cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Konsabi Voldemar
http://www.geni.com/people/Voldemar-Konsap/6000000005940909232
Sloveeniä
Sloveeniä Vabariik (sloveeni keelen Republika Slovenija) om Õuruupa riik.
Välislingiq
Katõgooria:Õuruupa riigiq
18. märtekuu päiv
18. märtekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 322. päiv (liigaastagal 323. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Märtekuu
Miss'o valla vapp
Miss'o valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Miss'o valla vapp. Vapp om kinnütet 2. piimäkuu pääväl 1994.
Miiksi valla vapp
Miiksi valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Miiksi valla vapp. Vapp om kinnütet 23. rehekuu pääväl 2002.
Veriora valla lipp
Veriora valla lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Veriora valla lipp. Lipp om kinnütet 9. mahlakuu pääväl 1999.
Slovakkia
Välislingiq
Katõgooria:Õuruupa riigiq
Kuu (aomõõt)
Kuu om aomõõt. Üten kuun om 28, 29, 30 vai 31 päivä. Aastagan om 12 kuud.
Lasva valla vapp
Lasva valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Lasva valla vapp. Vapp om kinnütet 31. rehekuu pääväl 1996.
Kuu (aomõõt)
Katõgooria:Aomõõduq
Orava valla lipp
Orava valla lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Orava valla lipp. Lipp om kinnütet 17. lehekuu pääväl 1999.
Lasva valla lipp
Lasva valla lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Lasva valla lipp. Lipp om kinnütet 31. rehekuu pääväl 1996.
Mõnistõ valla lipp
Mõnistõ valla lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Mõnistõ valla lipp. Lipp om kinnütet 3. märdikuu pääväl 1997.
19. radokuu päiv
19. radokuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 50. päiv.
Välislingiq
Katõgooria:Radokuu
4. hainakuu päiv
4. hainakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 185. päiv (liigaastagal 186. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Hainakuu
Miiksi valla lipp
Miiksi valla lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Miiksi valla lipp. Lipp om kinnütet 23. rehekuu pääväl 2002.
Pää
200px|thumb|Kaalkiräku pää
Pää om inemise vai eläjä iho jago, mink külen ommaq hariligult silmäq, kõrvaq, nõna, suu ja ai. Mõndsil väega lihtsil eläjil olõki-õiq pääd.
Kaeq viil
Katõgooria:Anatoomia
Varstu valla lipp
Varstu valla lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Varstu valla lipp. Lipp om kinnütet 5. mahlakuu pääväl 2002.
5. hainakuu päiv
5. hainakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 186. päiv (liigaastagal 187. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Hainakuu
Sõmmõrpalo valla lipp
Sõmmrpalo valla lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Sõmmõrpalo valla lipp. Lipp om kinnütet 20. lehekuu pääväl 1997.
Antsla valla vapp
Antsla valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Antsla valla vapp. Vapp om kinnütet 27. lehekuu pääväl 1994.
Haani valla lipp
Haani valla lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Haani valla lipp. Lipp om kinnütet 29. joulukuu pääväl 1997.
Luuvärk
thumb|250px|right|Inemise ja lõvi luuvärk
Rehekuu
Nimest
Rehekuu om uma nime saanuq tuu perrä, et sõs pesseti vanast riiht.
Luuvärk
Luuvärk om luie kogo, miä and iholõ kujo ja kindmüse.
Rehekuu
Muial
Katõgooria:Kuuq Katõgooria:Rehekuu
Luuvärk
Inemise luuvärk
Inemise luuvärgin om 207 luud. Täüskasunul inemisel tulõvaq viil 32 hammast mano.
Katõgooria:Elotiidüs
Valgjärve valla lipp
pisi|Valgjärve valla lipp
Valgjärve valla lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse valla lipp.
20. radokuu päiv
20. radokuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 51. päiv.
18. radokuu päiv
18. radokuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 49. päiv.
Välislingiq
Katõgooria:Radokuu
Lõunõeesti kiräkiil
Lõunõeesti kiräkiil vai tarto kiräkiil om päämidselt tarto keele ja võro keele põh'apoolitsidõ murdidõ pääle põh'andõt kiräkiil, midä pruugiti 17.-19. saa-aastagal Tarto- ja Võromaal kerigu-, kooli- ja kohtukeeles. Lõunõeesti kiräkeele üts vanõmbit ja tähtsämbit kiräliidsi mälehtüsmärke om 1686. aastagal ilmunuq Wastne Testament. Täämbädse päävä kontekstin om lõunõeesti kiräkeeles nimetet ka võro kiräkiilt.
Kanepi valla lipp
thumb|Kanepi valla lipp (2017–...) thumb|Kanepi valla lipp (1997–2017)
Kanepi valla lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Kanepi valla lipp. Lipp om kinnütet 18. märdikuu pääväl 1997.
Põlva valla vapp
Põlva valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Põlva valla vapp. Vapp om kinnütet 17. radokuu pääväl 1995.
Mis maksab muaobonõ
"Mis maksab muaobonõ" om ansambli Väike Hellero edimäne albom, kon om pääl 20 kõrralaulu. Noist 4 laulu ommaq perit Võromaalt ja 5 Setomaalt. Albom om ilmunuq 2005. aastagal lasõrtsõõri pääl.
Kanepi valla vapp
thumb|Kanepi valla vapp thumb|Kanepi valla vapp (1997–2017)
Kanepi valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Kanepi valla vapp. Vapp om kinnütet 18. märdikuu pääväl 1997.
Hammas
150px|thumb|Alomanõ tarkusõhammas
Päiv (aomõõt)
Katõgooria:Aomõõduq
Hammas
Pääle eläjide võivaq hambaq ollaq viil näütüses sael ja hammasrattal.
Kaeq viil
Katõgooria:Anatoomia
Mõnistõ valla vapp
Mõnistõ valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Mõnistõ valla vapp. Vapp om kinnütet 3. märdikuu pääväl 1997.
Moostõ valla vapp
Moostõ valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Moostõ valla vapp. Vapp om kinnütet 16. radokuu pääväl 1998.
6. hainakuu päiv
6. hainakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 187. päiv (liigaastagal 188. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Hainakuu
21. radokuu päiv
21. radokuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 52. päiv.
Välislingiq
Katõgooria:Radokuu
Karula valla lipp
thumb|Karula valla lipp Karula valla lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Karula valla lipp. Lipp om kinnütet 14. süküskuu pääväl 1994.
Pudsunudsija
thumb|150px|right|Pudsunudsija
Pudsunudsija om puhastusmassin, minka nudsitas põrmandidõ, põrmandurõividõ ja müübli päält, autist jm. purrõ, putsõ, tolmu jm. mustust ja peenembät prahti. Tüütämise aigu tege pudsunudsija kõvva hellü, miä sekäs muid tegemiisi, näütüses televiisori kaemist.
Katõgooria:Kodomassinaq
Põlva valla lipp
thumb|Põlva valla lipp 1995–2013 thumb|Põlva valla lipp 2013–2018 thumb|Põlva valla lipp 2018–... Põlva valla lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Põlva valla lipp. Lipp om kinnütet 29. joulukuu pääväl 1997.
Klezmer
Klezmer om muusigastiil. Klezmermuusikat ommaq tennüq Hummogu-Õuruupa juudiq. Taa om sego vinne, türgü ja mustlaisi rahvamuusikast nink juudi muusikast.
Vanast mängiti säänest muusikat juudi saajon ja usopidostuisil tandsus. Kõgõ hariligumbaq klezmerpilliq ommaq klarnet ja viiol.
Välislingiq
Katõgooria:Muusiga
Kõllõstõ valla lipp
Kõllõstõ valla lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Kõllõstõ valla lipp. Lipp om kinnütet 5. süküskuu pääväl 2003.
22. radokuu päiv
22. radokuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 53. päiv.
