Krebsi Hans Adolf. Kroghi nimi näütäs ütte taa edimäst tarvitajat.
Schack August Steenberg Krogh (1874–1949) oll' eläjäfüsioluug, sai Nobeli avvuhinna 1920. aastagal veresuuni uurmisõ iist.
1942
1942. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10155. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1942
Ähijärve
Ähijärve om külä Võromaal Antsla vallan Karula kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Võromaa küläq Katõgooria:Antsla valla küläq
Eesti kirändüse päiv
Eesti kirändüse päiv (eesti keelen eesti kirjanduse päev) om riiklik tähtpäiv, midä peetäs kiränik A. H. Tammsaare avvos 30. vahtsõaastakuu pääväl. Eesti kirändüse päiv om lipupäiv. Eesti kirändüse päävägaq peetäs meelen tähtsämbit kirotuisi, kõnõldas seoilmaaolidsõst eesti kirändüsest ja kiränigest eesti kultuurin ni ütiskunnan.
Nietzsche Friedrich
Nietzsche Friedrich (Friedrich Wilhelm Nietzsche; sündünüq 15. rehekuu pääväl 1844 Röckenin, koolnuq 25. põimukuu pääväl 1900 Weimarin) oll' s'aksa filosuuf, keeletiidläne, luulõtaja ja viiesepp.
Eesti kirändüse päiv
Eesti kirändüse pääväl kingitäs raamatit, peetäs kirändüsvõigõluisi, tetäs ütitsit lugõmiisi.
Nietzsche Friedrich
Friedrich Nietzsche esä oll' pastor, kiä kuuli ku poiss oll' 5 aastaganõ.
Eesti kirändüse päiv
Edimäist vuuri peeti eesti kirändüse päivä 2023. aastagal.
Nietzsche Friedrich
Nietzsche opsõ Bonni ülikoolin filosoofiat ja Leipzigi ülikoolin keeletiidüst. 1868 kutsuti timä Baseli ülikooli kõrralidses professoris.
1878. aastagast pääle oll' tervüse peräst pensionär.
1889 jäi sängühaigõs, viimädseq 10 aastakka oll' inämbüste meeleldäq.
Elokäük
Nietzsche ello saa jakaq 3–4 olulistõ jakku, miä tulõvaq järest, osalt kattusõq. Noidõ jakkõ seletämisegaq alost' Gilles Deleuze eloluuraamatut "Nietzsche" (1965). Nuuq kolm ommaq nisama nigu Zarathustra kõnõluisi algusõn ommaq "Kolm muundumist" – kaamel, lõvi, lats.
Nietzche kaamõliaig
Tuud aigu oll' Nietzche patrioot, timä jaos oll' õdagu kultuur ja S'aksamaa kimmä sammugaq ja tukõv nigu kaamel. Sääne kimmäs samm tull' Schopenhaweri lugõmisest. Nietzsche oll' sõbõr Wagnerigaq. Nimäq arutivaq muusiga ja muu kunsti monumentaalsit projekte. Nietzsche oll' tunnõt nigu nuur vana-kreeka filoloog, püüdse ka muusikat kirotaq. Midägi olulist timäl tuust vaimuaost es sünnüq.