cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Võro kiil
Võro kiil om soomõ-ugri kiili õdagumeresoomõ lõunarühmä kiil. Võro keele lähkümbäq sugulasõq ommaq tõõsõq lõunaeesti keeleq, eesti kiil, liivi ja vad'a kiil. Võro kiilt või pitäq Eesti põlitsõs piirkundlidsõs keeles vai regionaalkeeles. Tõisi arvamiisi perrä om võrokõisi kiil lõunaeesti keele vai eesti keele lõunaeesti murdõrühmä vai päämurdõ Võro murrõq. Võro kiil om lõunaeesti keelist kõgõ suurõmb, täl om 74 499 kõnõlõjat põhilidsõlt Lõuna-Eestin, vanal Võromaal, mink ala käü parhillanõ Võro ja Põlva maakund ni osa Tarto ja Valga maakunnast (Karula, Harglõ, Urvastõ, Rõugõ, Kanepi, Põlva, Räpinä ja Vahtsõliina kihlkund). Küländ hulga võro keele mõistjit om seo ilma aigo ka Tarton, Talliinan ja muial Eestin.
Aolugu
Võro kiil om ütes vanõmbas õdagumeresoomõ hõimukeeles peetü lõunaeesti hõimukeele perrätulija. Tõõsõq täämbädse ao lõunaeesti keeleq ommaq mulgi, tarto ja seto kiil. Perämäne lätt külh võro keelega küländ pall'o kokko, a et setodõl ommaq alalõ väega esiqmuudu muistidsõq kombõq ja kimmäs hindätiidmine, sis kõnõldas võro ja seto keelest eräle. Eesti murdõtiidüse traditsioonilidsõ arvamisõ perrä om seto kiil murrak vai murragurühm, a tõõsõq lõunaeesti keeleq eesti keele lõunaeesti murdõrühmä vai päämurdõ murdõq. Tartlaisiga om võrokõisil olnu mitusada aastakka ütine lõunaeesti kiräkiil, mink üts vanõmbit ja tähtsämpi kiräliidsi mälehtüsmärke om 1686. aastagal ilmunu Wastne Testament. 19. ja 20. aastagasaal naati jo tävve tiidmisega kirotama võro keelen. 1885. aastagast om päri võrokeeline aabits, Johann Hurda Wastne Wõro keeli ABD raamat. 1990. aastagist pruugitas võro kiräkiilt. Võro ja seto kiil ommaq tõisist lõunaeesti keelist vanamoodulidsõmbaq ja põh'aeesti keelest veidemb mõotõduq. Innembide om naid kõnõld ka kavvõmban hummogu ja lõuna puul, parhillaidsi Läti ja Vinnemaa maiõ pääl.
Murdõq
Om häste teedäq, et võro kiil om egäl puul esiqsugumanõ ja egän kihlkunnan vai kogoniq egän külän kõnõldas esiqmuudu kiilt. Mõnikõrd peetäs hindä keelest tõistmuudu kiilt õkva seto keeles, tegeligult ommaq keelevaihõq ka võro keele seen küländ suurõq.
Kanepi kihlkunna keelest
Kanepi kihlkunna kiil olõ-iq sukugiq ütesugumanõ. Hummogu puul Võro-Tarto suurtiid om taa kiil küländ põlva keele muudu. A Valg'järve ja Pikäjärve inemiisi jutun lätt jo võro kiil tarto keelegaq segi. Kõgõ inämb esiqmuudu kanepi kiilt või kuuldaq kihlkunna keskkotsil Jõksi ja Piigandi kandin.
Kõnõldas, et ku Tartomaa miis ütel' kesi (võro keelen kesv vai kesev), tull' Kanepi mehele naar pääle. Tä pand' toolõ sõnalõ v-tähe mano ja sai kesiv. Kanepi keelen ommaq esiqmuudu viil näütüses sääntseq sõnaq niguq adur, sõbur, põdur, nõgul ja nagul. Muial üteldäs inämbüisi adõr, sõbõr, põdõr, nõgõl, nagõl.
Urvastõ kihlkunna keelest
Urvastõ kihlkunna esiq kantõ kiil olõ-õiq ütesugumanõ. Üle terve kihlkunna om üttemuudu tuu, et veidüq pruugitas h-d. Siin om sõnno naarahtamma ja röögähüs asõmõl hoopis naaratamma ja röögäüs. Koigu kandin om esikiq sõna algusõ h peris ärq kaonuq. Sääl üteldäs ää, ain ja elü. Terven kihlkunnan käüdäs külän ja mõtsan, a mitte küläh ja mõtsah. A Vana- ja Vahtsõ-Antsla puul võidas üteldäq hoobis Karula muudu, et käve küläl ja oll' obõsõgõ mõtsal. Urvastõ kihlkunnan kõnõldas inämbüste niguq Harglõn ja Karulan kodu, talu ja elu. A Kärgula ja Sõmmõrpalo nuka rahvas kõnõlõs veidü vanõmbat kiilt, miä lätt inämb kokko Põlva kihlkunna keelega. Õnnõ siin om viil alalõ võro keele vana sõnalõppõ ja peräsilpe o: kodo, talo, elo, ragoma.
Karula kihlkunna keelest
Karula kihlkunnast ommaq aost aigu sõaq üle käünüq. Tühje kotussidõ pääle ommaq tulnuq naabriq lätläseq ja mulgiq üten uma keelegaq. Mulgi keele mõotusõq andvaq Karula kihlkunna keelen kimmähe tundaq.
Harglõ kihlkunna keelest
Harglõ kihlkunna kiil om väega esiqmuudu. Taa kihlkunna keelen om keelejuuni ja sõnno, midä olõ-õiq muial Võromaal. Valga liina küle all Koikkülä ümbre kõnõldas säänest võro kiilt, mink seen om joba hulga tarto ja mulgi keele mõotust. A Mõnistõ kandin om kiil viil väega vanaperäline. Mõnistõ keelen lövvüs vanno võro keele sõnamuudõ niguq iihn, tüühn, lubahamma, pagõhõsõq, segähüs, hõbõhõt.
Rõugõ kihlkunna keelest
Rõugõ kihlkund om Võromaa ja võro keele ala lõunajago. Keele perrä lätt taa kihlkund poolõs. Hummogu puul Rõugõt, Haani, Saalussõ ja Kasaritsa kandin kõnõldas sakõstõ niguq Vahtsõliinan: illos, taloh, kotoh, Rõugõhe, kavvõmbahe. Õdagu puul Rõugõt niguq Sännän, Krabil ja Varstun lätt rahva kiil inämb kokko Urvastõ ja Harglõgaq. Sääl üteldäs hoobis illus, talun, kotun, Rõugõlõ, kavvõmbalõ. Haani ja Rõugõ kandin või mõnõ inemise keelen kuuldaq ka vanna hn-lõppu. Üteldäs kotohn vai kotuhn.
Räpinä kihlkunna keelest
Vanal mõisaaol oll' elo Räpinä kihlkunna mõisin väega rassõ. Rahvas pagõsi esikiq Peipsi taadõ. Asõmõlõ tuudi võõra keelegaq tüüväke Tartomaalt ja viil kavvõmbast. Räpinä keelen om siskiq alalõ hulga vanno võro keele juuni. Noid lövvüs ka Põlva ja Vahtsõliina kihlkunna keelen. Sääne om h sõna lõpun (murõh, hamõh) ja he-lõpp (paossihe, ilosahe). Rohkõmb ku kongiq muial Võromaal om Räpinä keelen o-d, tuu om esikiq sõnamoodõn niguq olnoq, kor'atoq, haukoq. Räpinä keelen või ollaq ö sõna lõpun: tüühö, sündö, värmittö. Muial Võromaal üteldäs, et lehm süü hainaq ärq. A Räpinä keelen olõssi tuu: lehem sööse haan'aq ärq.