Härmävitäi
thumb|300px|right|Härmävitäi
22. radokuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Radokuu
Härmävitäi
Härmävitäi vai härm um mutik. Täl um katõsa jalga.
Katõgooria:Mutigaq
Rõugõ valla lipp
thumb|Rõugõ valla lipp thumb|Rõugõ valla lipp 1999–2018 Rõugõ valla lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Rõugõ valla lipp. Lipp om kinnütet 21. piimäkuu pääväl 1999.
19. märtekuu päiv
19. märtekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 323. päiv (liigaastagal 324. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Märtekuu
Võro valla lipp
pisi|Võro valla lipp
Võro valla lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Võro valla lipp. Lipp om kinnütet 22. radokuu pääväl 1999.
Joulukuu
Joulukuu vai talsikuu vai talsipühäkuu vai talvistõpühäkuu om aastaga katõtõistkümnes (perämäne) kuu. Joulukuun om 31 päivä.
Haani valla vapp
Haani valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Haani valla vapp. Vapp om kinnütet 29. joulukuu pääväl 1997.
Joulukuu
Muial
Katõgooria:Kuuq Katõgooria:Joulukuu
Rumeeniä lipp
Katõgooria:Romaania Katõgooria:Romaania lipuq Katõgooria:Riigilipuq
17. märtekuu päiv
17. märtekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 321. päiv (liigaastagal 322. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Märtekuu
Sõmmõrpalo valla vapp
pisi|Sõmmõrpalo valla vapp
Sõmmõrpalo valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Sõmmõrpalo valla vapp. Vapp om kinnütet 20. lehekuu pääväl 1997.
Koolitus
Koolitus (vai haridus) om kõrraldõt opminõ vai tuu tulõmus. Inämbüisi saias koolitust koolõn, ülikoolõn vai muin opiasotuisin.
Katõgooria:Koolitus
Rõugõ valla vapp
pisi|Rõugõ valla vapp 2018– thumb|Rõugõ valla vapp 1999–2017
Rõugõ valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Rõugõ valla vapp. Vapp om kinnütet 21. piimäkuu pääväl 1999.
Internet
Internet vai ilmavõrk om üleilmalinõ vähämbide puutrivõrkõ ütistüs, miä tüütäs pruukõn Interneti Protokolli (IP). Puutrivõrk (computer network) om hulk ütstõõsõgaq ütistedüid puutriid, miä ommaq hindä vaihõl teedüsvaihtusõn.
Kaeq viil
Katõgooria:Internet Katõgooria:Informaatiga
Kreeka
Kreeka (`kreeka (hrl. III pikkus), kreeka keelen Ελλάδα, Ελληνική Δημοκρατία) om Lõunahummogu-Õuruupa riik.
Välislingiq
Katõgooria:Õuruupa riigiq
7. hainakuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Hainakuu
Vahtsõliina valla vapp
valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse valla vapp. Vapp om kinnütet 22. vahtsõaastakuu pääväl 1999.
Urvastõ valla vapp
Urvastõ valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Urvastõ valla vapp.
20. märtekuu päiv
20. märtekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 324. päiv (liigaastagal 325. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Märtekuu
Taheva valla vapp
Taheva valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Taheva valla vapp. Vapp om kinnütet 13. piimäkuu pääväl 1996.
Käejakk
200px|thumb|Käejakk (värmiline)
Käejakk om käe osa, miä jääs käevarrõ ja peo vaihõlõ. Tä om kokko pant 8 väikesest luust.
Katõgooria:Inemine
Inemise pää
300px|thumb|Inemise pää
Pää külen om kokko 22 luud, miä kõik tõnõ tõsõga kõvva kokko ommaq kasunuq, maaharvatu õnnõgi lõvvaluu (11), miä liikja om. Palgõ ehk näo jaos tulõ naist luist 14 tükkü, päälagi esiq ehk aiukaus näüs külh õnnõgi ütest kumõrast ehk võlvitust luust olõvat, ent kui teräväst perrä kaemiq, lövvämiq, et tä 7 luust kokko om kasunu. Nail luiõl ommaq hurmõlidsõq veereq, miä tävveligult tõnõ tõsõ sisse sünnüsseq. Veereq ommaq sõs kui salapulkõga kinniqpantuq ja nii kõvva, et luid ei lüümise ei põrotamisõ ei ka kangutamisõ läbi kuust ärq ei saaq. Kokkokasumisõ kotusõq palja aiukausi ehk päälae pääl näütäseq kui ummõlusõq vällä ja nimitetäs naid kotusit ka ummõluisis. Tahtvaq tohtrõq pääluud ütest ärq timä mitmõhe jakko laotadaq, sõs ei võiq tuu mud'o sündüdäq, kui et kuivõ hernit pääluu täüs pandvaq ja vet pääle kaldasõq. Paisuvaq herneq ajavaq luu lahki.
Ilda sündünü latsil ei olõq päälagi viil tävveste kokko kasunu, miä tasatsõ kobimisõ läbi ärq või tundaq. Nuuq kats kotust, miä päälae pääl pehmeq kobida ommaq, kutsutasõq meelekotusis ja kasusõq viil tõsõl eloaastagal kinniq.
Lätteq
Katõgooria:Inemine
Käevars
160px|thumb|Käevarrõ luuq
Käevars om inemise iho osa.
Künnärpää
150px|thumb|Künnärpää
Käevars
Käevarrõq ommaq kihäga olajaku läbi olaluuga ja labaluuga ühendetüq. Päälmäne käevarrõ jago om ütest luust, ent alomanõ käevarrõ jago katõst luust. Käejakk om 8 väikesest luust kokko pant. Käejakuga saisvaq kuun 5 peoluud, peoluiõ otsan ripusõq sõrmõluuq. Peo om käevarrõga ütel joonõl.
Künnärpää
Künnärpää om käe osa. Tä jääs käevarrõ päälmädse ja alomadsõ jao vaihõlõ.
Käevars
Kirändüs
Katõgooria:Inemine
Künnärpää
Katõgooria:Inemine
Valgjärve valla vapp
Valgjärve valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Valgjärve valla vapp.
23. radokuu päiv
23. radokuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 54. päiv.
Välislingiq
Katõgooria:Radokuu
Käsi
Käe jaoq ommaq käevars, käejakk ja peo.
Kaeq viil
Katõgooria:Inemine
Vikipeediä
[[Pilt:Www.wikipedia screenshot (2021).png|right|thumb|www.wikipedia.org]] right|200px|thumb|Wikimedia serveride plaan Vikipeediä om vaba võrgoentsüklopeediä, midä pall'oq inemiseq samal aol umast vabast tahtõst kirotasõq.
Vikipeediä sais kuun rohkõmb ku 250 umaette välläandõst, egä üts esiq keelen. Vikipeediät tukõ Vikimeediä ütisüs.
Raud- ja tarkvara
Vikipeediä ts'aukpuutri-serveriq ommaq:
Tarkvaras pruugitas:
Välislingiq
*
Inemise rõnnakorv
200px|thumb|Inemise rõnnakorv
Inemise rõnnakorv om inemise luuvärgi osa. Rõnnakorvi tegeväq 24 küleluud. Sälgroodso ega rõnna-ruudsjaku (noid om 12 tükkü) külest lätt kats küleluud vällä, kummalõgi poolõ üts; nuuq küleluuq painusõq edepoolõ ja sünnütäsegiq rõnnakorvi ehk rõnnakasti. Säidse ülemäist küleluu paari ommaq rõnna pääl rõndvitsaga ehk rõnnalehega kokko kasunuq ja nimitetäseq õigis küleluiõs, tõsõq 5 paari kutsutasõq väärküleluiõs ja nuuq ei putuq mitte rõndvitsa külge.
