cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Islandi lipp
Pruukminõ
Lipp tõmmatas ammõtligõ huunidõ pääle üles tähtpäivil.
Katõgooria:Lipuq Katõgooria:Island
Eesti valimisõq
Neläs aastagas valõtas voliniguq ka paigapäälitsihe umavalitsuisi volikokkõhe. Volikogo valimispäiv om valimisaastaga rehekuu kolmas pühäpäiv. Helüandmisõigus om Eesti kuakundlasõl ja Õuruupa Liido kuakundlasõl, kiä om valimispääväs saanuq 16 aastakka vanas ja kink elokotus, tuu om kotus, mink aadrõssiandmõq ommaq kannõduq Eesti rahvastiguregistrihe om säälsaman vallan vai liinan. Helüandmisõigus om välämaalasõl, kiä eläs Eestin elämislubagaq ja om valimispääväs elänüq säädüsligult viimädseq viis aastakka sääl vallan vai liinan. Kandidiirmisõigus om egäl helüõigusligul Eesti kuakundlasõl ja Õuruupa Liido kuakundlasõl, kink elokotus om valimisaastaga 1. põimukuu pääväl sääl vallan vai liinan.
Käina kihlkund
Käina kihlkund om kihlkund Hiiumaal (aoluulidsõl Läänemaal). Kihlkunna keskus om Käina.
Välislink
Katõgooria:Käina kihlkund Katõgooria:Läänemaa kihlkunnaq Katõgooria:Läänemaa
Pihlõni
Pihlõni om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Inne Eesti umavalitsuisi valitsõmisõ ümbrekõrraldamist 2017. aastagal oll' Pihlõni külä Urvastõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Võromaa küläq Katõgooria:Antsla valla küläq Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq
Islandlasõq
3. rida: Jóhanna Vala Jónsdóttir • Alexandra Ívarsdóttir
• Ólafur Ragnar Grímsson • Jóhanna Sigurðardóttir]] Islandlasõq om rahvas, kiä eläs päämidelt päämidselt Islandil. Islandlasõq ommaq peri viikingist. Näid arvatas ollõv 450 000 ümbre. Pääle Islandi eläs näid viil Põh'a-Ameerikan ja Taanin.
Islandlaisi imäkiil om islandi kiil, miä om põh'agermaani kiil. Nääq ommaq päämidselt lutõri usko.
Katõgooria:Island Katõgooria:Rahvaq ja hõimuq
Astrahani khaaniriik
Aolugu
Ku Tšingis-khaani luud mongoli ilmariik' oll' lakja lännü, sõs sündü tuu põh'aõdaguosast Kuldhordi riik, miä läts' ummakõrda lakja katsas khaaniriigis. Noist olliq päält Astrahani khaaniriigi kõgõ võimsambaq viil Kaasani khaaniriik, Krimmi khaaniriik ni Tsiberi khaaniriik.
Moskva-Vinne tsaar Ivvan IV Hirmsa võtt' Astrahani khaaniriigi ärq 1556. aastagal ja päält tuud lätsiq khaaniriigi maaq Vinnemaa ala. Päält tuud oll' Vinnemaa valitsõjidõ avvunimmi hulgan ka "Astrahani tsaari" tiitli (vinne keelen Царь Астраханскій).
Katõgooria:Õuruupa maaq Katõgooria:Vanaq Õuruupa riigiq
1926
1926. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10139. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1926
Kodojänes
thumb|250px|Kodojänes tugitooli pääl puhkaman
Kodojänes (Oryctolagus cuniculus) om jänesläisi sugukunda kuuluv imetäjä. Timä luuduslik elomaa küünüs Hispaaniast, Portugali ja Õdagu-Prantsusmaa ni Põh'a-Afriga õdagujaoni.
Kodojänes om ainugõnõ liik kodojänesside perrekunnan. Kodojänessit om kasvatõt ku kodoeläjit nii liha ja naha peräst, a niisama ka ku lemmikeläjit, minkperäst om arõtõt suur hulk mitmõsugudsõ vällänägemisega kodojänesse tõugõ.
Kirändüs
Katõgooria:Kodoeläjäq Katõgooria:Imetäjäq
Jón Þór Birgisson
Jón Þór Birgisson vai Jónsi (islandikeeline välläütlemine [ˈjouːn ˈθouːr ˈpɪrcɪsɔːn, ˈjounsɪ], kullõq tast; sündünüq 23. mahlakuu päävä l 1975) om islandi postrokk' ansambli Sigur Rós laulja ni kitramäng'jä.
Muusiga
Jónsi mõist mängiq kitrat, bass'kitrat, klavõrit, mellotronni ja harmooniummi. Ta om häste tunnõt uma falseti poolõst. Jónsile om esiqperäne kaq puugnagaq kitra mängmine.
Ku tä oll' 13 aastakka vana, miildü tääle inglüse ansambli Iron Maiden ni tä opsõ mäng'mä näide laulu "Wrathchild". 1994. aastagast om Jónsi olnuq islandi ansambli Sigur Rós laulja ja kitramäng'jä. Tä naksi laulma selle et oll' ainukõnõ, kiä mõist'. Sigur Rós saiõ nime Jónsi sõsara perrä, kinka nimi om Sigurrós.
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2013. aastaga pääle
"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2013. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" katõkümne neläs aastagakäük. Tähtraamaduga om üten sainakallendri.
Jón Þór Birgisson
Riceboy Sleeps (2009)
"Riceboy Sleeps" om Jónsi edimäne album, mink tä tekk' ilma uma ansamblildaq. Kriitiguq ütliq, et tuu album' ei olõ hää ei halv. Ameeriga aokiri and' albumilõ 5 punkti 10st.
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2013. aastaga pääle
Teedüs
Katõgooria:2012 raamaduq
Jón Þór Birgisson
Go (2010)
"Go" (võro keelen "Mineq!) om tõnõ Jónsi eräle tettüq album'.
Shiver (2020)
"Shiver" (võro keelen "Hütin") om pääle 10 aastakka Jónsi edimäne eräle tett album. Muusiga om suurõmbalt jaolt elektrooniline ja tõisist albumist pall'o tõistõ.
Albumi pääl om 11 laulu, nii inglüse ku islandi keelen. Metacritic and' albumilõ 71 punkti 100st.
Obsidian (2021)
"Obsidian" tull' vällä 2021. aastaga rehekuun.
Keeleq
Jónsi imäkiil' on islandi kiil, aq ta mõist kõva islandi maugaq inglüse kiilt kah. Mõnõ Sigur Rósi albumi pääl laul ta ka vällä mõtõldun vonlenska keelen.
Eräelo
Islandi kultuurin olõ-õi perenimmi, tuu asõmõl om tõõsõs nimes esä, mõnikõrd kaq imä nimi ja nime lõpun suu perrä kas -son poisil vai -dóttir tütrigil. Birgisson tähendäs 'Birgiri poig'. Jónsi om gei ja tävveline kasvosüüjä. Tä om sünnüst saani ütest silmäst sõkõq. 2003. aastagal pidi politsei tä kinniq, ku tä õiõnd' Kárahnjúkari viieelektrijaama vasta.
Lätteq
Katõgooria:Muusiguq Katõgooria:Islandi muusiguq Katõgooria:Lauljaq
Väläeestläseq
Edimäne suurõmb Eestist vällä rändämine oll' 19. aastagasaa keskpaigan, ku minti parõmbat ello otsõn hummogu poolõ, kon oll' parõmbat vai rohkõmb maad, sai parõmbahe kooliharidust. 20. aastagasaa 10. aastil elli Vinnemaa Keisririigi maiõ pääl välänpuul Balti kubermangõ nii 200 000 eestläst.
Seo ilma aigu ommaq suurõq eestläisi kogokunnaq Soomõn, Vinnemaal, Rootsin ja Põh'a-Ameerikan.
Välälingiq
Katõgooria:Õdagumeresuumlasõq
Arheq
200px|thumb|Halobacteria sp. koloonia, ega rakk om umbõs 5 μm pikk.
Arheq om elotiidüse perrä rühm eloliidsi, kohe kuuluvaq elolidsõq ommaq umahuisi poolõst rakujüväldä eloliidsi ja rakujüväga eloliidsi vaihõpäälidseq.
Katõgooria:Elotiidüs
Unõnägo
thumb|300px|Fitzgeraldi John Ansteri maal "Unõnägo".