Vahtsõliina kihlkunna keelest
Vahtsõliina kihlkunna inemiisi kiil om olnuq peris vanaperäline. Suurõmbaq kotusõq olliq kavvõn ja eleti küländ umaette. Vahtsõmb keelemuud ei olõq tan vanna kiilt kukkivõrra mõotanuq. Vahtsõliina keelen pruugitas näütüses esiqerälidselt hulga h-d. Seo kandi vanan keelen ommaq viil alalõ sääntseq sõnamooduq niguq magahamma, halõhus, varahappa, helehehe, saisahutma, hürmähütmä. Nuuq ommaq muial Võromaal jo inämbüisi häönüq. Muial puul üteldäs sakõstõ mõtsan, koton ja pähäq. A siin veeren oldas iks väega kimmähe mõtsah ja kotoh ni müts pandas päähä.
Põlva kihlkunna keelest
Ka Põlva kihlkunda om ao joosul võõrast rahvast ja kiilt mano tulnuq. Mõnõq vanaq joonõq ommaq Põlvan viil alalõ, näütüses sõna algusõ h: hago, haud, hädä; sõna lõpu h: herneh, terveh. Põlva kihlkunnan üteldäs ka maaha ja päähä, mitte eesti keele muudu maha ja pähe. Põlva kihlkunna inemiseq ütleseq ka (nigu Räpinä puulgi) timä sööse ja jääse, mitte nigu muial Võromaal timä süü ja timä jääs.
Kiräviis
Võro kiilt, nigu ka timä ligembit sugukiili eesti ja soomõ kiilt kirotõdas ladina tähtiga.
Võro tähistü: А B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Z Ž ´
Vabahelüq
Võro keelen om vabahelle kokkokõla, miä om umanõ pall'odõlõ soomõ-ugri keelile, a midä olõ-õi inämb alalõ täämbädse päävä eesti keelen.
Peethelüq
Kõik võro keele peethelüq (päält j ja q) võivaq ollaq kas kõvaq vai pehmeq. Kakkõhelü om võro keelen harilik ja keeleoppusõ poolõst tähtsä helü, miä eräldäs väega sagõhõhe sõnno tähendüisi, nt maa (üts) ja maaq (mitu).
Käändmine
Võro keelen om 13 käänüst ja päält naidõ viil mõnõq, midä pruugitas veidemb.
Sakõstõ pruugitas kotusõkäänüsse asõmõl tagasõnna, nt eläjän ~ eläjä seen, eläjäle ~ eläjä pääle, eläjäl ~ eläjä pääl ~ eläjä käen jne.
Miä eräldäs võro, eesti ja soomõ kiilt?
Tegosõnno säänestmuudu katõsjaotumist või õdagumeresoomõ kiili hulgan ette tullaq päält võro ja tõisi lõunõeesti kiili viil õnnõ kar'ala keelin.
Küsüsõnno
miä, kiä, kuis, ku pall'o, kon, kohe, kuna, määne, mis, mille, minktarbis.
Huang Xianfan
Huang Xianfan (hiina keelen:黄現璠/黄现璠, 1899 – 1982) oll' Hiina aoluulanõ. Tä sündü 13. märtekuu pääväl 1899 ja kuuli 18. vahtsõaastakuu pääväl 1982.
Elokäük
Huang Xianfan sündü 13. märtekuu pääväl 1899 Qushi vallan Fusui külän Guangxi talon, oppõ Fusui köstre Qushi algkoolin 1911-1913, kreiskoolin 1914-1916, Fusui kreiskoolin 1917-1921, Nanning gümnaasiumin 1922-1926. 1926-1935 oppõ tä Pekingi Ülikoolin ja 1935-1937 Tokio Ülikoolin. 1938-1940 oll' tä Guangxi ülikooli oppõjoud. 1943-1953 oll' Huang Xianfan Guangxi ülikooli aoluuprohvesri. 1954-1982 oll' tä Guangxi normaalülikooli aoluuprohvesri.
Välislink
Katõgooria:Hiina inemiseq
Kallõtõ järv
Kallõtõ järv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Koroli
Koroli oll' külä Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Külä oll' Põrmujärve hummogupoolidsõ perve pääl.
Täämbädsel pääväl peetäs Koroli küllä Navi külä osas nigu ka Tsopa küllä, miä jääs õkva tõõsõlõ poolõ Põrmujärve. Põrmujärve nimi vanno kaartõ pääl om Tsopa-Koroli (Zoppa-Korroli) järv, selle et puul järvest käve Tsopa ja puul Koroli külä ala.
25. joulukuu päiv
25. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 359. päiv (liigaastagal 360. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Joulukuu
.vn
.vn om Vietnami internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Kaika suvõülikuul 2007 Ruusal
thumb|200px|Aapo ja Jan tegeväq diskot
thumb|200px|Ütsiotsõ tõmbas otsaq kokko
Kaika suvõülikuul 2007 Ruusal peeti Ruusa koolimajan 10.-12. põimukuu pääväl. Suvõülikooli rektor oll' Kalla Urmas, pääkõrraldaja Trumsi Marge.
Pääle loengidõ arotõdiq võro kultuuri väärtüse üle, kullõldi lauluparkõ Liiso ja Ütsiotsõ laulu, käüdi Leevakul kaeman välänäütemängo "Jõvvujaam", kaeti võrokeelitsit multikit jne. Bussireis vei silmämä Virosi järve, kullõma Tamra Kaitu ja mõtsavelje Kivisilla Ilmarit Maarjalilli talon Pääsnä külän, kaema Võukülä liinamäke ja Toolamaa mõisa. Tandsus mängeväq pilli ansambli "Mahmõr" ja plaatõ Ilvesse Aapo ja Rahmani Jan.
Katõgooria:Kaika suvõülikooliq
Joulukuu 2007
2007. aastaga Joulukuu aigraamat.
Haloneni Tarja
Haloneni Tarja Kaarina (Tarja Kaarina Halonen, sündü 1943) om Soomõ poliitik, riigi president aastagil 2000–2012.
Haloneni Tarja ja Võromaa
7. hainakuu pääväl 2009 käve Haloneni Tarja Võromaal. Tä käve Võro Instituudin, kon oppõ üten tõsis suumlaisiga veitse võro kiilt. Viil käve tä külän Kaalepi Ainil, kiä suvõl Karula kandin eläs.
Laanõperä lump
Laanõperä lump om lump Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan.
Haloneni Tarja
Kirändüs
Katõgooria:Soomõ inemiseq Katõgooria:Soomõ poliitiguq
Laanõperä lump
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Rasõhus (keeletiidüs)
Rasõhus (eesti rõhk, inglüse stress, soomõ paino) om keeletiidüse termin'. Rasõhus kuulus prosoodia valdkunda nigu ka näütüses pikkus.
Võro, eesti ja tõisin soomõ-ugri keelin om syna päärasõhus edimädse silbi pääl.
Katõgooria:Võro kiil Katõgooria:Keeletiidüs
Nagõl
thumb|150px|right|Naglaq
Nagõl om terävä otsaga ravvast pulk, midä päämädselt pruugitas puust asjo ütsüte külge kinniq lüümises. Nagla tõnõ ots om lajemp ja tuud kutsutas nagla pääs. Naklo lüvväs vasaraga.
27. põimukuu päiv
27. põimukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 239. päiv (liigaastagal 240. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Põimukuu
Rahamõõdiq
Nimekiri lühendüisi perrä
Katõgooria:Nimekiräq
.vu
.vu om Vanuatu internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Koti
Koti om külä Põlva kihlkunnan Kõllõstõ vallan.
Korva oja
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Sikatiik
Sikatiik om lump Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Kikati järv
Kikati järv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Leotus
Leotus om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
15. mahlakuu päiv
15. mahlakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 105. päiv (liigaastagal 106. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Mahlakuu
.wf
.wf om Wallisõ ja Futuna internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
9. radokuu päiv
9. radokuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 40. päiv.
Välislingiq
Katõgooria:Radokuu
Soelump
Soelump om lump Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Kairo
Kairo om Egüptüse pääliin nink kõgõ suurõmb liin Põh'a-Afrikan ja araabiamaiõn.