Kirändüs
Katõgooria:Inemine
Sälgruuts
160px|thumb|Sälgruuts
Säidse ülemäist tükkü (pildi pääl pruuniq) nimitetäseq kaala ruudsjakus; sõs tulõvaq 12 rõnna ruudsjakku (sinitseq), viis nimeside ruudsjakku (kõllatsõq), viis tõnõ tõsõga kokko kasunut ristluiõ ruudsjakku (rohilidsõq) ja neli alaotsa ehk tagaotsa ruudsjakku (lillaq). Kõik ruudsjakuq, maahaarvat õnnõgi 4 kõgõ alomaist, ommaq sisest tühäq, nii et naaq, kui kõik tõnõ tõsõ pääl saisvaq, üte pikä toro tegeväq, miä sälgroodso säsüga täüdet om.
Ega rõnna-ruudsjaku külest lät kats küleluud vällä, kummalõgi poolõ üts; nuuq 24 küleluud painusõq edepoolõ ja sünnütäseq rõnnakorvi ehk rõnnakasti.
Kirändüs
Katõgooria:Inemine
Roodsi külä
Roodsi om mitmõ Võromaa külä nimi:
Jalg
200px|thumb|Naistõrahva jalaq
Jalg om asi, mink pääle toetõdas; miä hoit asjo pistü. Eläjäq tarvitasõq jalgo viil ütest paigast tõistõ liikmisõs. Tsirgõl ja inemiisil om kats jalga. Tooliq ja lavvaq saisvaq kah pistü jalgo pääl.
Eläjä jalg
Eläjil om hariligult 2 vai 4 jalga (näütüses sälgroodsoga eläjäq), vai sõs 6, 8, vai 12 (näütüses mutiguq ja härmävidäjäq). Mõnõ eläjä jalgo kotsilõ üteldäs käpp (nt. pini, kass, kahr, jänes), tõisi puhul tarvitõdas iks sõnna jalg (lehm, lammas, põdõr, kunn).
Inemise jalg
Inemise jala jaoq ommaq jalavars, jalajakk ja labajalg.
Kaeq viil
Katõgooria:Inemine
8. hainakuu päiv
8. hainakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 189. päiv (liigaastagal 190. päiv).
21. märtekuu päiv
21. märtekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 325. päiv (liigaastagal 326. päiv).
24. radokuu päiv
24. radokuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 55. päiv.
Välislingiq
Katõgooria:Radokuu
21. märtekuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Märtekuu
Taheva valla lipp
Taheva valla lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Taheva valla lipp. Lipp om kinnütet 13. piimäkuu pääväl 1996.
Varstu valla vapp
thumb|Varstu valla vapp
Veriora valla vapp
Veriora valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Veriora valla vapp. Vapp om kinnütet 9. mahlakuu pääväl 1999.
Õuruupa Liit
Riigiq
vasakul|500px
Katõgooria:Õuruupa
Urvastõ kihlkunna mäeq
Urvastõ kihlkunna mäki nimekiri lugõ üles Urvastõ kihlkunna mäeq.
Peo
Peo om käe osa. Tä sais kuun peopesäst ja sõrmist. Peoluid om 5 tükkü, noidõ otsan ripusõq sõrmõluuq.
Katõgooria:Inemine
Võro valla vapp
Võro valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Võro valla vapp. Vapp om kinnütet 22. radokuu pääväl 1999.
Muusiga
Muusiga (vanakreeka sõnast μουσική (τέχνη) muusadõ kunst ladina sõna (ars) musica kaudu) om kunstiliht, miä näütäs hinnäst vällä hellega.
Kaeq viil
Katõgooria:Muusiga
9. hainakuu päiv
9. hainakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 190. päiv (liigaastagal 191. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Hainakuu
Miss'o valla lipp
pisi|Miss'o valla lipp
Miss'o valla lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Miss'o valla lipp. Lipp om kinnütet 2. piimäkuu pääväl 1994.
Riik
Riik om kimmä territooriumigaq hindäette (suvõräänne) ütsüs.
Sõrm
150px|thumb|Sõrm
Riik
Maailman om parhilla 194 maad, miä vastasõq inäm-vähämb kõigilõ riigi tunnussilõ.
Sõrm
Sõrm vai näpp om käe osa. Ütel käel om 5 sõrmõ.
Riik
Katõgooria:Maailma maaq Katõgooria:Riigiq
Sõrm
Katõgooria:Inemine
22. märtekuu päiv
22. märtekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 326. päiv (liigaastagal 327. päiv).
Inemise jalavars
150px|thumb|Jalavarrõ luuq
22. märtekuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Märtekuu
Inemise jalavars
Inemise jalavars om inemise iho osa.
Jalavarrõq ripusõq puusaluiõ külen. Jalavarrõq ommaq käevarsi sarnatsõq.
Päälmäne jalavarrõ jago ehk kints om ütest luust, ent alomanõ jalavarrõ jago ehk siir katõst luust. Jalajakk om 7 väikesest luust kokko pant. Jalajakuga saisvaq kuun 5 labajalaluud, labajalaluiõ otsan varbaluuq. Labajalg sais seerega vinklin kuun, tuu tunnistas, et inemine om luud pistü käümä ja katõ jala pääl kõndma, ent mitte kumaruisi kõigi nelä pääl, nii kui eläjäq.
Sääl, kon kindsoluu ja seereluu kokko käüväq, tuu om põlvõjaku kottal ehk põlvõ külen, sais üts vallalinõ luu, põlvõkeeri nimi.
Lätteq
Katõgooria:Inemine
Demograafia
Demograafia om inemiisi populatsioonidünaamiga tiidüslik uurminõ. Tä uur populats'uunõ suurust, struktuuri ja jaotust ni tuud, kuis populats'ooniq sündümiisi, kuulmiisi, migrats'ooni ja vanõmbas jäämise peräst aoga muutusõq. Demograafilidsõlt või analüüsiq tervet ütiskunda vai mõnõ tunnussõga (näütüses haridus, usk, rahvus, kodakundsus) piiretüt rühmä. Inämbüsen main kaias demograafiat ku majandustiidüse vai sotsioloogia harro.
Kass
Kass (Felis catus) om kodoelläi. Tä või ollaq väega karvanõ, a tä või ollaq ka ilma karvulda.
Võromaal võidas kassi kotsilõ üteldäq viil tiide, tiids'u, tsiids'o vai tsiidsi.
Kassõ nimeq
Vanast panti Võromaal kassõlõ sääntsit nimmi: Ants, Ints, Miisu, Kati, Kiti. Vahtsõmbist kassi- ja pininimist või lukõq Võro-Seto tähtraamatust 2008. aastaga pääle.
Kassiq ilokirändüsen
Üts kuulsampi kassist kirotõt jutuisi om prantsusõ kiränigu Perrault' Charlesi kirotõt jutus "Saapidõga tiide".
25. radokuu päiv
25. radokuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 56. päiv.
Välislingiq
Katõgooria:Radokuu
Aastak
Aastak om aomõõt. Üts aastak om aig, miä kulus Maal üte tiiro tegemises ümbre Päävä. Aastaga pikkus om 365 ja 366 päävä vaihhõl. Lajõmban mõttõn või kõnõldaq kah mõnõ muu hod'otähe aastagast, nt. Jupiteri aastak om aig, miä kulus Jupiteril üte tiiro tegemises ümbre päävä.
Kallendriaastagan om 12 kuud. Tavalidsõn kallendriaastagan om 365 päivä, liigaastagan 366 päivä.
Lätteq
Katõgooria:Aomõõduq
Karula valla vapp
Karula valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Karula valla vapp. Vapp om kinnütet 14. süküskuu pääväl 1994.