Unenäoq (vai ka unõq) ommaq unõ aol magaja meeleh tahtmaldaq ette tulõvaq nägemiseq, tundmisõq ja mõttõq. Unenäke ülesandõq ei olõq viil selgeq, kuigi om olõmah mitmõsugumaidsi tiidüsliidsi, filosoofiliidsi ja keriguga köüdetüid seletüisi. Unõnäke tiidüslist uurmist kutstas oneiroloogias. Arvatas, et kõgõ intensiivsembäq unenäoq ommaq kibõhidõ silmäliigutuisi unõ olõkih vai REM-unõ aol. Harvõmb või unõnäke nätäq ka tõisi unõolõkidõ aigu. Eiq-REM unõq ommaq hariligult hämütsembäq, rahuligumbaq ja jääseq halvõmbidõ miilde. Inemine näge und üü joosul vähämbält 5 kõrda, minkast tä või mälehtäq 3-5 unõnäko. Unõnäke pikkus või ollaq paarist sekondist paarikümne minotini. Ku inemine makas järest kavva, ommaq tä unõnäoq kah pikembäq. Hariligu 8-tunnidsõ unõ joosul om nii 2 tunni REM-und, mink aol inemine arvadaq näge kõgõ intensiivsembit unõnäke. Unõnäkeh lätt aig sama kipõstõ ku üleväh ollõh. Unõnäke sisu või ollaq väega mitmõsugumanõ, und või nätäq nii harilikkõst egäpääväas'ost ku hirmsist sürreaalsist ands'akuisist. Unõnäosündmüseq ommaq hariligult välähpuul magaja tiidmise kontrolli. Tõistmuudu om õnnõ herkside unõnäke aol, sõs om magajal selge hindätiidmine. Unenäoq võivaq mõotaq inemise luumisvõimu. Täämbädsel pääväl pidäväq mitmesugumadsõq tiidüsliseq seletüseq unõnäke mälehtämiseprotsesis, närviköüdüsside kõrdasäädümises vai johuslidsõs neuraalsõs müräs, midä ajo pruuv magaja jaos kuigimuudu seletäq. Eestih uuritas und ja unõnäkega köüdetüt näütüses Tarto ülikoolih.
katõgooria:uni
Saadi
Saadi (Muslih ad-Din Abu Muhammad Abdullah ibn Mušrif ad-Din (1184-1283/1291) oll' Iraani luulõtaja. Tä rännäs' inämb ku 20 aastakka Lähkol-Hummogumaal. Aastagast 1257 elli sünnüliinan Širazin. Tä kirot' pall'o sufismist mõotuisi saanut luulõt, opõtliku filosoofilidsõ poeemi "Viläaid" (vai "Bustan" ja "Saadi-name", 1257) nink suurõmbalt jaolt proosan kirja pantu, sufismi eetikat tõlgõndava "Roosiaia" (1258, tunnõt ka nime all "Gulistan"; eesti keelen ilmunuq 1974). Hää keele ja väärt siso peräst peetäs tuud iraani kirändüse ütes välläpaistvambas teossõs. Õuruupa kiilihe panti "Roosiaida" ümbre joba 17. aastagasaal.
200px|thumb|left|Saadi mausoleum Širazin
Katõgooria:Iraani luulõtajaq
Kalda Kaja edimäne valitsus
pisi|Kalda Kaja valitsus pisi|Vabariigi Presidendi 26.01.2021 otsus nr 691 valitsusõ ammõtihe nimitsemine kotsilõ Kalda Kaja edimäne valitsus oll' 26. vahtsõaastakuu pääväl 2021 alostanuq 51. Eesti Vabariigi valitsus, mink teiq Eesti Rehvormieräkund ja Eesti Keskeräkund.
President Kaljulaiu Kersti nimits' Kalda Kaja pääministrikandidaadis 14. vahtsõaastakuu pääväl 2021. Ammõtihe saiõn oll' tä edimäne Eesti naispääministri. Ministrikandidaadiq ja valitsusliido lepüng kinnitõdi eräkundõ volikokõn 24. vahtsõaastakuu pääväl 2021. Riigikogo and' Kaldalõ volitusõq valitsusõ kokkopandmisõs 25. vahtsõaastakuu pääväl 2021, puulthelü and' 70 saadikut ja vasta 30.
President Kaljulaiu Kersti nimits' vahtsõ Kalda Kaja valitsusõ ammõtihe 26. vahtsõaastakuu päävä hummogu kell 8.44, päävänõsõngi aigo. Kell 10 anniq Rehvormieräkunna ja Keskeräkunna valitsusõ ministriq Riigikogon ammõdivandõ. Riigisekretäri teedüsse perrä sai valitsus ammõtihe päält ammõdivandõ andmist kl 10.03.
3. piimäkuu pääväl 2022 tekk' pääministri Kalda Kaja president Alar Karisõlõ pakmisõ säidse Keskeräkunna ministrit valla tetäq. President tekk' samal pääväl ministriq vallalõ. 14. hainakuu pääväl 2022 and' Kallas teedäq, et valitsus ast tagasi. President tekk' Kalda Kajalõ ettepanõgi tetäq vahtsõnõ valitsus.
Lätteq
Katõgooria:Eesti valitsusõq
Põdramõtsa järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Sugupuu
Sugupuu om hariligult sääne puu- vai tabõlikujolinõ graafilinõ kujotus, miä and edesi sugulasõs olõmisõ ja periolõmisõ teedüst.
Sugupuu või edesi andaq inemise kõiki edevanõmbit (edevanõmbidõ-sugupuu) vai kõiki perähntulõjit (perähntulõjidõ-sugupuu) vai ollaq üttepandminõ mõlõmbast (hübriid-sugupuu). Sugupuu luumisõ vaiva tetäs kergembäs mitmõsugumaidsi sugupuu kokkosäädmise puutriprogrammõga.
Piisi
Piisi om külä Võro maakunnan Antsla vallan Rõugõ kihlkunnan.
Sugupuu
Kirändüs
katõgooria:genealoogia
Piisi
Lätteq
Katõgooria:Võromaa küläq Katõgooria:Antsla valla küläq Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Dissotsiats'uun
Dissotsiats'uun (vai dissotsiiirümine) om keemiliidsi ollusidõ vai molõkullõ lagonõminõ ioonõs, aadomidõs vai lihtsämbis molõkulõs.
Dissotsiats'uun sõltus:
Katõgooria:Keemiä
Hapas
Hapas om keemiline ollus, miä vesilahusõn dissotsieerudõn and lahusõhe vesinikioonõ.
Kaeq viil
Katõgooria:Keemiä
Podgorica
Podgorica om Montõnegro pääliin nink kõgõ suurõmb liin. Aastagil 1946–1992 oll' liina nimi Titograd.
Katõgooria:Montõnegro liinaq Katõgooria:Õuruupa pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Molõkul
Molõkul om eelektrilidselt neutraalnõ vähämbält katõaadomilinõ rühm, midä hoitvaq kimmä kõrra perrä kuun väega kõvaq (kovalentseq) keemilidseq köüdüsseq. Rangõlt võttõn tetäs vaiht molõkullõ ja mitmõaadomiliidsi iuunõ vaihõl. Orgaanilidsõn keemiän ja biokeemiän tarvitõdas terminit molõkul veidemb rangõlt nink pruugitas tedä laetuisi orgaaniliidsi molõkullõ ja biomolõkullõ kotsilõ kah.
Gaasõ kineetilidsen teoorian pruugitas terminit molõkul sakõstõ määntside taht gaasiosakõisi kotsilõ, sõltumada näide ehitüsest. Nii võttõn kutsutas ka väärtgaasi ütsikit aadomit molõkulõs, miä tuust et nääq olõ-iq tõisi aadomidõga köüdedüq.
Molõkulin võivaq ollaq üte keemilidse elemendi aadomiq (näütüses hapasnik O2) vai mitmõ elemendi aadomiq (näütüses vesi H2O). Aadomidõ parkõ, midä köütväq mittekovalentseq köüdüseq (näütüses vesiniguköüdüseq vai ioonilidsõq köüdüseq), loeta-iq molõkulõs.
Katõgooria:Keemiä
Jaanikivi
pisi|Miikse Jaanikivi 2013. aastaga sügüse Jaanikivi om ohvrikivi Setomaal Miikse külän Miikse kerigu lähkün Miikse uja perve pääl.
Miikse Jaanikivil ollõv istnuq Pühä Jaan vai Ristjä Johannes ja mõsknuq Miikse ujan ummi jalgu. Tuust om Miikse Jaanikivi saanuq terves tegevä võimõ. Kivi, miä om Jaaniga kokko putnuq, piät vasta haigõt kotust puttuma.