Torma kihlkund
Torma kihlkund om kihlkund Põh'a-Tartomaal Peipsi järve veeren.
Kairo
Katõgooria:Egüptüse liinaq Katõgooria:Afriga riike pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Torma kihlkund
Välislingiq
Katõgooria:Torma kihlkund Katõgooria:Tartomaa Katõgooria:Tartomaa kihlkunnaq
Egüptüs
Egüptüs, ammõtlidsõlt Egüptüse Araabia Vabariik, om riik minkast suurõmb jago om Afrikan ja väikene nukakõnõ (Siinai puulsaar) Aasian. Egüptüse pääliin om Kairo.
Luudus
Egüptüsest juusk läbi Niilusõ jõgi.
Kaeq viil
Katõgooria:Egüptüs Katõgooria:Aasia maaq Katõgooria:Aasia riigiq
Vapp
pisi|[[Mõnistõ valla vapp ]] Vapp on kimmä säädü peri keskao sõariisto elemendest kokkopant märk, midä riik, valitsõja, maakund, liin, vald, äriütisüs, sugukund, pereq, inemine vm pruuk hindä püsüväs tunnustähes. Vahtsõmbal aol nimitedäs vapõs ka märke, miä olõ-i tettüq heraldiga säädüisi perrä.
Kaeq viil
Võromaa vapiq
Katõgooria:Vapiq
Vabahelü
Vabahelü vai vokaal om helü, mink välläütlemise man päses helü vabalt vällä, hellü peetä-i kinniq. Vabahelü vastandis om peethelü, midä vällä ütelden peetäs hellü kinniq.
Võro keelen om kümme vabahellü: a, e, i, o, u, õ, ä, ö, ü, y, eesti keelen ütesä (olõ-i y-d), soomõ keelen katõsa (olõ-i ka õ-d).
Võro keele vabahelle pruugitas sõnon vabahelle kokkokõla säädüse perrä.
Kaeq ka
Katõgooria:Võro kiil Katõgooria:Keeletiidüs
Soomõ
Soomõ Vabariik (soomõ keelen Suomen tasavalta, roodsi keelen Republiken Finland) om Õuruupa riik. Soomõl ommaq piiriq Roodsiga õdagu, Norraga põh'a ja Vinnemaaga hummogu puul. Soomõst üle Soomõ lahe lõunõhe jääs Eesti.
Soomõ pindala (maisõmaa ja siseviikogoq kokko) om 338 430,53 km². Üten merealloga om pindala 390 903,13 km². Soomõ pindala kasus umbõs 7 km² aastagan teno toolõ, et maisõmaa nõsõs. Pikuldõ om kõgõ suurõmb vaih Hangol ja Utsjoel (1157 km), lajuldõ Närpiö Töjbyl ja Ilomantsil (542 km).
Riigipiiri pikkus om 3940 km. Tuust 614 km om piir Roodsiga, 736 km piir Norraga, 1340 km piir Vinnemaaga ja 1250 km om viipiiri.
Soomõ kuulus 1955. aastagast Ütistünüisi Rahvidõ Organisatsiuuni, 1969. aastagast OECE-he ja 1973. aastagast OSCE-he, 1995. aastagast WTO-ho, 1995. aastagast Õuruupa Liito, 1996. aastagast Schengeni ruumi, 1999. aastagast õurotsuuni. 4. mahlakuu pääväl 2023 saiõ Soomõst NATO liigõq. Soomõ om alaq kirotanuq Kyōto protokollilõ ja Pariisi kliimaprotokollilõ.
Kiviaig (9000–1700 ima)
Päält viimädse ijäao, ku ijämassi põrõhõlladsõ Soomõ ala päält ärq kattõq, saiõ maa pääle pinnakasvisto, mink perän naksiq kasuma vähämbäq puhmaq ja lehepuuq. Päält tuu levisi terve maa pääle kooniq Ijämereniq petäi. Piä kõik Lapi piirkunnaq, kon põrõhõllaq kasusõq suukõoq, olliq tuud aigo katõduq pedäjämõtsagaq.
Pronksiaig (1700–500 ima)
Pronksiaol käve rannarahvas läbi ka tõisi Õdagumere rahviidõga. Sisemaa inemiisi ütehüseq olliq päämädselt Kesk-Volgahe ja Uuralihe. Ilmastu läts kõrrast külmembäs ja rahvast jäi veidembäs. Kogokunnaq olliq väikuq ja arkeoloogiliidsi löüdüsside perrä es olõq ütiskundliidsi klassõ. Ohkusõ aol elli ranna pääl mere veeren kõgõ veidemb mõnisada inemist. Terve Soomõ pääle kokko elli pronksiao keskpaigan umbõs mõnituhat inemist. Toonaq ehitedi ka suurõmb jago pronksiaolõ loomuperäliidsi kivikalmit, midä om Soomõn nii 10 000. Elopaigaq olliq vähämbäq ku kiviaol ja rahvas liikõ rohkõmb.
Pronksiao kõgõ suurõmb kultuurilinõ muutus oll' jahipidämise ja kallopüüdmise päält põllumajandusõ pääle minek. Alostusõs tetti mõlõmbat kõrraga – käüti jahin ja tetti maad. Külm ilmastu es olõq maaharimisõlõ hää ja põnnumajandusõ pääle üleminek võtt' kavva aigu.
Pronksitegemine levisi Suumõ katõlt puult: õdagu poolõ Skandinaaviast, vahtsidõ matussõkombiidõga üten; Soome sise- ja põh'aossa hummogu puult. Soomõ pronkskirviidõ tegemine naas' pääle umbõs 1300 ima. Pronksi tuudi Volgast ja Lõunõ-Skandinaaviast.
Ravvaaig (500 ima – 1200/1300)
pisi|Soomõst lövvetüisi Illadsõ Ravvaao mõõko Edimädseq ravvast as'aq ni as'akõsõq jovviq Suumõ umbõs 800–400 ima. Rannarahvalõ joud' naid Õdagumerelt, sisemaalõ ja Põh'a-Suumõ Ananjino-kultuuri piirist hummogu puult, ponksiaol sündünüide ütehüisi kaudu.
Ravvaaol saiq maahariminõ ja kar'akasvatus kõgõ hariligumbas elämisviies. Maahariminõ tähend', et rahvast sündü rohkõmb ja ka viikingiaol rahva hulk kasvi, inemiisi läts elämä ka põrõhõlladsõ Häme ja Savo piirkunda. Kuulnuisi inemiisi panti hauda üten asjo. Saami kiil hävvü hilläkeiste sisemaalt, tuu asõmõl naati pruukma soomõ kiilt. Ütiskunnan tekkü hierarhia, majandusliguq ja sotsiaaldsõq vaihõq kasviq suurõmbas. Rooma ravvaaol ja Suurõ rahvidõrändämise aol käüti rohkõmb läbi Baltimaiõ ja Skandinaaviaga.
Katoligu uso, ristiuso mõjo laembalt levisi Suumõ 11.–12. aastagasaal. Kar'alahe levisi õigõusk 12. aastagasaa algusõn üten suurõmba Novgorodi mõovõimuga.
Riigipüürdmiseq 1917. aastagal
Edimäne ilmasõda ja seoga tulnuq hädäq olliq põhjusis riigipüürdmiisis Vinne keisririigin. Soomõ kuulut' hindä esiqsaisvas hindäperi vabariigis 6. joulukuu pääväl 1917. Samal aol oll' Soomõ ütiskund jagonuq raha ja sotsiaalsõ klassi poolõst katõs – vaesõmbaq olliq inämbüste verevide puult, rikkambaq valgidõ puult. Maailmasõa peräst oll' Soomõn ka puudus kõgõst elos tarvilidsõst. Kõrra valvmisõs tetti 1917. aastaga keväjä ütsüseq, minkast saiõq ildampa kats vainopuult.