Inemise hammas
300px|thumb|Inemise hambaq 400px|thumb|Inemise hamba ehitüs
Inemise hambit piämiq kah luiõ sekkä arvama, tuuperäst et nääq päält ja sisest ommaq tävveste luusugutsõq. Täpsämbähe hambaq ommaq nä päält luusugutsõq ja sisest sidõkoelidsõq liitorganiq. Inemiseq tarvitaseq näid söögi purustegemises, kõnõlõmisõs ni hambaq hoitvaq trammin näolihassit.
Hambidõ liigiq
Täüskasunul inemisel om 28-32 hammast, nimelt 14-16 all ja 14-16 pääl. Hambaq ommaq kolmõmoodolidsõq, selle et nääq ommaq kolmõ tarvitusõ pääle luuduq. Edimädseq hambaq ehk intsisiiviq, 4 all, 4 pääl, ommaq söögi haukamisõ ehk külest ärqlõikamisõ tarbis ja tuuperäst ku mõnõq lõikamisõ riistaq lapigoq ja vaivaq. Nukmadsõq hambaq ehk premolaariq, 4 all, 4 pääl, ommaq inämb hööriguq ja teräväq ja kõlbasõq esieräligult kinniqpidämise ja kaksamisõ pääle. Purimadsõq hambaq ehk molaariq, 4-6 all, 4-6 pääl, ommaq lajaq ja paksoq ja piät süüki purustama ja peenükeses jahvatama. Perämädseq purimadsõq hambaq vai tarkusõhambaq tõõnõkõrd puuduseq, selle et funktsioonilidselt näil inämb olõ-õi ülesannõt.
Hambidõ arõnõminõ
Inemine tulõ ilma hambilda ilmalõ, kuiki kõik piimähambakibõnaq ommaq joq lõvvaluiõ seen olõman. Latsil om 3-4 aastagas joq kõik 20 piimähammast suun: 8 edimäst hammast, 4 silmahammast ni 8 purimast hammast. Nukmaidsi hambit latsil ei olõq - nääq nakkasõq ilmuma 9. aastagal. Kuvvõndal vai säitsmendäl aastagal nakkasõq piimähambaq vällä sadama, minkpääle pia kõvõmbaq jäädväqhambaq asõmõlõ kasusõq. Nelätõistkümneniq vai viietõistkümneniq aastaganiq tulõvaq tõõsõq jäädväqhambaq. Tarkusõhambaq tulõvaq viil 18 ja 25 aastaga vaihõl, mõnikõrd ka viil ildampa, igimäst vällä.
Hamba ehitüs
Hammas sais kuun kolmõst päämidsest komponendist. Edimäne om seo, midä miiq näe - hamba email. Email om õnnõ hambakrooni osan ni seo om kõgõ kõvõmb inemise kudõ. Tõõnõ komponent om dentiin. Dentiin on hamba päämine komponent, taa on hamba krooni-, kaala- ni juurõosan olõman. Email ni dentiin ommaq luusugudsõq hambaosaq, email om kõvõmb, dentiin om pehmemb. Kolmas komponent on hambasäsü vai hambapulp, miä om ehitüse poolõst kohhil sidõkudõ, mink seen om hulga närve ni veresuuni. Hambasäsügaq kasus hammas latsõiän; täüskasunul om pulbi päämine ülesannõq halust märkü andaq ni hammast kaitsaq. Pulp kaits hammast vahtsõndõn pulbilähelist dentiini, miä pidä pisiläisi sissetükmist kinniq.
Kaeq viil
Katõgooria:Inemine
Põlv
150px|thumb|Inemise põlv
Põlv om jala osa, miä jääs jalavarrõ alomadsõ ja päälmädse jao vaihõlõ. Põlvõjaku kottal ehk põlvõ külen sais üts vallalinõ luu, miä nimitetäs põlvõkeeris.
Katõgooria:Anatoomia
10. hainakuu päiv
10. hainakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 191. päiv (liigaastagal 192. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Hainakuu
11. hainakuu päiv
11. hainakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 192. päiv (liigaastagal 193. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Hainakuu
26. radokuu päiv
26. radokuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 57. päiv.
Välislingiq
Katõgooria:Radokuu
Jalajakk
150px|thumb|Jalajakk
Jalajakk om jala osa seere ja labajala vaihõl.
Katõgooria:Inemine
Päkk
Päkk vai päss om üts viiest sõrmõst.
Katõgooria:Inemine
Saika
Saika om mitmõ Võromaa külä nimi:
Inemise luuvärk
150px|thumb|Inemise luuvärk
Inemise luuvärk om luiõ kogo, miä and inemise iholõ kujo ja kindmüse.
Luuvärk om mitmõmoodoliidsist luist kokko pant. Luiõ arv om 207. Täüskasunul inemisel tulõvaq viil 32 hammast mano.Luuq ommaq osast kõvastõ kokko kasunu, osast krõmps- ehk kõrrõluuga tõnõ tõsõga ühendet, nii et näid õnnõgi veidüq liigutadaq ehk painutadaq või. Tõsõq luuq jälq liiguvaq kergehe, nii kui väitse terä väitse pää sisen - nuuq luuq ommaq sõs sidemidega ja hintega jakkõ läbi ühendet. Egaüte sääntse luu ots om jakun sille krõmps- ehk kõrrõluuga katõt ja üte õlisarnatsõ vedelüsega, miä jaku-võidõs kutsutas, nilbõs tett. Tuuläbi liiguvaq luuq jakust kergembäst, nii kui ka vankriq, uuriq ehk massina rattaq sõs õnnõgi kergehe käüväq, kui nääq rasva ehk õliga võietu ommaq.
Luiõ muud om mitmõsugunõ. Mõnõq ommaq lajaq ja lapikoq, nii nimelt puusaluuq ja luuq pää külen; tõsõq ommaq lühkeseq ja paksoq, nii nimelt sälgroodso tüküq; jälq tõsõq ommaq toro-sarnatsõq ja sisest tühäq; torodõ sisen om säsü. Päält ommaq luuq üte nahaga katõtuq, miä luu-nahas nimitetäs. Tuust nahast käü pall'o suuni läbi ja noidõ suuni läbi saavaq luuq umma toitu.
Latsõpõlvõn ommaq luuq krõmpsluu sarnatsõq ja õigõ väikeisi latsi luuq ommaq pehmeq ja painuvaq. Tuuperäst piät ette kaetama, et väikeisi latsi kõvva kinniq ei mähitäq ei ka liig varra saistaq ja minnäq ehk kõndi ei lastaq, tuuperäst et tuu läbi painuvaq pehmeq luuq pia kõvõras ja saavaq kõgõs eloaos ärqnurjastetüs. Katõlkümnemäl eloaastagal arvata ommaq luuq tävves ja kõvas saanuq; vana iä sisen lääväq nimäq hapras ja võivaq kergehe katski murduda.
Pääluu om sälgroodso otsan. Rõnnaq, kõtt ja sälg nimitetäse kihäs, kihä külen ripuvaq käevarrõq ja jalavarrõq. Käevarrõq ommaq kihäga olajaku läbi olaluuga ja labaluuga ühendetüq. Sälgroodso alomatsõ jao külen istus kummalgi puul üts puusaluu. Mõlõmbaq puusaluuq, ristluiõ-roodsotüküq ja taga- ehk alaotsa luuq kokko sünnütäseq üte kausisarnatsõ kujo, miä pekis nimitetäs. Noid luid kutsutas tuuperäst ka pekiluiõs. Puusaluiõ külen ripusõq jalavarrõq. Käevarsi ja jalavarsi luuq ommaq tõnõ tõisi sarnatsõq.
Kirändüs
Katõgooria:Anatoomia Katõgooria:Inemine
Moodor
thumb|300px|right|Nelätaktilinõ moodor
Moodor (vai motor) om mekanism miä pand massina liikma.