Jaanikivi man om olnuq 1920.–1950. aastil ka Miikse Jaanikivi tsässon.
7. hainakuu pääväl, setokõisi jaanipääväl, ommaq sääl kavvõst aost olnuq suurõq rahvakokkosaamisõq, kivi mano om rahvast tulnuq ka Ukrainast ni Vinnemaalt.
Kotus
Jaanikivi om umbõs miitre korgõ ja om õkva Miikse uja man. Miikse uja om pikkä aigu olnuq piiris Õdagu ja Hummogu vaihõl, näütüses Roodsi ja Vinnemaa piiris, 1721. aastagast Liivimaa ja Pihkva kubõrmangu piiris. Miikse Jaanikivist nii 3 km jääs Vahtsõliina kants.
Kivi ümbre om olnuq ka matmisõ kotus, Jaanimäel om olnuq Jaanimäe tamm, sääl om olnuq ka mitu tsässonat. Jaanimäe seest on vällä juusknuq Jaanimäe läteq.
Nimi ja perimüs
Jaanikivi om uma nime saanuq Ristjä Johannese perrä, kiä ollõv kivi pääl istnuq. Kivi pääl om kunagi olnuq Jaani jalajälg.
Mõisnik ollõv kivi kunagi ärq lahknuq, kiviq panti lauda saina sisse, a sääl laudan ollõv eläjäq lõpma naanuq – tuu päält viidi kiviq umma paika tagasi.
1915. aastagast om teedüs Eiseni rahvaluulõkogon:"Vastseliina kihelkonnas Meeksi küla juures (Setu küla Pihkva piiril) ühe veikse jõe ääres, mis Liivi kubermangu Pihkva kubermangust lahutab, on üks kivi, kuhu setu rahvas veel nüüdki ohvrit toob. Kivi seisab Liivi kubermangus. Kivi hüütakse Jaanikiviks. Rahvasuu räägib: seal kivi peal olla Püha Jaan maganud. Iga jaanipäeva tuleb vene preester sinna kivi juure ja igast Setumaa nurgast tulevad setud selle kivi juure Püha Jaanile ohvrit tooma. Ohvri on enamiste: võid ja munad. Kui jumala orjus mööda, siis võtab preester poole sellest ohvrist ja teine pool vaestele. Sel ajal, kui jumala orjust peetakse, olla selles jõekeses vesi püha ja kui haiged endid selles vees pesevad, siis kaduvad haigus ära. Kord olla Meeksi külas lauta tehtud, siis olla võetud Jaanikivi küljest tükk ja müüritud lauda seina sisse, et mitte lehmad ära lõpeks (sureks). Kui laut valmiks saanud, siis olla lõpnud iga aasta kaks-kolm elajat ära. Siis olla võetud Jaanikivi tükk müüri seest ära ja elaja lõppemist ei tulnud ette. (E 49367 (1) < Vastseliina khk — R. Tamm (1915)"Ka Zurovi Leonid kirot' umast 1938. aastaga Setomaal käümisest, et oll' Esä Verhoustinski käest kuuldnuq, kuis vanasti jaanipäävä aigu oll' Jaanikivi mano 5000 inemist tulnuq, inemiseq olliq kivi mano viinüq kohopiimä, võidu ja munnõ. Pühitsedüt kohopiimä annõti sandõlõ, kiä olliq kah aigsahe kivi mano tulnuq.
Välälingiq
Katõgooria:Setomaa
1806
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1806
Lihula kihlkund
Lihula kihlkund om kihlkund Läänemaal. Kihlkunna keskus om Lihula.
Välislink
Katõgooria:Lihula kihlkund Katõgooria:Läänemaa kihlkunnaq Katõgooria:Läänemaa
1925
1925. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10138. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1925
Põldalotsõ järv
Põldalotsõ järv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
San Marino (liin)
San Marino liin om San Marino Vabariigi pääliin nink kõgõ suurõmb liin.
Põldalotsõ järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
San Marino (liin)
Katõgooria:San Marino liinaq Katõgooria:Õuruupa pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Vīķī külä
Vīķi (saksa keelen Zarnau) om külä Lätin Limbaži piirkunnan Staicele vallan. Külän ommaq Vīķi mõisa, veski ja puut. Mõisa üten kõrvalhuunõn om täämbädsel pääväl taastusravikeskus. Külän ommaq Tiltsargi ja Vīķi bussipiätüseq. Küläst juusk läbi Salatsi jõgi. Vīķi külä om Salatsi oro maastigukaitsõala pääl. Külän ommaq luuduskaitsõ all Vīķi veski tamm, Vīķi petäi ni Vīķi hahk pähnäpuu.
Iraani kiltmaa
250px|thumb|Iraani kiltmaa
Iraani kiltmaa om kiltmaa Iin-Aasian, Iraani, Afganistani ja Pakistani alal. Timä suurus om 2,7 mill'onat km², hummogust õdaguhe om 2500 km, põh'ast lõunahe 1500 km. Põh'aõdagun putus tä kokko Armeeniä mägismaaga, põh'ahummogun (Hindukuši kaudu) Pamiiri mägismaaga. Muial ommaq tä veeren mägestiguq (hariligult 2000-4000 miitret korgõq), miä lääväq üle madalikõs vai ommaq mere veeren. Nuuq veeremägestiguq ommaq Elburs (kõgõ korgõmb mägi sääl om Damavand, 5604 m), Kopetdag, Zagros, Makran ja Suleiman. Kiltmaa siseosan ommaq mäkiahilaq ja näide vaihhõl, 500-2000 m korgutsõl oroq, kost vesi vällä joosõ-iq ja kon om hulka soolajärvi.
Iraani kiltmaal om väega kuiv sisemaa ilm. Hainakuun om lämmind keskmädselt 40 kraati, vahtsõaastakuun külmä kooni 30 kraati. Siseosan satas 50-100 mm aastagan.
Iraani kiltmaal ommaq päämädselt puulkõrbõq ja kõrbõq. Kõgõ suurõmbaq kõrbõq ommaq Dašte Kavir, Dašte Lut ja Dašti Margo. Jõki om veidüq: Helmand, Safidrud, Harirud jt. Maiõ pääl, midä noidõ viiga nessütedäs, kasutõdas tsitruisi, datlipalmõ, puuvillapuhmõ, maisi ja muud.
400px|thumb|Elbursi mäeq
Zagrosõ ja Elbursi veeren löüdüs maa sisen naftat.
Katõgooria:Aasia mägismaaq
Kaika suvõülikuul 2015 Räpinäl
2015. aastagal peeti Kaika suvõülikuuli Räpinä kihlkunnan Räpinäl 7.-9. põimukuu pääväl. Suvõülikooli rektri oll' Reimanni Nele ja pääkõrraldaja oll' Saarõ Eva.
Riidi, 7.08.2015
10.30 Buss Võrolt Katariina kerigu iist Räpinäle.
13.00 Räpinä loomõmajja näütäs Küti Leo.
14.00 Suvõülikooli vallalõ tegemine Sillapää lossi man.
Loenguq Räpina loomõmaja saalih.
14.30 Saarõ Evar «Räpinä kihlkunna piirest ja külänimmist».
15.00 Terepsoni-Madissoni Malle «Mino mälehtämise Räpinä paprõvabrikost ja elost aianduskoolih».
15.30 Lepiski Arvi «Räpinä poldre läbi ao».
16.30 Pintsaarõ Asta «Uusi andmeid 18. ja 19. sajandi Räpina koolielu kohta».
17.30 Tundi Virve «Vene vanausuliste jälgedes Räpinas ja Piirisaarel».
17.30-19.00 Jalotuskäük Räpinä vanna jako pite: alostus loomõmaja iist – paprõvabrik ja veski – Alamõisa – Miikaeli luteriusu kerik – Apteegi uulits – lõpõtus Sillapää lossi man.
20.00 Vahtsidõ umakeelitside välläandidõ näütämine
21.00 Umakultuuri õdak (loomõmaja saalih, pilet 5 eurot).
Rimmi
Rimmi (ka Jüriöö) om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Kaika suvõülikuul 2015 Räpinäl
Riidi, 7.08.2015
Võro-Karjala kontsert: Karjala rokilegend Santtu Karhu ja Räpinä uma laulja ja laululuuja Ilvesse Aapo, Varblasõ Marju jt.
Rimmi
Rimmi külän om Rimmi pühä petäi.