Kodosõda
Vahtsõaastakuun 1918 kasvi 1917. aastaga keväjäst pääle naanuq hõõrdminõ verevide ja valgisõ vaihõl kodosõas. Sõa algusõs peetäs 27. vahtsõaastakuu päivä 1918. Soomõ jagosi katõs – verevide vai Soomõ Rahvavabariigi käen oll' Lõunõ-Soomõ, valgidõ vai Soomõ Senadi käen oll' Vaasast pääle Kesk- ja Põh'a-Soomõ. Valgit tugõsiq S'aksamaa keisri, verevit Nõvvokogo inämbläseq. Sõan oll' 200 000 suumlaist ja 20 000 sõdurit muialt, pall'oq näist olliq alliälidseq ja naasõq. Valgõq võitsõq sõa. Kodosõan kuuli kokko umbõs 37 000 inemist. pisi|Verevägaq nuuq maaq, miä päält [[Talvõsõda|talvõsõta vindläisi kätte lätsiq. 1956. aastagal Soomõ sai Soomõ tagasi Porkkala.]]
Talvõsõda
Pääartikli: Talvõsõda
Aastagal 1938 tekk' Nõvvokogoliit edimäist kõrda mitteammõtilidsõ soovi saiaq umalõ maa-alla Kar'ala maakaala pääl. Soomõ olõ-õs tuuga nõun. Järgmädse aasta sügüse, ku tõõnõ ilmasõda oll' pääle naanuq, nõud' Nõvvokogoliit Soomõ käest sõaväebaasõ Hankon ja maad Kar'ala maakaala pääl. Samasugudsõq nõudmisõq tekk' Nõvvokogoliit ka Baltimailõ. Soomõ olõ-õs nõun ja Nõvvokogoliit alost' sõta 1939. aastaga märtekuu lõpun. Sõda lõppi 1940. aasta urbõkuun rahulepüngiga, Soomõ pidi vindläisile andma hulga maad Kar'alast ja Lapimaast.
Jakusõda
Ka rahuaol es olõq Sooma ja Nõvvokogoliido hääd läbisaamist. Samal aol saiõ läbikäümine s'akslaisiga kõrrast parõmbas, Soomõ pand' umist miihist kokko ka Vääsä-SS (Waffen-SS) pataljoni. Ku S'aksamaa alost' 1941. aastaga 22. piimäkuu pääväl Nõvvokogoliido vasta rünnäkut, oll' ka Soomõ näidega üten, luutõn tagasi saiaq vanno Soomõ maid ni ka tõõsõq õdagumeresoomõ rahvaq Suurõ-Soomõ ala tuvvaq. 1944. aastagas olliq vindläseq jo piiri takan tagasi ja Soomõl tull' kaotus vasta võttaq. Tuu tähend', et Soomõ jäi suurõst hulgast maast ilma, pidi Nõvvokogoliidolõ vällä andma kõik inneskidseq Nõvvokogoliido kuakundlasõq, näide siähn ka ingerisuumlasõq, ja masma 300 000 000 ameeriga dollarit "okupiirmisega tettü kah'o" iist. Paprõ pääl saiõ Soomõ lüvväq, a fakilidsõn mõttõn jäie Soomõ riik püsümä ja vindläisil es õnnõstuq tuust Nõvvokogo liidovabariiki tetäq.
Poliitiga
Soomõ om parlamentaarnõ vabariik. Riigipää om vabariigi president, kiä valitas õkvavalimiisigaq kuvvõs aastagas. Presidendil olõ-õiq kuikiq pall'o võimo.
Presidendis valiti 2012. ja 2018. aastagal Niinistö Sauli ja pääministri Marini Sanna.
Luudus
Soomõ om üts maailma põh'apoolitsõmbit riike. Veeränd Soomõ alast om põh'apolaarjoonõ takan.
Soomõn om:
500px|thumb|Pielineni järv Koli riigipargin
Soomõ kõgõ pikemb jõgi om Kemijoki (483 km). Kõgõ korgõmb mägi om Halti (1324 m).
Valitsõmisjaotus
Soomõn om viis lääni (inne 1997. aastakka oll' 12 lääni) ja üts autonuumnõ maakund.
Majandus
Tähtsämbäq majandusharoq ommaq puu- ja metälitüüstüs, telekommunikats'uun ja eelektririisto tuutminõ. 200px|thumb|Soomõ majandusõ lipulaiv om olnuq [[Nokia.]]
Rahvastik
Soomõn eläs umbõs 5,5 mill'onit inemist. Rahva tihehüs om keskmädselt 18 inemist ruutkilomiitre pääle. Rohkõmb ku kolmasosa Soomõst om põh'apuulsõst nabajoonõst põh'a puul, a suurõmb jago rahvast eläs maa lõunõosan. Üle mill'oni inemise eläs pääliinan ja seo ümbre, pall'o rahvas eläs ka Tamperen, Turun ja Oulun.
Välämailt Suumõ lännüide osa rahvastikust om Õuruupa Liidon vähämbit, a seo om nõsnuq 90. aastist. Soomõ inemiisist umbõs 4%-l om muu maa kuakundsus, suurõmb jago näist ommaq vindläseq ja eestläseq. Suumlasõq esiq lääväq päämädselt Ruutsi, suurõmb minek oll' 1960.-70. aastil.
Keeleq
Soomõ põhisäädüse perrä ommaq Soomõ riigikeeleq soomõ ja roodsi. Soomõ kiil om imäkiil 87,3% ja roodsi kiil 5,2% rahvast. Soomõ on Ungari ja Eesti man üts kolmõst riigist, mink riigikiil om soomõ-ugri kiilkunnast. Roodsikiilne rahvas eläs päämädselt lõunõ puul mere veeren ja Ahunamaal. Suumõ jääseq ka kar'ala ja kolmõ saami keele – inarisaami, põh'asaami ja koltasaami – aoluulidsõq kõnõlõmispiirkunnaq.
Usoq
Ristiusk joud' Suumõ 12. aastagasaal. Suumlaisi rahvauso kombõq aost enne ristiusko püssüq viil alalõ 19. aastagasaaniq.
2020. aastaga lõpun kuulu 67,8% rahvastikust evangiilsehe-lutõrlikku kerikuhe.
Vuoden 2020 lopussa 67,8 prosenttia kansasta kuului evankelis-luterilaiseen kirkkoon. Noid, kinkal es olõq keriklikku kuulumist, oll' 29,4%.
Suurõmbaq liinaq rahvaarvu poolõst
Soomõ suurõmbaq liinaq rahvaarvu poolõst saisoga. 31. joulukuu päävä 2021.
Kultuur
pisi|Sannankäümine om Soomõ tähtsämbit kombit Laemban mõttõn om Soomõ olnuq kõik aig õdagumaiõ kultuuri piire seen. Kultuuri ommaq kõgõ inämb mõotanuq katoligu ja lutõri usk. Vanõmbit mõotuisi om andnuq S'aksa ja Roodsi, mink osas om Soomõ olnuq nii 700 aastakka. Hummogu-Suumõ ja Kar'alahe tull' õigõuso mõotuisi. Viimätsel aol om soomõ kultuuri kõgõ inämb mõotanuq ameeriga ja rahvidõvaihõlinõ popkultuur. Suumlasõq esiq arvasõq hindä kultuuri tähtsämbis näüdüssis sanna, sissu ja luudusligihüst. Teedäq om, et Soomõn eläs Jouluvana (Joulupukki).
Kirändüs
Soomõn om kir'otõt soomõkeelitsit raamatit kiräkeele tegemisest 16. aastagasaal pääle, 19. aastagasaaniq kirotõdi päämädselt õnnõ usokirändüst ja säädüisi. Soomõ kiräkeele ja soomõkiilse kirändüse esäs peetäs Agricola Mikaeli. Soomõ rahvueeposõ Kalõvala kokko säädnüq Lönnroti Elias alost' soomõkiilse ilokirändüsega ku pand' kirjä kar'alakiilsit rahvalaulõ. Soomõkiilse romaanikirändüsele alosõpandja oll' Kivi Aleksis ku tä and' 1870. aastagal vällä "Säidse velle".