V 50M moodori (käsikäükega) maahavõtminõ
Kõgõpäält tulnuq võttaq valla kõik trossiq. Gaasitrossi ei võetaq ärq, a tross jääs karburaatori külge, võetas ärq õnnõ karburaator. Sõs tulnuq õli vällä laskõq, tuujaos tulnuq kuralt puult võttaq ärq õli sissevalamisõ kork ja sõs moodori põh'ast valla käändäq polt, ala pandaq kauss vai mõni annom, kohe õli juusk. Sõs saa joba käändäq valla 3 moodori kinnitüspolti ja moodori maaha võttaq. Moodor omgi maan.
Kaeq viil
Katõgooria:Tekniga
Elänikke arv
Määntsegi territooriumi elänikke arv om tuul territooriumil elävide inemiisi arv.
Riigi (mõnikõrd ka mõnõ muu territooriumi) elänikke arvo nimetedäs Rahva hulgas.
Tetäs vaiht faktilidsõl elänikke arvol (tegeligult paiga pääl olõvidõ elänikke arvol) ja juriidilidsõl elänikke arvol (alaliidsi elänikke arvol).
Elänikke arvo kimmästegemises tarvitadas rahvaloenduisi ja juuskvat arvõpidämist elänikke registri ni sündünüisi ja kuulnuisi registriirmise perrä. Elänikke arv andas kas määntsegi kuupäävä saisoga vai määntsegi aovaihhõ (näütüses aastaga) keskmädse arvoga.
Varvas
Katõgooria:Inemine
Labajalg
150px|thumb|Suurõ [[Inemine|inemise ja latsõ labajalaq]]
Labajalg om jala kõgõ alomanõ osa. Labajalaluid om 5 tükkü, noidõ otsan ommaq varbaluuq.
.kh
.kh om Kambodža internetitunnus, mink iist pidä huult Kambodža posti- ja sideministeeriüm. Tunnus võeti pruukmistõ 1996.
Labajalg
Katõgooria:Inemine
.kh
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Savioja külä
Savioja om mitmõ Võromaa külä nimi:
23. märtekuu päiv
23. märtekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 327. päiv (liigaastagal 328. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Märtekuu
Lühendüseq
Lühendüisi nimekiri. Tan ommaq üles loeduq mõnõq inämb tarvitõduq lühendüseq.
A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Z
27. radokuu päiv
27. radokuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 58. päiv.
Välislingiq
Katõgooria:Radokuu
12. hainakuu päiv
12. hainakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 193. päiv (liigaastagal 194. päiv).
Sika
Sika om mitmõ Võromaa külä nimi:
12. hainakuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Hainakuu
Hopõn
thumb|300px|right|Nikiforovi Anatoli näütäs, kuis vanast hobõsõga künneti. [[Koiolakülä, 2005. a.]]
Nuur hopõn om vars, täüskasunu esäne hopõn om täkk, kohitsõt esäne om ruun ja täüskasunu imäne om märä.
Märä tiinüs kest keskmädselt 336 päivä.
Hobõsidõ nimeq
Vanast panti Võromaal hobõsilõ sääntsit nimmi: Miira, Miku, Lauk (ku valgõ lauk otsa iin), Kella, Kulla, Loki, Malli, Heeli, Teesi.
Roodsi
Roodsi Kuningriik (roodsi keelen Konungariket Sverige) om Õuruupa riik. Roodsi pääliin om Stockholm.
Hopõn
Hobõsõq karva perrä
Karva perrä või hobõsit jakaq niimuudu.
Roodsi
Poliitiga
Riigikõrraldusõ poolõst om Roodsi kuningriik, sääl om konstituts'oonilinõ monarkia.
Hopõn
Lätteq
Katõgooria:Kodoeläjäq Katõgooria:Imetäjäq
Roodsi
Luudus
Roodsin om pall'o mõtso ja sääl ommaq ilosaq jõõq.
Välislingiq
Katõgooria:Õuruupa riigiq
28. radokuu päiv
28. radokuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 59. päiv.
Välislingiq
Katõgooria:Radokuu
13. hainakuu päiv
13. hainakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 194. päiv (liigaastagal 195. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Hainakuu
24. märtekuu päiv
24. märtekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 328. päiv (liigaastagal 329. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Märtekuu
Korgõmäe oja
Korgõmäe oja om uja Räpinä kihlkunnan.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna jõõq
29. radokuu päiv
29. radokuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä liigaastaga 60. päiv.
Välislingiq
Katõgooria:Radokuu
Küprüs
Küprüse Vabariik (kreeka keelen Κυπριακή Δημοκρατία, türgü keelen Kıbrıs Cumhuriyet) om Õuruupa riik.
Välislingiq
Katõgooria:Õuruupa riigiq
Ai
Kaeq viil
Katõgooria:Inemine
.ki
.ki om Kiribati internetitunnus, mink iist pidä huult Telecommunications Authority of Kiribati. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1995.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Palindruum
Palindruumõ võro keelen
taal um mu laat tuul um mu luut suul um mu luus suu um mu uus
raas um mu saar kaas um mu saak saal um mu laas sääl um mu lääs
riiv um mu viir riit um mu tiir riih um mu hiir riis um mu siir liiv um mu viil siih um mu hiis
kann um mu NAK kon um mu nokk prakk um mu karp pann um mu napp post um mu tsopp pots um mu stopp
kadõ um mu õdak kummuh um mu hummuk
tiit sis tiit tuut sis tuut taa aśa aat taa ala aat
Katõgooria:Keeletiidüs
Lakõssuu järv
Lakõssuu järv vai Tiik nummõr katõssa om inemise tett järv Urvastõ kihlkunnan Antsla vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
25. märtekuu päiv
25. märtekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 329. päiv (liigaastagal 330. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Märtekuu
14. hainakuu päiv
14. hainakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 195. päiv (liigaastagal 196. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Hainakuu
Seto kiil
Seto kiil om Eesti põlinõ piirkundlinõ kiil vai regionaalkiil, miä kuulus õdagumeresoomõ kiili sekkä.
Seto kiilt mõist 2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä 12 549 inemist, päämidselt Lõunahummogu-Eestin, Setomaal.
Seto kiil om üts lõunõeesti keelist vai tõõsõ arvamisõ perrä üts lõunõeesti keele murdist. Et seto kiil om võro keelega küländ üttemuudu, om tedä puht keeletiidüse perrä peet võro keele osas. Om pruugit ka nimitüst võro-seto kiil. A et setodõl ommaq alalõ väega esiqmuudu vanaq kombõq ja kimmäs hindätiidmine, sis kõnõldas võro ja seto keelest sakõstõ siski ku eräle keelist.
Eesti traditsioonilidsõ murdõtiidüse perrä om setodõ kiil eesti keele lõunaeesti murdõrühmä vai päämurdõ Võro murdõ Seto murrak, a setoq pidäväq umma kiilt iks umaette seto keeles.
Seto kiil õdagumeresoomõ keelen
Seto keele kõgõ lähkümbäq sugukeeleq ommaq õdagumeresoomõ keeleq. Seto kiil kuulus õdagumeresoomõ lõunõrühmä kuun muu lõunõeesti, eesti, liivi ja vad'a keelegaq. Õdagumeresoomõq keeleq ommaq tegünüq ütest algkeelest, midä kõnõldi jo päält 2000 aastaga tagasi. Tuust õdagumeresoomõ keeleütisüsest lätś lõunõeesti kiil kõnõ inne tõisist lakja.
Muistidsõn lõunõeesti hõimokeele tekküq joq edimädse aastagatuhandõ tõsõl poolõl murdõq. Lõunõeesti hummogumurdõst tekkü seto kiil, mink seen om hulga vanno lõunõeesti juuni. Lisäs ommaq setoq päält tuhandõ aastaga elänü kõrvuisi balti ja slaavi rahvidõga, miä ommaq seto kiilde umaq jäleq jättünüq. Setokõsõq ommaq häste alalõ hoitunuq vanno sõnno, midä lövvüs õnnõ hummogu puul, näütüses pähn (ersä keelen pekše), vai õnnõ kavvõmban õdagumeresoomõ keelin, nt kua 'kiä, kumb'. Seto keele ummaperrä saa võrrõldaq seto rahvakultuuri ja leeloga, miä om terve õdagumeresoomõ ala pääl ummi vanno juuni poolõst väega esiqeräline.