Lipõ
Lipõ om keemiline ollus, miä vesilahussõn dissotsiiirümisega and lahussõhe hüdroksiidiuunõ.
Kaeq viil
Katõgooria:Keemiä
Kaika suvõülikuul 2015 Räpinäl
Puulpäiv, 8.08.2015
Loengu Räpina loomõmaja saalih.
Rimmi
Lätteq
Katõgooria:Võromaa küläq Katõgooria:Antsla valla küläq Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq
Riigikogo valimisõq
Riigikogo valivaq Eesti Vabariigi helüõigusliguq kuakundlasõq neläs aastagas. Kandidiirmisõigus om Eesti kuakundlasõl, kiä om kandidaatõ registriirmise viimätses pääväs saanuq 21 aastakka vanas.
Valimissüsteem
Riigikogo 101 liigõnd valitas võrdõlidsõ valimissüsteemigaq 12 mitmõ mandaadigaq valimispiirkunnan. Saadigukotussit jaetas D'Hondti meetodi muudõdu versioonigaq. Eräkunnaq piät parlamenti saamisõs üle saama üleriigilitsest 5% valimislävest. Ütsiguq kandidaadiq saavaq valitus, ku näide helle arv om üle lihtkvoodi (saias, ku valimispiirkunnan annõduq masvaq helüq jaetas mandaatõ arvugaq valimispiirkunnan) või om lihtkvoodigaq võrdnõ.
Kaeq viil
Katõgooria:Eesti valimisõq
Kaika suvõülikuul 2015 Räpinäl
Puulpäiv, 8.08.2015
9.00 Taali Kersti «Räpina pastor Heller eesti kultuuriloos».
9.30 Nassari Elvi «Räpinä kandi kiviragoja Kirotoski Paul».
10.00 Kõivu Ants «Veli Madis».
11.00 Allasõ Tiia «Puu pühädüsest võro kirändüsen».
11.30 Paatsi Vello «Vahtsõ kultuuri märke ja asjo tulõminõ Räpinä kihlkunna mõisavalduhe 19. aastagasaa I poolõl».
12.00 Pärnaste Eve «Viil 250 aasta iist panti Räpinä kihlkunna latsilõ vanno esieräliidsi nimmi».
Kaeminõ-käümine Räpinä tähtsit kotussit pite:
13.00 ja 14.00 Räpinä mõisaparki ni aianduskooli aida pite (vidäjä: aiatüükooli oppaja Palusalu Reet)
Kera Volli
Kera Volli (sündünüq 14. talvõkuu pääväl 1955 Setomaal Luhamaa nulgah Määsi küläh ) om seto sootska.
Kaika suvõülikuul 2015 Räpinäl
Puulpäiv, 8.08.2015
13.15 ja 14.30 Räpinä paprõvabrikoh (pilet om 2 eurot, üte rühmä suurus 20 inemist).
Kera Volli
Kera Volli esäkodo om Määsi küläh, koh tä eläs ka parhilla. Koolitiid alost' tä Luhamaal, keskkooli lõpõt' 1973. a Missoh. Eesti põllumajandusõ akadeemiäh oppõ Kera Volli eläjätohtrist ja päält kooli lõpõtamist 1980. oll' amõtih uma eriala pääl “Sõprusõ” kolhoosih.
Kaika suvõülikuul 2015 Räpinäl
Puulpäiv, 8.08.2015
15.00 Räpinä kodoluu- ja aiandusmuusõumiga tutvambas saaminõ (muusõummi näütäse Murumetsa Kersti ja Leesi Toivo).
Kera Volli
1992. aastagast pääle om tä tüütänüq Luhamaa piiripunktih, koh juhatas veterinaar- ja söögikontrolli bürood.
Kaika suvõülikuul 2015 Räpinäl
Puulpäiv, 8.08.2015
16.00 - 19.00 Bussitsõõr Räpinä kandi kultuuriluust tiidä ja muido ilosit kotussit pite (vidäjä: Kalla Urmas jt).
Lääne-Nigula kihlkund
Lääne-Nigula kihlkund om kihlkund Läänemaal. Kihlkunna keskus om Nigula.
Kaika suvõülikuul 2015 Räpinäl
Puulpäiv, 8.08.2015
20.00 Puulpääväne umakultuuri õdak suurilõ ja väikokõisilõ, vannolõ ja noorilõ (loomõmaja saalih, pilet 5 eurot).
Päkäravvakandlõ mängjide ülesastminõ - kontsõrt kommõntaarõga (Lukka-Jegikjani Ene ja Kanni Tuule). Talina Võro Seldsi ansambli Liiso, naisilaul – Kalkuna Mari ja Piigavägi, miihilaul – Ütsiotsõ
Pühäpäiv, 9.08.2015
9.00 Kalla Urmas kõnõlõs muusõmih näütüsest «Võro keele vägi Räpinä kihlkunnah» ja päält tuud pidä loomõmajah loengu «Palgi Taanieli kodokeeletiidüs».
10.15 Arotus teemal «Kultuurikakkõ ku tsakilinõ kiri Räpinä vüükiräh».
12.00 Suvõülikooli lõpõtus Sillapää lossi iih – laul Räpinä kammõrkuur.
Siin
250px|thumb|Seeneq
Seeneq (Fungi, Eumycota) om elotiidüse perrä üts jüväga rakkõga eloliisi riigest. Seeneriik loetas eräldesaisvas kasvoriigist ja eläjäriigist. Suur vaih om näütüses tuu, et seenil om rakusain kitiinist, a kasvõl tselluloosist.
Katõgooria:Seeneq
Kera Volli
Seto Kuningriigi ülembsootskast valiti Kera Volli 1997. aastaga kuningriigi päävä aigu Luhamaal.
Läbi aastidõ om Kera Volli olnuq Luhamaa küläseldsi ja Luhamaa kerko tegemiisi man.
Lätteq
Katõgooria:Setomaa inemiseq Katõgooria:Setokeelidseq artikliq
Ehitämine
Ehitämine om hariligult huunõ tegemine. Viil või ehitäq teid, sildo, tornõ ja muid sääntsit asjo.
Vīķi mõisa
pisi|Vīķi mõisa Vīķi mõisa (saksa keelen Zarnau, läti keelen Vīķu muiža) oll' perismõisa Liivimaal Volmari maakunnan Aloja kihlkunnan. Täämbädsel pääväl om mõisa Lätin Limbaži piirkunnan Staicele vallan Vīķi külän. Innembide kuulu mõisa S'aksa ordulõ. 15. aastagasaa lõpust oll' mõisa Orgiersi suguseldsi uma. 17. aastagasaal läts' mõisa Roodsi umandusõ ala. 1677 kinkse Roodsi kuning Karl XI mõisa postidirektrile Statius Steinile. 1680ndil mõisa riigistõdiq. Ildampa läts' mõisa Vinne Keisririigi umandusõ ala. 1736 kinkse keisrinna Anna mõisa krahvilõ Gustav Reinhold von Löwenwoldele. 1742 riigistõdiq mõisa vahtsõst. 1744 kinkse keisrinna Jelizaveta Petrovna mõisa kinkse Aleksandr Ivanovitš Rumjantsevile. 1747 ost' mõisa krahv Joachim Johann von Sievers. 19. aastagasaal läts' mõisa abielo kaudu Günzeli suguseltsile. 19. aastagasaal ehitedi ka kolmõkorrusõlinõ veski. 1844-1852 oll' mõisa umanik Katharina Eleonore von Löwis of Menar. Järgmäne umanik oll' paron Gustav Emanuel Krüdener. 1890ndil oll' mõisa umanik Alexander von Mengden, kiä lask tetäq vahtsõ päähuunõ. 1896 sai mõisa ärq lätläne Woldemar Cornelius Friedenstein. Perämäne umanik oll' Peter Beresin (Pjotr Berezin), kink käest mõisa maareformi käügin ärq võeti. Päält maareformõ oll' mõisakompleks mikrobioloogi Kirhenšteini Augustil. 1927 läts' mõisa Läti riigi umandusõ ala. Täämbädsel pääväl om mõisa üten kõrvalhuunõn taastusravikeskus.
Ehitämine
Elomajjo ehitedäs hariligult kivist, savist, puust vai betoonist.