Välislingiq
Katõgooria:Soomõ Katõgooria:Õuruupa riigiq
Koiva jõgi
Koiva jõgi (läti keelen Gauja) om jõgi Läti- ja Võromaal (Hargla kihlkunnan).
Jõõ pikkus om 452 km, tuust 26 km om Eesti ja Läti piiris. Jõgikunna suurus om 8900 km², minkast Eestin om 1100 km².
Koiva jõgi om Lätin juuskvist jõkist kõgõ pikemb (Daugava om külh viil pikemb, a Läti piiren om tedä veidemb). Tä juusk läbi Gulbene, Alūksne, Valka, Valmiera, Cēsise ja Riia rajooni.
Koiva läteq om Elka mäe man Vidzeme korgustikun. Edimält juusk tä hummogu poolõ, tege suurõ kaari ümbre Vidzeme korgustigu, juusk läbi mitmõ järve ja lõpos lätt Liivi lahtõ Carnikava man. Õkvajuunt pite om lättest jõõ suuni õnnõ 90 kilomiitret. Koiva alambjoosult lätt kanal Daugava jõkkõ. Ülembjoosul olõ-iq jõõ perveq korgõq ja tuuperäst ujotas tä keväjide luhaq üle. Alambjoosul om jõõ org küländ sükäv ja sääl või nätäq liivakivimüüre.
Koiva jõõ kõgõ suurõmb harojõgi Eestin om Mustjõgi.
Eestin om Koiva jõõ veeren kats kaitsõalla. Koiva ürgoro liivakivimüürega jago (oro lakjus om sääl 1-1,5 km ja süvvüs Siguldan 85 m) kuulus 1973. a. luud Gauja riigiparki (920 km², keskus Siguldan).
Kirändüs
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq Katõgooria:Läti jõõq
Kaika suvõülikuul
Kaika suvõülikuul om võrokõisi ja näide sõpro egasuvinõ kokkosaaminõ, kon aias võro asja ja miä ega aastak om Võromaa esiq paigan (üte kõrra om sõski olnuq kah Setomaal ja Lätin). Suvõülikuulõ kõrraldõdas Võro Seldsi VKKF iistvidämisel. Uma nime om suvõülikuul saanuq Kaika külä perrä, kon 1989. aastagal edimäst kõrda kokko saadi.
2019. aastagast om suvõülikoolist saanuq ütepääväne suvõülikooli matkapäiv, kon peetäs loengit ja mindäs jalaga matkama. Suvõülikoolõn peetäs loengit, tudvustõdas tuu paiga ümbrüst, kon oldas, om võrokeeline kultuuriprogramm ja latsikoolitus.
Pall'oq inemiseq ommaq aastagidõ kestel tutvustanuq lõunaeesti kiilt, kultuuriluku, kirändüst, rahvaluulõt, luudust jms. Mitmõl kõrral ommaq suvõülikoolin kõnõlõman käünüq tuu paigagaq lähkümbält köüdedüq inemiseq, nt. Kaalepi Ain Kaikal, Vahingu Vaino Mehikuurman, Kaplinski Jaan Pikänkannun. Paaril aastagal ommaq suvõülikooli sisen olnuq erälde keeleseminääriq, kost ommaq ossa võtnuq Hindi Mati, Künnapi Ago, Viitso Tiit-Rein, Wiigi Kalevi jt. keeletiidläseq. Kaika suvõülikoolin Kuudsil tetti Helbi Tuuma iistvõtmisõl tüürühm, miä arot', kuimuudu saanuq võro kiilt täpsähe kirjä pandma naadaq (tetti nn. Kuudsi kiräviis).
Päämädselt uuritas tuud kanti, kon suvõülikuuli peedäs. Suvõülikooli sisen om tettü matko ja ekskurs'uunõ nt. Ilomõtsa meteoriidikraatridõ mano, Peipsi järve pääle, om käütü Loosi kääpit, Virunuka ja Siksälä kalmõtõkotussit kaeman, Meenikunnu suun, Eesti perämädse mõtsavele Sabbe Augusti hukkasaamispaigan. Om käüt ka Võromaalt peri vaimoinemiisi sünnü- ja elokotust kaeman, nt. Jaigi Juhani koto Luhamõtsan ja Lattiku Jaani sünnümaia Lüllemäe kandin Mägisten. Adsoni Arturilõ panti mälehtüstahvli Sännä koolimaja saina pääle.
Võrokeelidse näütemängogaq tetti algust 1993. aastagal Sulbin, ku lavakunstikateedri tudõngiq mängeq Normeti Ingo juhatusõl Kalda Aino "Pühäjõõ kättemassu". Ildampa om suvõülikoolõn (edimäst kõrda) ette kannõt mitmiid üle Eestigiq kuulsas saanuid tükke: Kõivo Madissõ "Põud ja vihm Põlva kihelkonnan nelätõistkümnendämä aasta suvõl" (1994, lavastaja Normeti Ingo), Kangro Bernardi "Susi" (1995, lavastaja Mäeotsa Ain), Kauksi Ülle ja Kivisildniku Sveni "Tandsja pühälik" (1996, Mäeotsa Ain) ja Kõivo Madissõ "Elli" (1998, Mäeotsa Ain). Pääle naidõ ommaq suvõülikoolõn mängnüq viil Võro Harrastustiatri, Rõugõ rahvatiatri, Tal'na Võro Selts', Kuldri koolitiatri ja tõsõq harrastusnäütlejäq.
Uma kimmäs kotus om suvõülikoolõn olnuq ka rahvalaulul ja vahtsõmbal võrokeelitside sõnnogaq muusikal. Lüllemäel saiq suvõülikooli rahvas ja külärahvas andsambli Ummamuudu pilli perrä tandsiq. Pikäkannun tull' edimäst kõrda rahva ette lauluselts Lõkõriq (Merca, Kauksi Ülle, Ilvesse Aapo, Kalla Urmas jt.). Pulga Jaani lauluq nakkasõq parhillaq joba üle Eesti tunnõtus saama. Kunstniguq ei olõq kah suvõülikoolist kõrvalõ jäänüq: Kuksi Viive, Navitroll'a, Mürgü Toomas jt. ommaq mitmõl puul ummi töid näüdänüq. Tradits'oonis om saanuq latsikoolitus, kon suvõülikuuli tulnuilõ latsilõ opatas võro kiilt, rahvalaulõ-mängõ-tandsõ nink joonistõdas ja tetäs muud huvitavat.
Suvõülikoolõn om murt arvaminõ, niguq võro keelen ei saaq abstraktsist as'ost kõnõldaq. Eri loengin om kõnõld nii keele- ku luudustiidüsest nikani ku filosoofianiq vällä.
Suvõülikoolõst ommaq vällä kasunu1 Võro Instituudi luumisõ mõtõq ja Uma Pido kõrraldamisõ plaan.
Seeniq peetüq suvõülikooliq
Osavõtjidõ arvoq ommaq tan kirjäpandmislehti perrä. Tuu viil ei tähendäq, et kirjäpandnuq ommaq kolm päivä suvõülikoolin olnuq. Saman või ollaq suvõülikoolin käüjit, kiä olõ-iq hinnäst kirjä pandnuq.
Kirändüs
Kaika suvõülikooli kotsilõ ja kõnõlõsõq sääntseq raamaduq:
Välislink
Katõgooria:Võromaa Katõgooria:Kaika suvõülikooliq
.ws
.ws om Samoa internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Kirvõsjärv
Kirvõsjärv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
28. põimukuu päiv
28. põimukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 240. päiv (liigaastagal 241. päiv).
Rõugõ kihlkunna kooliq
Rõugõ kihlkunna kuulõ nimekiri lugõ üles Rõugõ kihlkunna kooliq.