Seto keele sisemäne lakjaminek
Põh'aseto kiilt kõnõldas Poloda ja Tsätski nulgas, miä seo ilma aigu jääs Mikitamäe ja Verska ümbre. Sääl ommaq i-q, mink pääl ei olõq rasõhust, lännüq e-s: panti > pante; ja u-q lännüq o-s: tulnuq > tulnoq. Ka Vabarna Anne oll' põh'aseto ala päält peri, selle om ka seto eepos "Peko" just põh'asetokiilne.
Lõunõseto kiilt kõnõldas sääl, kon olliq vanastõ Meremäe valla ja Luhamaa kandi küläq. Lõunõseto kiil om kõigilõ setodele arvo saiaq. Lõunaseto keelen om ka „Mii’ Issändä Jeesusõ Kristusõ pühä Evangeelium“ (1926; 2. tr 2013).
Hummoguseto kiilt om kõnõld põrõhõlladsõl Vinnemaal, Petseri liinast hummogu puul. Hummoguseto keelen om kõva vinne keele mõotus, a eesti ütiskiil om sinnäq vähämb joudunuq.
Välislingiq
Katõgooria:Võro kiil
.km
.km om Komoorõ internetitunnus, mink iist pidä huult Comoros Telecom. Tunnus võeti pruukmistõ 1998.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
15. hainakuu päiv
15. hainakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 196. päiv (liigaastagal 197. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Hainakuu
Nädälipääväq
Nädälipääväq ommaq iispäiv, tõõsõpäiv, kolmapäiv, neläpäiv, riidi, puulpäiv ja pühäpäiv. Puulpäivä ja pühäpäivä kokko kutsutas nädälilõpos vai nädälivaihtusõs. Nuuq pääväq ommaq miiq maal ja mitmõl puul muialgi puhkamisõ jaos. Ülejäänüq viis päivä ommaq tüü- vai äripääväq.
1. urbõkuu päiv
1. urbõkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 60. päiv (liigaastagal 61. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Urbõkuu
Vaheliha
150px|thumb|Vaheliha
Vaheliha ehk vahenahk om risti saisja, osast hintine, osast lihanõ vahesaina inemise kihä sisen. Tä jaga kihä sisestpuult kattõ jakko. Päälmädsen jaon ehk rõnnakooban ommaq süä ja täü, alomatsõn jaon ehk kõtukooban siidmise riistaq.
Kirändüs
Katõgooria:Inemine
Aleksandri vald
Küläq (1926)
Haigri, Himmakülä, Joosu, Koiolakülä, Koolitarõ, Korgõmäe, Lahokülä, Lapi, Lüüsi, Meltssaarõ, Mustajõõ, Mäni, Mõrgi, Olõski, Ortuskülä, Puraski, Suurkülä, Tagakülä, Tilsi, Vedo, Vardja, Viuperä, Väiso.
Soe
Soe om mitmõ külä nimi.
Võromaal ommaq: Viländimaal om
Malta
Malta Vabariik (malta keelen Repubblika ta' Malta, inglüse keelen Republic of Malta) om Õuruupa riik.
Välislingiq
Katõgooria:Õuruupa riigiq
Soessaarõ
Soessaarõ om mitmõ Võromaa külä nimi:
Iispäiv
Iispäiv (lühendedült I) om nädäli edimäne päiv.
Katõgooria:Nätäl
Rõnnakuup
200px|thumb|Inemise kihä koobaq
Rõnnakuup om kuup inemise (ja tõisi eläjide) kihä päälmädse jao sisen, midä kaitsvaq rõnnakorv, nahk ja muskliq. Rõnnakooban ommaq süä ja täü. Rõnnakoobast allapoolõ jääs vaheliha ja tuu all kõtukuup.
Kirändüs
Katõgooria:Inemine
Muskli
250px|thumb|Muskli
Musklis kutsutas liha kimbokõist, miä sais inemise vai eläjä luiõ pääl.
Muskliq ommaq suurõst hulgast väega peenikeisist lihanarmist kokko pant, miä üte hõrna koe läbi, köütmise kudõ nimi, kuun püsüseq. Nii häste musklit kui ka narmit, minkist naaq nii kui kokko köüdetüq ommaq, võimiq hõlpsahe ärq tundaq, kui ütte keedetüt ehk küdsetüt eläjä lahja liha tükkü terävähe läbi kaemiq. Inemise liha om eläjä lihalõ kogoni sarnanõ.
Muskliq ommaq vereväq nätäq, selle et näist arvamada hulk peenikeisi suuni läbi käü, miä verd täüs. Musklidõ otsan ommaq hinteq, miä näid üte ehk katõ luu külge kinnitäs. Ega muskli sisse lääväq ka peenikeseq niidiq aiust ja sälgroodso säsüst; n'ooq niidiq ehk närviq andvaq musklidõlõ liigutamisõ joudu, nii et nimäq, kui inemine taht, hindä kokko tõmbasõq ja lühembäs saavaq. Tuu läbi piät luu, kink külen muskli ots om, kuigi viisi hindä liigutama. Kõik ihojagodõ liikmise sünnüseq musklidõ kokkotõmbamisõ ja lühendämise läbi. Kui üts närv tõbõ läbi jovvõtumas jääs ehk kui tedä ärq lõigatas, sõs kaotasõq ka kõik muskliq, miä timä läbi saivaq liigutõdus, uma liikmise jovvu ärq ja saavaq hälvätüs.
Inämbüisi kõik muskliq võivaq liigutõdus saiaq, kuna inemine taht; ent mõnõq liigusõq ja tegeväq tüüd ka inemise tahtmada ehk ilma et inemisel vaja olõssi ega kõrd liigutamist tahmisõ läbi sünnütädäq. Nii om nimelt lugu noidõ musklidõga, miä hõngutõmbamist toimõtavaq, verd soonin juuskma ajavaq ja muid elo ülespidämises tarviliidsi toimõtuisi tallitasõq. Mõnõq muskliq ei olõq mitte luiõ, õnnõ ommaq naha külge kinniq pantuq. Niisugutsit musklit lövvämiq palgõn, nii nimelt tuu rõngasugunõ muskli suu ümbre, miä tekev om, kui mokkõ pikäs aias. Musklidõ vaihõl ja pääl lövvüs sakõstõ rasva.
Ent mitte ütsindä ihojoud ei saaq musklidõ har'otamisõ läbi kasutõtus, õnnõ har'otamisõ läbi või inemine ka ärq oppi ummõ iho liikmit ülikärmähe pruukma.
Kirändüs
Katõgooria:Inemine
2. urbõkuu päiv
2. urbõkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 61. päiv (liigaastagal 62. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Urbõkuu
Süä
Süä om riist, miä pand verd eläjide ihon juuskma. Süä om rõnnakooba sisen.
Kaeq viil
Katõgooria:Anatoomia
Treffneri Hugo
Treffneri Hugo (Hugo Hermann Fürctegott Treffner, 1845-1912) oll' kooli- ja rahvusligu liikmisõ tegeläne. Tä asot' Tarton poiglatsi erägümnaasiumi, midä tundas Hugo Treffneri gümnaasiumi nime all, ja oll' tuu juhataja uma elo lõponi. Oll' heränemisaol mitmidõ rahvusligõ seltse liigõq, Jakobsoni poolõhoitja. Umal aol oll' tä Tarto liinan üts värvikamb miis. Rahvusligu meele peräst kutsuti tedä Eesti Hugos.