Sainaq
200px|thumb|Kõrdatett vana sann Käädso külän. Süküs 2010. Ojari Triinu pilt
''Ku kaet ja mõtlõt no taad ehitämist ja olõmist, sõs näet, mäntsist peenükeisist palgijupõst tetäs noq hoonõq ärq. A vanast võeti tõmmati õks kangõq puuq mahaq. Palutuspuus raotiq ka jämmeq. Peenembäq jätetiq jälq kasuma. Sõs mõtsa pidi (= jakku), sõs olõ-õs puu kallis. Saan'aq raoti kõik höörikist palgõst üles. Mõni suurõmb ossajunn lüüdi mant ärq, mood'o kost tahvitagiq es. Huunõ pikkus panti kõik ütest palgist. Es siin kiä palki kost jakka-õs. Ku ka vai mitu hoonõt oll' ütstõõsõ otsahn, agu lakk'us oll' üts, sõs pikkus panti ütest palgist. Otsapalgiq tulliq löhembäq. Lajas sõs tuu lakk'us noq ärq um. Inne võeti raoti kõik saan'aq üles. Vanul huunil hundamenti es olõq, muguq kiviq säeti alaq, et sain õkva saa ja hüä külq.
''Edimädseq palgiq panti huunõ pikkusõ palgiq. Noolõ raoti kirvõgaq nukkõ sisse ts'algaq. Sõs võeti otsapalk. Toolõ raoti nuka alumadsõ poolõ sisse säänä perä vai kiil', miä ilusahe edimädse palgi ts'alka sisse mahtu. Nii raoti kõiki palkõ alumadsõq poolõq. Ku mitu hoonõt viil tull' tuu üte katusõ alaq, sõs tetti vahesaan'aq kaq palgõst vahelõq. Säänäst samma muudu nigu otsapalgikiq panti.
''Kuq edimädsil palgõl nukaq ärq olliq raot jaq ilusahe kokko sünnütet, sõs panti alumadsõ palgi ts'alka kõrrakõnõ suusammõld. Inne huunõ tegemist tuudi mitu hüvvä kuurmat likõd suusammõld kodu. Kaeq tuu panti saan'a vahelõq jaq nukkõ vahelõq. Sõs pidä lämmind sisehn ja sõs jää-eiq lahkit vahelõq. No neh, ku sammõl nuka vaihhõllõ ärq sai, sõs panti tõõsõ palgi raotu kotus sinnäq ts'alga sisse. Kirvõga koputõdi päält palk ilusahe ligi jaq valmis. Vahesaan'a palk panti kaq niisama ärq, sammõl kaq nuka vaihhõllõ jaq käve.
''Sõs panti tõõnõ kõrd palkõ. Noq raoti otsapalgi nukkõ sisse ts'algaq jaq vahesaan'a palgi otsõ sisse kah. Sõs nõstõti pikk külepalk pääleq ja raoti toolõ otsõ sisse keeleq, miä sündü jälq otsasaan'a ts'alga sisse. Noq tõmmati ega palgi alumadsõ poolõ sisse vara. Oll' jo säänä vararaud niguq sitahark, katõ haruga, muguq vähämb oll' õnnõq. Üts haru timäl oll' terräv, tõõnõ tümp. Kaeq tuuga muguq tõmmati pikälde palki pite, sõs terräv haru tekk puulõ joonõ sisse. Sõs tuust joonõst oll' hüä varra raguma naadaq. Kaeq sõs lää-es vara kõvõrahe. tõõnõ vara viir lasti silmnäolt õnnõq. Vara tetti palgi perrä kummõr, et kuq pääle pandmise palk oll' kõik ilusahe ärq vällä tett jaq vara valmis raot, sõs panti alumadsõ saan'apalgi pääleq tooras suusammõl. Tuud panti ohukõnõ kõrrakõnõ palgi pääleq. Üle kõgõ jaq nuka ts'alku sisse kah. Sõs panti tõõnõ palk pääleq, nii et vara tull' õkva samblõ pääleq. Nukats'algaq ja tu värk pidi nii hüäste olõma tett, et tuu päälmäne palk vaivu kõgõ tävvega ilusahe alumadsõlõ palgilõ pääleq. Kõik vahesaan'aq varati jaq. Kaeq tuu tud lämmind joq hoisõgiq. Kuq palk ilusahe tõõsõlõ pääleq sündü, sõs muguq võeti kopsati viil kirvõsilmäga mõni pauk pääleq jaq käve. Aguq sünnü-es, sõs praavitsõdi kirvõga jälq hüäs.
''Kõik palgiq aeti höörikult saina unikuhe. Mõni suurõmb ossajunn lüüdi mant ärq jaq kaeti, et saa-õiq tulõossaga puud saan'a sisse eiq, et tuu olõ-õiq hüä, et sõs lüü pikne sisse vai tulõ mood'o tulõkah'o. Tulõossaga puus kutsuti tuud säänäst puud, kinkal olliq tõrvadsõq ossaq man.
''Edimädseq saan'apalgiq olliq hüäq pandaq. Nuu olliq madalahn. Aguq korgõbas joq läts' sõs vöörütediq palgiq hirsi pite üles. Hirsil võeti panti üteq otsaq üles saan'a pääleq, tõõsõq otsaq jäiq mahaq maa pääleq. Kattõ hirt pite muguq aeti. Üts panti saan'a üte otsa poolõq, tõõnõ jälq tõõsõ otsa poolõq, et sõs nakka-õiq palk kohe kalluskõllõma. Hinne käümise ja olõmisõ jaos jäteti jälq otsasaan'a palgõl üle katõ palgi õks ütel palgil otsaq pikembäs. Nood'õ otsõ pääleq tõmmati uma palk jaq tuud pite käüti jaq tetti. Tuud kutsuti tellinges. Kuq sain korgõbas läts', sõs nõstõti palki jälq üles korgõppa. Niisaa nõstõti palgi ajamisõ hirsi kah. Noid õnnõ ega palgi pandmisõ perän. Nuuq palgiotsaq, miä tellingide panda pikembäs jäiq, nuuq raoti perän mahaq. Valmis. Nood'õga olõ-õs muud midägiq tetäq. Niimuudu koeti maja vai hoonõq üles. Panda-õs palkõ tapiga kinniq es. Esiq nuuq krampnukaq hoiõq timä kimmä. Kuq tulõkah'o oll', sõs näet kisti palgiq lakk'a jaq oll' timä kistunuq. Valmis.
Talaq. Põrmanduq
''Kõik põrmanduq ja laeq panti palgõst. Alaq panti talaq. Talus võeti panti kangõq pedäjätüveq. Nuuq pelgä-es mädänemist. Kuival huunõl oll' tä noq ütskõik, kas petäi vai kuus, aq niguq laudal ja rehel, tuul pidi õks pedäjäne olõma. Põrmandu talaq panti joq sõs ärq, ku hoonõt naati tegemä.
''Kambrõllõ panti puupõrmand. Inne panti palgõst talaq alaq, sõs lahaspoolõq pääleq jaq valmis. Höörik puul alapoolõ, lapik pääleq jaq käve. Hüüvliga lasti viil sile'ebäs vai tahviti kirvõga. Oll' kambrõl kaq savipõrmandit. Niguq noq oll'. Aq inämbüsi tetti õks puupõrmand kambrõllõ, aad'alõq jaq sannalõq.
''Kambrõ jaol pilluti viil tala vaihhõq liiva täüs, sõs naati põrmandut pandma. Kiä viisi-õs hüäste tetäq, tuu pand' põrmanduq höörikist palgõst vai hirsist, a kel huult oll', tuu tahvits' päälmädseq poolõq ärq silles.
''Rehetarõl oll' savipõrmand. Rehealusõl kah. Inne savi vidämist võeti tasandõdi maa alt ärq, sõs veeti savi sisse jaq pilluti lakk'a. Kuq oll' kuiv savi, sõs tsiugati vett pääleq jaq naati hobõsõga sikkama. Kaeq hopõn ummi jalguga tramp' tuu savi kinniq. Ooh, veeti uma hüä paks kõrd, mood'o naanuq pudinõmma. Ku joq hobõsõl umajagu ärq sai tambitus jaq oltus, sõs lüüdi puutambiga viil ilusahe üle jaq tetti tasatsõs. Hüä savipõrmand muguq hõll'u edimält kuq valmis sai. Tuud pidi esiq ärq tundma, et tä hüä sai. Vetel savi kisk' kuiudõn kokko jaq tõmmas' lahkõq sisse. Aq ku tä hüä õnnatu, sõs sai kangõ põrmand. Savipõrmand võtt' mitu nädälit aigu nikaguq ärq kuivi. Edimält kaeti õks mitu päivä, et kuq lahki kisk', sõs lüüdi jälq lahkõq savvi täüs jaq tambiti. Tsiugati vett kah kohe vaja läts' jaq tetti timä hüäs.