16. mahlakuu päiv
16. mahlakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 106. päiv (liigaastagal 107. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Mahlakuu
.ye
.ye om Jeemeni internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Tsehhi Vabariik
Tsehhi (tsehhi keelen Česko) / Tsehhi Vabariik (tsehhi keelen Česká republika) om Õuruupa riik.
Välislingiq
Katõgooria:Õuruupa riigiq Katõgooria:Tsehhi
Sõatiik
Sõatiik [Syatiik] om lump Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Äksi kihlkund
200px|thumb|Äksi kerik
Äksi kihlkund om kihlkund Põh'a-Tartomaal.
Luudus
200px|thumb|Saadjärv Äksi kihlkunna kõgõ suurõmb järv om Saadjärv.
Välislingiq
Katõgooria:Äksi kihlkund Katõgooria:Tartomaa Katõgooria:Tartomaa kihlkunnaq
.za
.za om Lõunõ-Afriga Vabariigi internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Kuruski
Kuruski om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Kuruski küläst nakkas pääle Lepä uja, miä juusk Orajõkkõ.
Põlva kihlkunna sõnaq A-L
Põlva kihlkunna sõnno nimekirä edimäne jago lugõ üles sõnaq, midä "Väiko murdõsõnastigu" perrä om pruugit õnnõ Põlva kihlkunnan ja ei kohki muial. Näütüslausõq ommavaq perit "Eesti murdidõ sõnaraamatust" (EMS) ja Saarnitsa Vilmalt (SV, sünd. 1926 Lutsu küläh).
aal'ma logard; ''Sa vana igävene aal'matükk! Ma sullõ vanalõ igävedsele aal'malõ taha näütädäq (EMS)!'' alealonõ puiealonõ? ampama tõlvaga kolk'ma aoviit aoviitmine armsahe &armas; Ruus lõhnas armsahe (EMS). as'altama asjo haardma avihtaminõ avitaminõ; Mis ma esi jõuvva, tuu jõuvva, avihtamist ei jolõq (EMS). edeskellemä edestämä, hebotama; Taa mõni tütrik, edeskelles uma moodoga (EMS). eotama idandama; ''Eotõtas siimnit (EMS). Teräq vai uaq ärq eotadaq inne maahapandmist (SV).'' haakri pruushank
haanikas <paks, kõtukas; ''Um tõnõ õigõ haanikas, nüüd nakkas vast pia jo maaha saama (sünnütämä). Kana um hindä täüs võtnuq, no um õigõ haanikas (EMS).'' haavalinõ sugunõ; Olõ ma tuu haavalinõ inemine (EMS). haavinõ haavanõ; Haavinõ annom (EMS). habaritsmä (siist-säält) haardma; Timä tahan (tah) habaritse, haariskõlli iks ütte ja tõist (EMS). habinal &hapin; ''Sööse habinal (kipõstõ, kõva helüga) (EMS). Ta juuskõ niguq habinal (SV).'' hadre (hadra) kergläne, etev; ''Hadre, kes nii sääne etev inemine um, kõik naard inne esiq ärq. Taa sääne hadre ummi juttaga (EMS). Sa olõt ku vana hadra-Leenu (SV).'' hahhatamma porrama, haussi ajama, hahkama hahkats' porraja, hausiajaja; ''Taa no mõni inemine, taa vana hahkats. Hahkats um tuu, kes tühjä juttu aase ja ilma iist sõnno pill (EMS). "Hahkats" üteldi latsilõ, kes tükeväq pall'o tühjä jutto ajama (SV).'' haigõpoolinõ haiglanõ
harolik harolinõ, osslik; ''Taa sääne harolik puu (EMS). Igävene harolik jändrik (SV).'' harvõmbihe harvõmbahe, hõrõdampa; Mõtsristikhainal om leheq harvõmbihe küleh (EMS).
haus'atama haus'ma, haussi ajama; Vana haus'a, misa tah hausatat (EMS).
havvulisõq Havvulisõq kapstaq, riivkapstaq (EMS).
hebelüisi kergehe, hebevällä; Mõsi taad rätti hebelüisi (EMS).
heemekene 1. kirmõq, õhokõnõ kõrd; Süüq kurivaim, tah jo rasvaheemekene kah pääl (EMS). 2. õhokõnõ v. läbipaistuja asi v. rõivas'; ''Ma keedi siipi, olle väega õhukõnõ, õkva ku heemekene. Ma'i saa arvo, mis sa sääntsest heemekesest ostitki, mis taa heemekene pidä (EMS). Heemekene niguq hiussõkarv (niidi kotsilõ) (SV).'' heemik õhokõnõ, vilets' rõivas; ''Räti heemik. Undrik nigu heemik ümbre perse (EMS).'' heemile õhokõsõs kulunu (rõivas); Heemile peet väega ohukõsõs (EMS). hekotamma hebotama helkskõlõma Kiviq pandasõq sisse, sõs lüvväs nigu helkskõlõs - pütü lüümise kiviq (EMS). hell'otamma hellätämä; Taa imä kah hell'otas umma tütärt, ei tä lasõq täl kõrt kõrrõ pääle nõstaq (EMS). hellähtüs hellätüs, (vanno rõividõ) volt; Muq esäl oll' särk, sõs olli hellätüse tett sällä pääle nimete kottalõ (EMS).
hiipri ohukõnõ, vilets rõivas; ''Ohukõnõ kleidi hiipri. Undriku hiipri (EMS).''
hikitelemä itsitämä, pall'o naardma
hindsetämmä ussitama?
hindätpite 1. rassõ; 2. hindä perrä; Taa tüü (vai rõivas) om mul hindätpite tettü (SV).
hol'o = hol'do lontrus poiskõnõ, kiä tüküs ullõ tükke tegemä huubus puhang, tuulõtõmmõq; Egaq õigõt huubust ei olõq, saa-iq vilja tuulõtaq (SV).
hubat kerglanõ hudra huur
huma-hublik <hain
hunnih pur'oh; ''Hunnih pää oll'. Taa nakkas jo hunni jäämä (SV).''
(h)urm härmätis hurmõlinõ &(h)urm
10. radokuu päiv
10. radokuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 41. päiv.
Põlva kihlkunna sõnaq A-L
hõelahe viletsähe
10. radokuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Radokuu
Põlva kihlkunna sõnaq A-L
hõõdak võõras arvosaamalda (kiil')
hänkmä <põiklõma
höühkellemä uhkõlt rõivih käümä höüs <praht
hüllüne &hüll
hürbeldämmä santi tegemä, võlss' rõivit sälgä ajama; Latsõq aivaq suuri rõivaq ja hürbeldiväq (SV).
koohkilt kostkilt; Silmä ei tulõq (ei näeq) koohkilt (EMS). koohkite kohegi koon'o tasanõ, saamatu vai laisk inemine; Ta om ku vana koon'o (EMS). kormõndama korjama; Ta kormõndas kõgõ kokko (EMS). kostkist kostkilt kotsi kotsil; Um nuh Timo kotsi (EMS). krambihain <hain; Krambihainaq, üteq sinidseq hainaq ollivaq nii sääntside ligõidõ kotustõ pääl võso veere all ja, kukukõnõ, siimne kukukõnõ otsah ja väega peenikeseq leheq (EMS). krants'nulk ristnukk krats'ak truksa, traks'; No meheq, olkõq krats'akaq, tõstkõq (EMS)! krats'o 1. linahari; ''Lina kolgand pite tõmmatas alla krats'oga. Lina punda panmise krats'o (EMS).'' 2. kartolivõmisõ käpp (SV) kreega kokkokäüjä säng'; Sääl oll' üts' kreega, sääne sängü muudu, koh maada sai (EMS).