26. märtekuu päiv
26. märtekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 330. päiv (liigaastagal 331. päiv).
Treffneri Hugo
Elokäük
Treffneri Hugo sündü 17. hainakuu pääväl 1845 Kanepin köstri perren. Käve koolin Tarton ja Võrol. Oppõ pikkä aigo Tarto ülikoolin nink tuu kõrvalt tüüt' kodooppajan. Kuulu korporats'uuni Fraternitas Rigensis. Peräst ülikuuli pruumõ Hugo mitmõn paigan saiaq kerkoopõtaja tüüd. Kuigi kogohusõq olliq timä puult, es kinnüdäq baltis'akslaisist kerkojuhiq tedä rahvusligu meele peräst ammõtihe. Nii naas' Hugo 1882. a. taotlõma Tartohe eräkooli tegemise lupa. Säälgi saisiq baltis'akslasõq tälle vasta ja õnnõ 1883. a., pääle vahtsõ, vindläsest kuraatri Kapustini tulõkit anti luba tetäq vallalõ 3-klassilinõ II järgo poiglatsi kuul. Kooli toonatsõs tsihis oll' valmistaq kasvandikkõ ette kroonugümnaasiummi astmisõs, a joba 1890 naati esiq tävvemaholist gümnaasiumiharidust andma.
26. märtekuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Märtekuu
Treffneri Hugo
Elokäük
Treffneri Hugo kuuli 13. urbõkuu pääväl 1912 Tarton nink om matõt Tarto Raadi Vahtsõ-Jaani kalmuaida.
Mälehtüse hoitminõ
Mälehtüssammas Tarton Vahtsõ-Jaani kalmuaian, autoriq Koordi Jaan ja Melliku Voldemar, 1933.
Tõõsõpäiv
Tõõsõpäiv vai tõsõpäiv (lühendedült T) om nädäli tõnõ päiv.
Katõgooria:Nätäl
Kõtukuup
200px|thumb|Inemise kihä koobaq
16. hainakuu päiv
16. hainakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 197. päiv (liigaastagal 198. päiv).
Kõtukuup
Kõtukuup om kuup inemise (ja tõisi eläjide) kihä alomadsõ jao sisen. Kõtukooban ommaq siidmise riistaq. Kõtukoobast ülespoolõ jääs vaheliha ja tuu pääl rõnnakuup.
16. hainakuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Hainakuu
Kõtukuup
Kirändüs
Katõgooria:Inemine
Abdomen
Schwartzi Johann Georg
Schwartzi Johann Georg (Johann Georg Schwartz, 1793-1874) oll' usu- ja haridustegeläne, kiä suurõmba jao umast elost elli ja tüüt' Põlvan. Tä and' vällä uma ao kotsilõ välläpaistva säitsmejaolidsõ kooliraamatidõ ria "Koli-ramat", noist säitsmest jaost kirot' esiq kolm. Nuuq raamadoq pand' tä kirja lõunaeesti keelen, avaldamises panti nuuq põh'aeesti kiilde ümbre. Lõunaeesti keelen om ilmunu timä kirotõt lugõmisõraamat "Eesti Laste sõbber". Rahva hulgan kutsuti tedä Edimäne Varts vai Vana Varts. Peräst tedä olliq Põlvan kerkoopõtajaq timä poig Johann Georg (1868-1903) ja pujapoig Johann Christoph (1903-1933).
Schwartz kirot' üles võro keele sõnno ja saat' noid Faehlmannilõ, Kreutzwaldilõ ja Wiedemannilõ. Tä oll' Kreutzwaldi hää sõbõr, timä Põlva koton vai Põlva pargin mängeq nääq tihtipääle malõt ja arodiq ilmaasjo. Schwartzi aol 1822. aastagal saivaq Põlva kihlkunna inemiseq hindäle priinimeq. Noid võisõvaq nääq esiq vabalt valliq.
Elokäük
Schwartzi Johann Georg sündü 25. piimäkuu pääväl 1793 Riian, kuuli 19. urbõkuu pääväl 1874 Põlvan nink om matõt Põlva kalmuaida.
Mälehtüse hoitminõ
250px|thumb|Oldekopi ja Schwartzi mälehtüskivi Põlvan
Koli-ramat (Körber)
"Koli-ramat" oll' Vändra kerkoopõtaja Körberi Carli toimõndõt ja 1854 anonüümselt ilmunu eestikeelitside vallakooliraamatidõ rida.
Koli-ramat
''Taa artikli kõnõlõs Põlva kerkoopõtaja Schwartzi toimõndõt kooliraamatist. Vändra kerkoopõtaja Körberi toimõndõt kooliraamatidõ kotsilõ kaeq artiklit "Koli-ramat" (Körber).''
Koli-ramat om Põlva kerkoopõtaja Schwartzi Johann Georgi toimõndõt ja 1852-1861 anonüümselt ilmunu säitsmeosalinõ eestikeelitside kooliraamatidõ rida, miä oll' mõtõld oppajilõ käsiraamatis ni kihlkunnakooli- ja seminäriopilaisilõ oppõraamatis. Nuuq raamadoq anniq oppõtüü jaos inämb ja mitmõkülgsempä matõrjaali ku varatsõmbaq kooliraamadoq, eriti reaalainidõ osan. Raamadoq olliq kirotõduq nii, et nääq avitanuq ette val'mista tulõvaisi põllomiihi.
Täü
150px|pisi|Inemise süä ja täüq
Täü vai kops om hõngutõmbamisõ riist.
Leevaku oja
Leevaku oja om uja Räpinä kihlkunnan.
Täü
Kaeq viil
Katõgooria:Anatoomia
Leevaku oja
Katõgooria:Räpinä kihlkunna jõõq
Lanna järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Holland
Hollandi Kuningriik (hollandi keelen Koninkrijk der Nederlanden) om Õuruupa riik.
Vahtsõliina kihlkunna mäeq
Vahtsõliina kihlkunna mäki nimekiri lugõ üles Vahtsõliina kihlkunna mäeq.
Holland
Välislingiq
Katõgooria:Õuruupa riigiq
Külä palas katõst otsast
"Külä palas katõst otsast" (originaalpäälkiri "Küla põleb kahest otsast") om Võromaalt perit kiränigu Kolga Raimondi edimäne romaan, miä ilmu 1955. aastagal Lundin, Roodsin.
Romaanin näüdätäs eesti üliopilasõ harinõmist Roodsi eloga. Nuurmiis piät valima kerget ja hääd ello pakva ruutslanna ja eestläsest armastõdu vaihõl, kiä või tälle hätä tuvvaq - lõpos võõramainõ mugavus võit.
17. hainakuu päiv
17. hainakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 198. päiv (liigaastagal 199. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Hainakuu
Kolmapäiv
Kolmapäiv (lühendedült K) om nädäli kolmas päiv.
Katõgooria:Nätäl
3. urbõkuu päiv
3. urbõkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 62. päiv (liigaastagal 63. päiv).
Sulaiä
"Sulaiä" (originaalpäälkiri "Sulajää") om Võromaalt perit kiränigu Kolga Raimondi tõnõ romaan, miä ilmu 1958 Lundin, Roodsin. Taad peetäs Kolga Raimondi romaanõst kõgõ parõmbas.
Raamatun kujotõdas noorõ naasõ dramaatilist saatust Eestin katõ ilmasõa vaihõl. Koolist valla tett nuur oppaja piät mehele minemä vanalõ talopidäjäle ja ei päseki inämb vaimliidsi väärtüisi mano.
3. urbõkuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Urbõkuu
Kar'ala kiil
Kar'ala kiil om soomõ-ugri kiilkunna õdagumeresoomõ põh'arühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 35 600 inemist Kar'alan, Vinnemaal ja Soomõn.