''Savipõrmanduq tetti rehetarõlõ jaq rehealusõllõ. Mood'o olliq nisaa maapõrmanduq. Aganigulõ jaq kõlgussõllõ panti kaq hirsist midägiq alaq, et sõs lää-eiq nakka aganõq ja tu värk kõik ligi maad mädänemmä. Lehmälaut, tsiapaht, koda jaq külmkammõr, kink tarõ kõrvalõ lokk'usõ alaq tetti, olliq maapõrmanduga. Nool'õ olõ-õs tedä vaja jaq naata-õs tegemä kah.
Laeq
''Väega korgit huunit vanast es tetäq. Rehetarõ õks oll' ärq korgõp. Kaeq sääl oll' tuu vilä atminõ jaq parrõq ja kõik, sõs mood'o es saaq. A niguq sannalagi jaq säänä, tuu panti jälq madalahe. Tetti õnnõ nii, et all sai kävvüq jaq pääd lakkõ ärq lüü-es. Korgõ sann um külm. Lämmi, taa prohvuss, tükis ärq üles lae alaq, sõs maal um külm. Küll tä joq vanast aost um ärq kaet, sääl olõ-iq midä üldäq.
Bigbank Tarto võrkpallimiiskund
Bigbank Tarto om üts võrkpallimiiskund Tarton. Miiskunna päätreener om Rikbergi Alar, abitreener ja statistik om Kesküla Mikk.
Ehitämine
Ussõq
''Ussõmulguq ja pajamulguq raoti peräst, kuq hoonõq joq valmis oll'. Suuri ussi vanast tetä-es. Rehealusõ värteq tetti õnnõ suurõq. Nuuq tetti katõ poolõga, et tuulutamisõ peräst. Sääl tull' vaja üteq poolõq vallalõ laskõ vai tõõsõq poolõq, niguq tuul' trehväs'. Rehetarõ uss, kambrõ uss, kua uss jaq säntseq olliq kõik madalaq. Pikemb inemine pidi alasi üle ussõ minnen kumardama, mood'o löönüq pää ärq. Nuuq ussõq olli inämbüsi niisama madala niguq nimäq lajaq olliq. Vai noq veidükese olliq pikembäq kuq lajaq. Säntse olliq neh sannaussõ jaq kuauss ja aganiguuss jaq kõiki koonitside ussõq. Laudauss oll' ärq korgõp, et elläi sai vällä tullaq. Tuu ull mõista-õiq hinnest köörütäq. Hobõst kiä vankriga lauta sisse aja-õs. Kõik sitt tuudi vikluga laudaläve ette kuurmahe.
Bigbank Tarto võrkpallimiiskund
Bigbank Tarto tull' 2022./2023. huuaol Eesti karigavõitjas, Balti meistris ja sai Eesti meistrivõistluisil 2. kotusõ. Miiskunna kaptõn oll' Rikbergi Rait.
Ehitämine
Ussõq
''Kõik lävealudsõ olliq korgõq, muguq laudalävi oll' matal jaq rehealutsõl olõki-õs lävealust. Aq mood'o jäteti õks kats vai kolm palki läve alaq terves. Üle korgõ läve oll' kuradi halv kõkkõ vällä aiaq jaq kävvüq. Aq tsiku peräst nimäq nii tetti, et nuuq vainlasõq saa-õiq ust vallalõ aiaq õiq. Tuu pööräkene oll' ussõl iihn. Miä tuu eläjä iihn pidi. Es vanast varga iist midä valva olõ-õs. Sõs vargit olõ-õs. Sõs elli egaüts umaga. Tsiku jaq pinne iist panti püür ussõlõq ette ja et tuul ust lakk'a aja-õiq. Tuu peräst neh.
Bigbank Tarto võrkpallimiiskund
Bigbank Tarto käve inne tuud ka võrkpalli eurosar'an Challenge Cup, kon sattõ vällä 2. tsõõrin, ku kaot' Fonte Bastardo miiskunnalõ.
Ehitämine
Ussõq
''Ussõ lavvaq lahutiq kõik kirvõga puust vällä. Es sõs tiiä-es kiä lavva lõikust. Kõik esiq tetti. Os noq viil saag olluq. Aq kõik kirvõtüü.
Protistiq
250px|thumb|Protistiq
Ehitämine
Ussõq
''Uss tetti kirvõga lahut lavvust. Hüüvliga hööveldedi päält silles jaq lavvaveereq sünnütedi ütstõõsõga kokko. Tahviti jaq hööveldedi ärq ja kuq ussõjagu valmis oll', sõs võeti säeti uss kokko. Mõni kaib' lavvulõ valdsiq sisse ja pand' põõnaq pääleq. Aq tetti nii kah, et lavvulõq panti põõnaq pulkõga pääleq jaq valmis. Põõna alt puulliuhka üle ussõ tõõsõ põõnaniq panti jälq pulkõgaq säänä list. Tuu hoit' ussõ õgva ja lasõ-õs ärq viriläs minnäq.
Bigbank Tarto võrkpallimiiskund
2023. aastaga suvõl kutsuti Eesti kuundistõ Bigbank Tarto miiskunna mängjäq Keele Markkus, Naabri Mart ja Lõhmusõ Timo. Eesti kuundist juhend' ka Bigbank Tarto päätreener Rikbergi Alar.
katõgooria:võrkpallimiiskunnaq
Protistiq
Katõgooria:Luudus
Ehitämine
Ussõq
''Ussõ sagarõq olliq kaq puust. Ussõ sagarõq paan'utõdi kuusõossast. Kuusõoss havvuti ahuhn ärq jaq sõs käänti. Egalõ ussõlõ läts' kats sagarõt. Üts alumadsõ põõna külge, tõõnõ ülemädse külge. Kuusõossast võeti otsiti säänä ts'ank. Tuu panti puupulkõga ussõpiida külge kinniq. Sagarõq panti jälq pulkõga ussõ põõna külge. Sagarõ peräq tsusati ts'ankõ perrä ja uss oll'gi iihn.''
''Uss' tetti ussõmulgu perrä. Kuq ussõmulk vällä raoti, sõs panti ussõlõ piidaq. Piidaq kaivõti rohe muudu vällä. Palgi otsaq lüüdi katõlt puult lapikus ja lüüdi piit sinnäq sisse. Piida valdsiq kaivõti vesimega vai kirvõga sisse. Ussõ ala toolõ palgilõ jaq ussõ pääleq toolõ palgilõ raoti rinn sisse, et sõs lätt uss ilusahe vasta piita kinniq, et sõs võta-õiq ajaq külmä sisse. Rehetarõ uss, tuu kink lätt rehe alaq oll' katõkõrralinõ. Üts uss' oll' all, tõõnõ päälpuul. Päälmäne puul lasti vallalõ ku suitsu vällä lasti. Alumanõ puul oll' kinniq, et külm sisse tulõ-õiq.
Pajaq, aknaq
''Ussi kottal oll' viil paja. Tuud kutsuti otspaja. Tuu lasti sõs vallalõ, kuq tarõ tossu täüs oll'. Sõs toss läts' säält vällä. Otspaja oll' õkva hirsi kottal, üte palgi laiu. Puul palki oll' ütest palgist raot jaq puul tõõsõst. Tuu oll' nii katstõiskümme tolli vai üts jalg korgõ jaq kolm jalga pikk. Pajalõ kaivõti alumadsõ palgi sisse rinn, päälmädsele panti pulkõga list saan'a külge. Sõs tetti paras laud ette jaq tuud tougati ette jaq iist ärq kuq vaja oll'. Rehetarõl oll' pääle otspaja viil kats vähämbät pajja. Üts oll' üten saan'an, tõõnõ tõõsõn. Miiq puul tetti kõik pajaq pikliguq. Inämbüsi nimäq olliq kõik nii raot, et puul ütest palgist, puul tõõsõst. Noid pajju tõmmati sõs vallalõ, kuq valgust vaja nätä oll'. Sannalõ tetti ka üts väikene paja. Kuq sann palama panti, sõs suits juusk' pajast vällä. ---
''Vanast rehetarõn eleti. Oll' külq kammõr kaq rehetarõ otsahn, aq tuu oll' külm. Sinnäq lämmind kost sisse lää-es. Sääl oll' suvõl lämmäga hüä ollaq. [Kambrõl] maq pajja näe-es. Tuul oll' tu kats akõnd. Aguq klaasi viil olõ-õs, sõs olliq kambrõl kaq pajaq olnuq. Ku maq nägemä naksi, sõs tetti õks aknõlõ joq raamiq. Sinnäq panti klaasiq sisse. Mõni traadijupikõnõ lüüdi ette vai tihikene jaq kititi sandsaviga ärq. Perästpoolõ naati kitiga kit'mä. Sõs olõ-õs aknõq suurõq. Oll' tu kats vai neli ruudukõist, a tud valgust oll' joq sõs jäle'ehe.