kreego kablapõh'aga magamisraam; ''Kreegol katõl puul oll' höörik puu, otsah olliq lavvaq, jalaq olliq lap'koq, nuu olliq risti. Kablust oll' mähitü põhi (EMS).'' kripatamma 1. <määr'mä; 2. kripõldama; Midägi mul hinge pääl kripatas (SV). kriuhklõma tülütsemä krobahtuma krobelidses minemä; ''Tii um ärq krobahtunuq (EMS). Käekiq ommaq ärq krobahtunuq, määr'mist tahtvaq. Rõivas' om ärq krobahtunuq (SV).'' krobanõ krobeline; ''Tii om väega krobanõ (EMS). Rõivas' om krobanõ (SV).'' krumbitsõmma <süümä, haina haukama; Elläi ehk hobõnõ krumbitsõs, mõnõ kõhna paigakõsõ pääl (EMS). krumpma = krumbitsõmma; ''Elläi ehk hobõnõ krump', krumbitsõs. Hobõsõq sääl pall'a söödü pääl krumbõvaq (EMS).'' krungutamma kaarna hellü tegemä; ''Ku kaarna krungutas, sõs um midägi tulõmah. Kaarnaq krungutasõq - krunk, krunk (EMS).'' krunksi -h kõvõrah(e); Mitmõl um sõrm' krunksi jäänüq (EMS). krun'o kron'o; Taa vana (hobõsõ)krun'o täl om (SV). kruts'ma 1. kruts'kidegaq kiusama, tõsõ käest midägi vällä pitsitämä vai petmä; ''Minno kah krutsitas külq, kaias mia jälq kavalusõgaq kätte saias (EMS). Taa om nii kõva kruts'ma tõsõ käest vällä (SV).'' 2. vaivama; ''Tüüga om ärq krutsitu (EMS). Maq olõ kah nii tühäs ärq krutsitu, olõ-iq midägi võtta (SV).'' kruts'umma hinnäst ärq vaivama; ''Inemine om tüüga ärq kruts'unuq. Hobõnõ kruts'u tüüga ärq (EMS).'' krõbets'ka krõpõ, kõrvõnuq; ''Kõik' seo vainu sääne krõbets'ka kuiv (EMS). Ku tä paras' krõbets'ka oll', peris mustas es olõq palanuq. Krõbets'kaq - paapõh'a pruuniq kaapõq (SV).'' krõdahõ kõvva? krõhniq saapa tallaravvaq; Krõhniq lüvväs talla ala (EMS). krõim <veski osa? krõimuma kriimustuma; Prille piät nii hoitma et, ei tohiq päävä kätte panda ja ei tohiq jälq kohegi kalõ pääle kaq, kost krõimus (EMS). krõkats' kokkokäüjä magamisasõq kubarik <hain; Kubariguq, hainaq, ku lambil lutikit um siseh, sis andas (EMS). kubõrlik krobõlinõ, kumukõisigaq; Taa sääne kubõrlik rõivas', ei olõq sille (EMS). kukutõllõma hüpütämä; Last käpil (kässi pääl) kukutõllõs, hüpütelles (EMS). kullõskukk kullõrkupp kumarihe kumargil; Linna kakutas kumarihe (EMS). kumastõlõma komistama; Hobõnõ kumastõllõs nelä jala päälgi, pia sõs inemisel katõ pääl ei trehvüq (EMS). kummutõlõmma tühendämä; Ärä jõie viisi täüsi, kummutõli kuusi täüsi (EMS). kunadanõ määntse ao; Maq ei tiiäq, kunadanõ s'oo luulõtus om (= määntsest aost s'oo luulõtus perit om) (SV).
kuristõlõma kurku kuristama kurst'ma and'e korjama; ''Ku oll' olõkatus kataq, sis kurstiti olgi. Villo kurstitas (EMS).'' kuul'ma vana jõõsäng; Jõõ kuul'ma, kost inne um jõgi olnuq (EMS).
luibõrdamma ümbre hulk'ma; Ta luibõrdass üttelukku ümbreq (EMS). luiskõllõma laisklõma, videlemä; ''Ta luiskõllõs pääle niisama, ei viisiq midägi tetäq. Maq ka siin luiskõllõ, ei viisiq üles tullaq (EMS).'' l'umonõ pehmeh, sodinõ; Liim um l'umonõ (EMS). lurbo 1. rummal?; 2. loodõr, lontrus luuvaluhain <hain lõmbahtamma <niildmä lõmbsahtamma neelähtämä, suutäüt võtma; ''Maq paar' suutäüt lõmbsahti säält. Üle veere lõmbsahti (SV).'' lõngutõlõmma &lõngutama, (üte küle päält tõsõ pääle) kõigutaminõ (inemise kotsilõ) lõuhka <lobisõja läbitsikku läbistikku; ''Vahelikuq käüväq läbitsikku (kanga kudamisõ man). Pirruq käüväq läbitsikku (korvi kudamisõ man) (SV).'' lähekõrda lähkedsehe? lähkesih lähkedseh; Sääl lähkesih oll' (SV). lähkotsi lähkedseh? läpe <kipõ? läpe &läbemine; Maq inämp ei läpeq sinno kullõldaq (SV). läpeq = läppekotus vesine kotus niidü vai suu pääl
lärbä latatara, tühä jutu ajaja; Lärbä-Leenu (SV). lääbüs = lääbüsk' <hain; ''Lääbüskit anti lehmäle, pidi piimä hääs tegemä, ku piim oll' halvas lännüq. Om maitsõainõq kah, peterselli muudo, kasus rõnnoni (SV).'' lörgo (lorgo) lohakas
2008
2008.  aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10221. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:21. aastagasada 2008
Kogrõjärv (Tohvri)
Kogrõjärv vai Tohvri Kogrõjärv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Tagajärv
Tagajärv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan, tä om üts Hatiku järvist.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
.zm
.zm om Sambia internetitunnus.
26. joulukuu päiv
26. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 360. päiv (liigaastagal 361. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Joulukuu
Magari järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Räpinä kihlkunna kooliq
Räpinä kihlkunna kuulõ nimekiri lugõ üles Räpinä kihlkunna kooliq.
Tarto-Maarja kihlkund
Tarto-Maarja kihlkund om kihlkund Tartomaal.
Välislingiq
Katõgooria:Tarto-Maarja kihlkund Katõgooria:Tartomaa Katõgooria:Tartomaa kihlkunnaq
Kurõ (Kõllõstõ)
Kurõ om külä Põlva kihlkunnan Kõllõstõ vallan.
Linajärv (Koorastõ)
Linajärv vai Kogrõjärv om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan. Tä om üts Koorastõ järvist.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
29. põimukuu päiv
29. põimukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 241. päiv (liigaastagal 242. päiv).
11. radokuu päiv
11. radokuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 42. päiv.
Välislingiq
Katõgooria:Radokuu
Himmakülä
Himmakülä om külä Põlva kihlkunnan Laheda vallan Võro-Põlva tii veeren (Põlvahe 8 km, Võrolõ 17 km). Külän om paarkümmend elämist. Suurõmbalt jaolt jääs külä suurõsttiist hummogu poolõ. Himmaküläst põh'a poolõ jääs Lahokülä, hummogu poolõ Naruskikülä, lõuna poolõ Ortuskülä ja õdagu poolõ Vardja. Külä hummogupiiris om Peri uja. Külän om Sika tiiristi bussipiätüs.
Aolugu
Himmakülä om vähämbält paarsada aastakka vana. Kolhoosiaol oll' tan Koit-kolhoosi suurfarm (läts' käüki 1973), kon peeti lehmi, ja ehitedi 12 kortõriga nn. ütismaja. Viil 1980. aastagidõ lõpun ehit' kolhuus umilõ tüüliisile 10 üteperreelämist. Ku kolhoosiaig läbi sai, möi kolhuus suurfarmihuunõq maaha ja pääle tuud ommaq noin huunin olnu mitmõq puutüüfirmaq.
Midä kaiaq tasos
Himmakülän olõ-i suurt midägi kaiaq.
thumb|250px|right|Himmakülä
Kuulsambaq inemiseq
Niinimetet ütismajan om latsõn mõnõ aastaga elänüq modell ja Eesti Malõliido president Kassi Carmen.