Kar'ala kiilt jaetas ummakõrda põh'apoolitsõmbas periskar'ala ja lõunõpoolitsõmbas aunusõkar'ala (livvi) keeles vai murdõs. Kar'ala kiräkiili om kats, niisama põh'a- ja lõunõpoolinõ: valgõmerekar'ala (vienakar'ala) ja aunusõkar'ala (livvi) kiräkiil.
Välislink
Katõgooria:Kar'ala Katõgooria:Õdagumeresoomõ keeleq
27. märtekuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Märtekuu
Neläpäiv
Neläpäiv vai nelläpäiv (lühendedült N) om nädäli neläs päiv.
2007
2007.  aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10220. aastak sirvikallendri perrä.
Ütsik täht
"Ütsik täht" om Võromaalt perit kiränigu Kolga Raimondi edimäne, võrokeeline luulõtuisi kogo, miä ilmu 1946 Stokholmin, Roodsin. Samma nimme kand üts luulõtus tuust kogost ja 1989 Talliinan ilmunu valit luulõtuisi kogo.
Neläpäiv
Katõgooria:Nätäl
2007
Egäsugust
Katõgooria:21. aastagasada 2007
Likkoja
Likkoja om uja Räpinä kihlkunnan.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna jõõq
Liise järv
Liise järv om järv Urvastõ kihlkunnan Antsla vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Riidi
Riidi (lühendedült R) om nädäli viies päiv.
Katõgooria:Nätäl
.kr
.kr om Lõunõ-Korea internetitunnus, mink iist pidä huult NIDA. Tunnus võeti pruukmistõ 1986.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Räpinä kihlkunna oroq
Räpinä kihlkunna orgõ nimekiri lugõ üles Räpinä kihlkunna oroq.
A E H I K L M N O P R S T V
4. urbõkuu päiv
4. urbõkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 63. päiv (liigaastagal 64. päiv).
Kõiv akna all
"Kõiv akna all" om Võromaalt perit kiränigu Kolga Raimondi tõnõ luulõtuisi kogo, miä ilmu 1952 Lundin, Roodsin. Inämbüs luulõtuisi ommaq võrokeelidseq, ülejäänüq eestikeelidseq.
Suun
150px|thumb|Elosoonõq
.kp
.kp om Põh'a-Korea internetitunnus, miä võeti pruukmistõ 2007. aastagal.
Suun
Suun om pehmeh ja vinnütetäv torokõnõ, minkide sisen veri kõiki paiko iho sisse juusk ja sõs jälq süämehe tagasi tulõ. Kui süä hindä kokko tõmbas, sõs aja tä vere üte jao suuni läbi, miä timäst vällä lääväq ja elosoonis kutsutasõq, hindä sisest iho sisse; ent kui süä hindä jälq lajembas tege, sõs täüt tä hindä verega, miä tõisi suuni läbi ihost timä timä sisse tagasi juusk. Noid suuni nimitetäs verisoonis.
Kirändüs
Katõgooria:Inemine
.kp
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Lipõsilla oja
Lipõsilla oja om uja Räpinä kihlkunnan.
Loogiga
Loogiga om tiidüs mõtlõmisõ säädüisist, struktuurõst ja moodõst. Loogiga vastandus absurdilõ. Loogilinõ mõtõq om absurdivaba.
Sakala kiil
Sakala kiil om nimetüs, midä mõnikõrd om pruugit muistidsõ Sakala maakunna lõuna- ja hummogujaon kõnõldu lõunaeestilidse keele kotsilõ, midä täämbädsel pääväl tundas mulgi keele vai murdõ nime all.
Bulgaaria
Bulgaaria Vabariik (bulgaaria keelen Република България) om Õuruupa riik.
Katõgooria:Bulgaaria Katõgooria:Õuruupa riigiq
Puulpäiv
Puulpäiv vai puulpühä (lühendedült Pu) om nädäli kuvvõs päiv.
Katõgooria:Nätäl
Pühäpäiv
Pühäpäiv (lühendedült Pü) om nädäli säitsmes (perämäne) päiv.
Katõgooria:Nätäl
.kw
.kw om Kuveidi internetitunnus, mink iist pidä huult Kuwait Institute for Scientific Research. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1992.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Mahlatsehhi tiik
Mahlatsehhi tiik om tiik Urvastõ kihlkunnan Antsla vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Põlva kihlkunna oroq
Põlva kihlkunna orgõ nimekiri lugõ üles Põlva kihlkunna oroq.
A E H I K L M N O P R S T V
18. hainakuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Hainakuu
Reklaam
Reklaam vai kauba kitmine om võimaligõlõ ostjilõ ja tarvitajilõ kaubast vai teenüssest nink tuu hankmisõ vai saamisõ võimaluisist teedäqandminõ. Tuud tetäs televis'oonin, raadion, lehin, internetin, poodõn, huulidsa pääl ja muial. As'a mõtõq om inemiisi umma kaupa ostma meelütäq.
Katõgooria:Reklaam
.ky
.ky om Kaimanisaari internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Meerapalo oja
Meerapalo oja om uja Räpinä kihlkunnan.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna jõõq
Vad'a kiil
Vad'a kiil om soome-ugri kiilkunna õdagumeresoomõ lõunarühmä kiil, midä kõnõlõs viil 20 inemise ümbre Ingerimaal.
Vad'a keele pruukjaq ommaq kiilt nimmanu maakeeles (maa čeeli). Vad'a kiil om eesti keele jaos üts lähkümbit kiili.
Välislink
Katõgooria:Ingerimaa Katõgooria:Õdagumeresoomõ keeleq
Riigihümn
Riigihümn om kodomaad kitvä pidolik muusigapala, miä kuulus riigi ammetlikkõ sümbolidõ hulka.
Katõgooria:Maailma maaq
Rumeeniä
Rumeeniä (rumeeniä keelen România) om Õuruupa riik.
28. märtekuu päiv
28. märtekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 332. päiv (liigaastagal 333. päiv).
19. hainakuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Hainakuu
Sõandus
Sõandus om inemiisi tegemisala, mink tsihis om hindä ütiskunna hüvvüse ja maa kaitsminõ ni võimaligu vainlasõ hüvvüse ja maiõ hindä alaq saaminõ.
28. märtekuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Märtekuu
Sõandus
Kaeq viil
Katõgooria:Ütiskund
Virve järv
Virve järv om järvekene Rõugõ kihlkunnan Lasva vallan Virve külän.
Kallendri
Kallendri vai kalendre om aoarvamisõ süstem, mink perrä andas nimmi aovaihilõ, hariligult päivile. Sääntsit nimmi kutsutas kuupäivis. Kallendri tsükliq ommaq tihtipääle sünkroniseeridüq taivakihhi liikmisega.
.kz
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Kallendri
Sakõstõ kutsutas kallendris kah hariligult paprõ pääle tükütüt asja, kohe kuupääväq ommaq üles märgidüq (lavvakallendri, sainakallendri jt.).
Albom
Albom om lõksi püvvet helüpallo (näütüses laulõ vai juttõ) kogo, midä levitedäs avaligult. Kõgõ tavalidsõmbaq ommaq muusigaalbomiq, a om kah albommõ, miä sisaldasõq juttõ, luulõtuisi vai muud säänest. Inämbüisi andas albomiq vällä määntsegi helükandja (lasõrtsõõr, kasett, vinüülplaat) pääl, a perämädsel aol võidas noid vällä andaq kah elektroonilidsel kujol internetin.
Kallendri
Kaeq viil
Katõgooria:Kallendri
Harglõ kihlkunna oroq
Harglõ kihlkunna orgõ nimekiri lugõ üles Harglõ kihlkunna oroq.
A E H I K L M N O P R S T V
Virve järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Inemise süä
150px|thumb|Inemise süä ja täüq