Laudkatusõq
180px|thumb|Sagaridõ otsaq tettiväq ilosas
''Innevanast olliq kõik kisõlavvakatusõq. Kiõlavvaq kisti tuurast pedäjäpuust. Nuuq kisti niguq korvipirruq. Muguq nuuq olliq paksuq, nii puul tolli vai nii. Kisõlaud tetti õkva nii pikk, et timä küündü katusõhar'ast nikaguq rästäpuu sisse. Tuud es jakataq. Kisõlavvakatussil olliq kenäq sagarõq. Nuuq sagarõq tetti kuusõpuust. Võeti otsiti säntseq peeneliguq kuusõq. Noil raoti maa sisehn juurõq kirvõga katskiq jaq tõmmati nood'õ juurõkandsõga maa sisest vällä. Sõs laasiti timä ossõst ärq, tõmmati kuur mahaq jaq tetti paras sakar. Nuuq juurõkandsuq jäteti manuq. Sagarõq tetti maal jo ärq valmis, sõs muguq aeti õnnõ üles saan'a pääleq. Sagarõ otsaq lõigati üllest puulliuhka jaq panti pulgaga kinniq. Tüve otsõ tetti jälq sagarõ kunds. Kundsa jaos oll' tett kummutusõpalgi sisse jälq paras asõ. No kuq sagarõq üles aeti jaq kundsaq ilusahe ärq asõmide sisse sünnütedi, sõs timä tugõsi hinne ärq kõvastõ kundsaga vasta kummutusõpalki jaq sõs tedä inäp es liigudaq. Kuq kundsa asõ viil olõ-õq paras trehvänüq, sõs panti puukiil kõrvalõ jaq käve. Kundsa asõ raoti puulliuhka vällä, õkva niipite, et kunds ilusahe pääleq sündü.
''Sagarilõ panti sõlgusõpuuq vahelõ. Sõlgusõpuuq olliq sagaridõ sisse raot jaq puupulgaga kinniq. Nuuq panti nii korgõhe, et üts kolmandik sagarõ pikkust jäi ülespoolõ sõlgust jaq kats kolmandikku allapoolõ. Sagarit panti säitsme vai katsõ jala takast üle saan'a. Saan'a otsõ kottalõ panti õkva üteq, sõs tõõsõq panti jälq üle saan'a lakk'a. Kummutusõpalgi päält panti viil tugipuuq vasta sagarit. Ütelt puult saina ütsilde, tõõsõlt puult jälq tõõsildõ vasta. Nuuq olliq tuuperäst, et sõs nakka-õiq sagarõq kohegipoolõ vaoma. Nool'õ lüüdi palgi jaq sagarõ sisse ts'alk jaq koputõdiq tugi ette. Valmis.
''Sõs rooviti katus ärq. Rooviguq olliq kuusõst vai pedäjäst. Ütskõik. Nuuq lüüdi katõlt puult tasatsõs. Roovikidõ alaq sagaridõ sisse lasti mulguq. Sinnäq lüüdi säntseq pulgakõsõq sisse, et nimäq roovikist ülespoolõ küünü-es. Sinnäq pulkõ pääleq panti rooviguq. Kisõlavvakatusõq olliq kõik terävä kelbäga. Kelbäq tetti palgõst. Sõs kuq ruuvma naati, sõs tetti kelp kah. Kelbä palgõl lüüdi otsõst ütele ja tõõsõlõ palgilõ säänä paras ts'alk sisse, kohe neh roovik sisse sündü, sõs näet tuu roovik hoit' kelbäpalgiq kinniq. Noil mood'o määnäst muud piätüst olõ-õs. Nii sünnütediq roovik katõ kelbäpalgi vaihhõlõ.
''Ku sõs kõik ruuvmine jaq kelbäq valmis saiq, sõs tull' katusõ katmine. Kõgõ inne võeti panti üts kõrd kisõlaudu üle katusõ. Kisõlavva alumadsõq otsaq tulliq rästäpuu sisse. Tuu oll' rohe muudu vällä kaivõt palk jaq tuu panti sagaridõ juurõjunnõ takka. Kaeq tuuperäst õkva pantigiq juuriga sagarõq kisõlavvakatussillõ, kink mood'o rästäpuud üllen pidi. ---
''Edimäne [lavva-]kõrd panti paksult üle katusõ. Sõs minti tuudi kõotohkõ. Tuuraq tohuq pidi olõma õnnõq. Noid tohkõ panti üts kõrd lavvulõ pääleq jaq sõs panti uma tõõnõ kõrd laudu pääleq. Nii katõti mõlõmbaq katusõpoolõq ärq. Kink tahtõ hüvvä katusõharja tetäq, tuu pand' inne tõõsõ kõrra lavva pandmist paksu kõrra kõotohkõ üle katusõhar'a. Sõs panti tõõnõ kõrd laudu. Säänä katusõhari sai illus. Toolõ olõ-õs inäp midä muud vaja pääle panda. Tuu sai eski hüä. Aq mood'o katõti hari nii, et kuq katus joq kõik viimäne valmis oll', sõs kummutõdi kõrd kuusõkoski katusõhar'a üle jaq valmis. Vaotusõq pääleq jaq lasõq lahku. Kõgõ pääleq katusõhar'a otsa panti viil kõrd turvast. Tuu lasõ-õs kosõl k'aprä kisku. Säänä oll' kisõlavvakatusõ katmine. Tohuq panti selle sinnäq vahelõ, et sõs anna-õs lummõ sisse tuisadaq jaq sõs juusk' vesi kaq kõik viimäneq mahaq.
''Kisõlavva otsaq tulliq kõik rästäpuu rendsi sisse. Es mood'o olnu-õs neil määnäst piätüst. Kõik olõs ärq mahaq nilvõstanuq. Aq nii püssüq nimäq üllen. A et tuul jälq katust lakk'a vii-eiq, tuuperäst panti katussõllõ vaotusõq pääleq. Vaotusõpuuq olliq peeneliguq palgiq. Ütele katusõpoolõlõ panti kats vaotust. Üts katusõ keskkottalõ, tõõnõ har'a ligi. Egalõ vaotusõpuulõ panti alaq kats tugipuud. Üts katusõ üte otsa poolõq, tõõnõ tõõsõ otsa poolõq. Tugipuuq lüüdi keskest lahkiq. Edimäne tugipuu panti rästäpuu päält katust pite üles minemä, tasanõ puul katust vasta, höörik päälpuul. Tugipuiõ pääleq tull' vaotus. Tuu köüdeti viil otsõst vitsaga roovigu külge. Edimädse vaotusõ päält panti jälq tugipuuq üles jaq sõs sinnäq vaotusõpuu pääleq. Tuu jälq otsõst vitsaga kinniq jaq valmis. Nii oll'gi tuu katusõ tegemine. Kisõlavvaq olliq halvaq lahku. Nood'õ man võtt' aokõsõ nikaguq katusõjagu ärq sai.
Napukatusõq
''Aq napõst oll' keremb kattaq. Mood'o kuq neid oll' veedüq, minkperäst neid taheta-õs katussõs ärq raas'ada õs. Aq tetti õks neh napukatussit kah. Nuuq olliq kõvaq vasta pidämä. Uma katssada aestat. Kuq päält ärq sammõld', sõs muguq hal'eti. Päält kasvi, alt oll' kõva jaq terveq. Kuq tsirguq kost ärq kakiq, mõnõ mulgu sisse vai, sõs nakas' säält kottalt mädänemmä. Säält timä võtt' vii sisse, sõs olõ-õs midä tetäq. Sõs kuq taha-õs laskõ ärq mädänedäq, sõs tull' ärq parandaq. Mood'o es saaq. Napukatusõq tetti kõik poolõ kelbäga. Noil palgõst kelpä tetä-es. Kelbäle panti kaq sõlgusõst saaniq sagarõq vai paariq. Rooviti ärq niguq katus kunagi jaq panti napõst katus pääleq. Selle neid kutsuti poolõ kelbäga. Noil jäi sõlgusõst nikaguq katusõhar'ani mulk sisse. Tuud mulku kutsuti kahruperses. Tuu jäi egal napukatussõl. Napukatussõllõ panti sagarõq niisamma muudu niguq kisõlavvakatussõllõ. Muguq nool'õ jätetä-es noid juurõjunnõ otsa es. Napukatussõllõ noid vaja es olõq. Katusõ viirmädseq paariq panti kaq kavvõmbahe, nii et kelp tull' puulliuhka alla, vai tu kelbäkatuss neh. Kelbä paariq panti kundsõ pite saan'a sisse, aq mäelmädseq otsaq köüdeti vitsaga viirmädse paaripuu sõlgusõ külge. Ruuvminõ oll' säänä sama niguq kisõlavvakatussõl, muguq roovipuuq köüdeti viil vitsuga ega paaripuu vai sagarõ külge kinniq.