Lätteq
Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq Katõgooria:Laheda vald
Kuudra
Kuudra om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
.zw
.zw om Zimbabwe internetitunnus. Tunnusõ registriirmise iist vastutas ZISPA ja rahastas Telecommunications Regulatory Authority. Tunnust naati pruukma 1991. aastagal.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Kurõoja
Kurõoja om uja Harglõ kihlkunnan.
17. mahlakuu päiv
17. mahlakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 107. päiv (liigaastagal 108. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Mahlakuu
Kuulma
Kuulma om külä Põlva kihlkunnan Veriora vallan.
Konnumäe järv
Konnumäe järv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Toro järv
Toro järv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Kõõvistuoja
Kõõvistuoja om uja Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
.bv
.bv om Bouvet' saarõ (miä kuulus Norralõ) internetitunnus. Sääl saarõ pääl inemiisi ei eläq. Tunnus olõ-iq tarvitusõl.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Mudsina järv
Järve vesi vaihtus ärq 20 kõrda aastagan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
.gb
.gb om Ütiskuningriigi internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Nõo kihlkund
Kiil
Nõo kihlkunnan kõnõldi innembide tarto kiilt ja taa kõnõlõjit om vanõmbidõ inemiisi siän viil parhillaki.
Välislingiq
Katõgooria:Nõo kihlkund Katõgooria:Tartomaa Katõgooria:Tartomaa kihlkunnaq
27. joulukuu päiv
27. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 361. päiv (liigaastagal 362. päiv).
Kuikli järv
Kuikli järv [.Kuikli järv] vai Kuigli järv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan.
27. joulukuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Joulukuu
Kuikli järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
30. põimukuu päiv
30. põimukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 242. päiv (liigaastagal 243. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Põimukuu
.pm
.pm om Saint-Pierre'i ja Miqueloni internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
18. mahlakuu päiv
18. mahlakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 108. päiv (liigaastagal 109. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Mahlakuu
12. radokuu päiv
12. radokuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 43. päiv.
Välislingiq
Katõgooria:Radokuu
Kuulmajärve
Kuulmajärve om külä Põlva kihlkunnan Veriora vallan Kuulma järve veeren.
Lätteq
Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq Katõgooria:Veriora vald
Vahtsõliina kihlkunna kooliq
Vahtsõliina kihlkunna kuulõ nimekiri lugõ üles Vahtsõliina kihlkunna kooliq.
Kõrista
Kõrista om külä Põlva kihlkunnan Kõllõstõ vallan.
Świętochłowice
Świętochłowice om Lõuna-Poola liin, kon elli 2019. aastagal 49 557 inemist.
Mustjärv (Heisri)
Mustjärv vai Heisri Mustjärv om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan Heisri külän. Järvest nakkas pääle Mustajärve oja.
Świętochłowice
Katõgooria:Poola liinaq
Mustjärv (Heisri)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
.sj
.sj om Svalbardi ja Jan Mayeni internetitunnus. Tunnus olõ-iq tarvitusõl, s'ollõ et Svalbard ja Jan Mayen ommaq Norra osaq.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Külmäoja
Külmäoja om uja Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Köstrijärv
Köstrijärv vai Köstrejärv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan Lüllemäe külän.
Järve vesi vaihtus ärq üte kõrra aastagan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Joosu
Joosu (käänetäs Juussu, Joosuh) om külä Põlva kihlkunnan Laheda vallan Võro-Põlva tii veeren (Põlvahe 15 km, Võrolõ 10 km). Külän om kümmekund elämist. Joosust õdagu poolõ jääseq Meltssaarõ külä külä ja Suurkülä, põh'a poolõ Lüüsi külä ja Vana-Koiola, hummogu poolõ Olõski külä ja Mõrgi külä, lõuna poolõ jääs Kärnämäe külä. Külän om Joosu bussipiätüs. Joosu ja Mõrgi vaihõpääle jääs vana savikarjäär, kon põrõhõlla om järv. Säält kaivõtust savist om tett samottkivve, keraamikat, põrmandoplaatõ, portsõlanni jms.
Joosu külä om uma nime saanuq Joosu mõisa perrä. Mõisa jälki om saanuq uma nime üte mõsinigu perrä, kinka üts nimi oll' Justus, ja kedä lühkolt kutsuti Juust.
Midä kaiaq tasos
Joosu küllä jääseq Joosu mõisa huunõq ja mõisapark. Huunist ommaq alalõ ait ni kehvän saison härbän ja kõrts.
Laandura oja
Laandura oja om uja Harglõ kihlkunnan.
Joosu
Midä kaiaq tasos
250px|thumb|Joosu
Laandura oja
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Joosu
Kuulsambaq inemiseq
Joosu mõisan om latsõn elänüq ilmakuulsa meresõitja ja maiõuurja Wrangelli Ferdinand.
Viira järv
Viira järv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Prantsusmaa
Prantsusõ Vabariik om Õuruupa riik.
Mädäjärv (Ahijärve suu)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Prantsusmaa
Välislingiq
Katõgooria:Õuruupa riigiq
Lajassaarõ järv
Lajassaarõ järv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
.so
.so om Somaalia internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Võro liina kooliq
Võro liina kuulõ nimekiri lugõ üles Võro kooliq.
Põlva kihlkunna jõõq
Põlva kihlkunna jõki nimekiri lugõ üles Põlva kihlkunna jõõq ja ujaq.
A H J K L M O P R S T U V
Välisligiq
Katõgooria:Nimekiräq
Ilmajago
Ilmajago om suur tükk maad, midä kokkoleppelidselt niimuudu kutsutas.
Ilmajakõ om kuus tükkü:
Katõgooria:Maatiidüs
31. põimukuu päiv
31. põimukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 243. päiv (liigaastagal 244. päiv).
13. radokuu päiv
13. radokuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 44. päiv.
Krossi Jaan
Krossi Jaan (Jaan Kross) (sündü 19. radokuu pääväl 1920 Talliinan, kuuli 27. joulukuu pääväl 2007) oll' eesti kiränik ja luulõtaja. Tedä om mito kõrda pakut Nobeli kirändüsavvohinna kandidaadis.
Välislink
Katõgooria:Harjomaa inemiseq Katõgooria:Eesti kiräniguq Katõgooria:Eesti luulõtajaq
Alajärv (Väimälä)
Alajärv vai Väimälä Alajärv om järv Põlva kihlkunnan Võro vallan Väimälän õkvalt Võro-Põlva tii veeren (hummogu puul). Tõsõl puul tiid om Mäejärv.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Rannu kihlkund
Kiil
Rannu kihlkunnan kõnõldi innembide tarto kiilt ja taa kõnõlõjit om vanõmbidõ inemiisi siän viil parhillaki.
Palojärv (Hino)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Rannu kihlkund
Välislingiq
Katõgooria:Rannu kihlkund Katõgooria:Tartomaa Katõgooria:Tartomaa kihlkunnaq
19. mahlakuu päiv
19. mahlakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 109. päiv (liigaastagal 110. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Mahlakuu
28. joulukuu päiv
28. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 362. päiv (liigaastagal 363. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Joulukuu
Lannamõtsa oja
Lannamõtsa oja om uja Harglõ kihlkunnan. Tä nakkas pääle Rebäsejärvest, juusk läbi Mudajärve ja Aheru järve nink lätt hää käe puult Koiva jõkkõ paigan, kost Koiva suuni om 236 km.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Tsirr-virr lõokõnõ (albom)
"Tsirr-virr lõokõnõ" om Võromaa rahvalaulõ albom. Albom om ilmunuq 1999. aastagal kaseti pääl. Välläandja om Võro Instituut, kokkosäädjä Kõivupuu Marju ja kaasõpildi om tennüq Valteri Edgar. Albom om tävvendüses samal aol ilmunulõ samanimelidsele laulikulõ.
.yt
.yt om Mayotte'i internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Puhja kihlkund
Puhja kihlkund om kihlkund Lõuna-Tartomaal. Kihlkunna keskus om Puhja.