''Kuq ruuvmine läbi oll', sõs naati katma. Napukatussõs pidi olõma kõik rehega pest napuq. Katmist alustõdiq alaveerest. Inne võeti tetti säntseq väikeseq vihuq valmiss. Nii tubli peiu pitsitäq vihukõnõ. Nuuq vihukõsõq köüdetiq keskest napu sirdusõga kinniq. Edimäne kõrd vihkõ, miä üle katusõ panti, tetti kats kõrd ni suurõq kuq nuuq, miä päälepoolõ tulliq. Nuuq vihukõsõq panti ütstõõsõ kõrvalõ, hüäste ütstõõsõ ligi, tüve otsaq alapoolõ. Napu tüveq tulliq alapoolõ edimäst roovilatti, et nimäq kõik sagarõ otsaq hüäste kinniq katiq jaq, vihma peräst, et puu nakkas viil mood'o mädänemmä. Kuq alumanõ kõrd vihkõ ärq sai pantus, sõs tõmmati peenükene roovik vaotusõs pääleq. Tuu panti nii, et kats jaku nappõ jäi päälepoolõ roovikut jaq üts jagu alapoolõ. Roovik köüdeti vitsuga ega sagarõ külge kinniq.
''Napu otsõ tasandamise jaos oll' säänä laud. Timä oll' nii puultõist jalga pikk jaq puul jalga lag'a. Toolõ olliq rendsiq sisse kaivõt, õkva niguq linamassina lavvalõ. Hand oll' timäle pulkõga pääleq pant. Kuq näet vihukõnõ ärq panti, sõs horgutõdiq tüveotsaq ilusahe lakk'a jaq tasandamiselavvaga muguq lasti õks ülespoolõ. Tuuga neh tetti jälq otsaq tasatsõs.
''Napukatussillõ panti har'a pääleq kuusõkosõq. Mõlõmbilõ poolõq har'a manu panti viil kosõ otsõ pääleq roovik. Tuu köüdeti jälq sagaridõ külge kinniq. Sõs saa-õs kosõq inäp kohe ärq minnäq es. Kisõlavvakatussillõ panti kosõ otsõ pääleq palk vaotusõs, napukatussillõ roovik. Kõgõ pääleq panti viil kõrd turvast, sõs joosõ-õs vesi sisse es. Har'a katta minti tuudi mõtsast kahrusamblõturvas. Muud turvast panda-õs. Vihmatsidõ suvvõga kasvi napukatus viietõiskümne aestaga rohilist sammõld täüs. Päält muguq kasvi, alt oll' kuiv.
''N'ooq lastukatusõq piä-eiq midägiq. Hää um, kuq pidä katskümmend viis aestat. Sõs um timä läbi. Jälq panõq vahtsõnõ.
Rehetarõ
''Talvõl oll' kõik elu rehetarõhn. Sääl olliq sängüq jaq söögilaud. Suvõs viidi kõik jälq ärq kambrõhe. Vana rehetarõ oll' suur hoonõq. Sääl oll' üte katusõ all mitu jaku. Üten otsan oll' kammõr, sõs oll' rehetarõ, sõs rehealunõ jaq rehealudsõ otsahn tall vai tsiapaht. Kõik üte katusõ all. Kammõr ja rehetarõ olliq ahtabaq kuq rehealunõ, tuuperäst tetti tarõ ette lokk'us. Lokk'usõ alaq kobistõdiq vikadiq varr'u jaq rihaq. Muid riistu oll' kaq sääl saan'a nõal. Säält oll' hüä käeperäst võttaq. Rehetarõ püüti nii tetäq, et üts ots um hummugu poolõ, tõõnõ õdaguhe. Ja õks korgõba kotusõ pääleq, et sõs rohkõp tuul tõmbas. Jaq põh'ast jaq lõunast ummaq õks inämbäidi tuulõq. Tuu näet tuulutamisõ peräst. A noq alasi saa-õs tuud kaq kaiaq, tetti kui sai. Muguq rehe värjü kottalõ tetä-es huunit, et nuuq pidäväq tuulõ kinniq, et sõs anna-õiq tõmmadaq. Jaq kõik sau tull' rehetarrõ sisse. Sõs kohe korssnat tetä-es. Kõik hüä jaq halv tull' kõgõ tävvega sisse.
Välislink
Katõgooria:Tüüq
Ruusmäe järv (Ruusmäe)
Ruusmäe järv vai Rogosi järv om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan.
1924
1924. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10137. aastak sirvikallendri perrä.
Äntu Sinijärv
thumb|150px|Äntu Sinijärv
Järven eläseq ka kalaq: ahhun, särg ja haug. Kõgõ inämb om ahunat.
katõgooria:Eesti järveq
Soolaq
200px|thumb|Vasksulfaat
Soolaq ommaq keemilidseq ollusõq, miä saisvaq kuun metali katioonõst (näütüses Ca2+) ja happa anioonõst vai happajäägist (näütüses SO42-).
Katõgooria:Keemiä
Roosiku
Roosiku (ka Roosikatsi) om külä Võro maakunnan Antsla vallan Rõugõ kihlkunnan.
Lätteq
pisi|322x322px|Lepistu kuul Katõgooria:Võromaa küläq Katõgooria:Antsla valla küläq Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Léonard'i Jean Léo
Léonard'i Jean Léo (Jean Léo Léonard) om prantsusõ keele- ja murdõtiidläne. Timä uurmisalas om ülene murdõtiidüs (säälhulgan keeletüpoloogia) ja valdkundõvaihõlinõ antropoloogiliidsi kontekste uurminõ köüdüssen kiili tüpoloogilidsõ kirivüsega.
Uurmistüü
Päält doktorikraadi kaitsmist murdõtõõsõndõlõmisõst Noirmoutier' saarõ pääl (1991) om tä jakanuq “Toulouse'i kuulkunna” etnolingvistigateemat (Dinguirard, Séguy, Fossat, Allières, Ravier) interaktsiuunõ ja sotsiolingvistiliidsi pitsüisi ökoloogia suhtõn tundligust murdõ- ja geolingvistilidsõst tõõsõndõlõmisõst, miä mõotas kiili näide murdõvõrgustikkõ kaudu.
Léonard'i Jean Léo om empiirilidselt rakõndanuq Toulouse'i etnolingvistiga ja üledse murdõtiidüse kuulkunna põhimõttit pall'odõlõ keelile, uurali keelist kooniq Meso-Ameeriga keelini, baski ja romaani ni indoeuruupa kiili kaudu. Timä tüün om formaalnõ keeletiidüs köüdet sotsiaalsõ murdõtiidüse ja keeleoppamisõga. Ildaaigo om Léonard'i Jean Léo uurmistüü laenuq kaukaasia (nimelt kartveeli), Andõ ja slaavi (sloveeni) kiili pääle.
Tedä mõotanuq tiidläseq
Tiidläseq, kiä ommaq tedä keeletiidüsen, murdõtiidüsen ja ütiskunnatiidüisin kõgõ inämb mõotanuq, ommaq Nicholsi Johanna, Mielikäise Aila, Nuolijärvi Pirkko, Musta Mari, Aarelaid-Tarti Aili, Blanche-Benveniste'i Claire, Rusu Massignoni Geneviève, Makharoblidze Tamar, Virtaranna Pertti, Greimasõ Algirdas Julien, Freire'i Valeriu ja Paulo, Hampâté Bâ Amadou', Fanoni Frantz ni haridus- ja kriitilidse mõtlõmisõ alal sotsiaaltiidüisin ja geopoliitikan Mbembe Achille.