cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Citiumi Zenon
Citiumi Zenon vai Zenon Citiumist (, u. 334 i.m.a. - u. 262 i.m.a.) oll' Vana-Kreeka filosuuf, kiä oll' perit Citiumi liinast Küprüselt. Tä oll' stoikidõ filosoofiakuulkunna luuja nink opas' Ateenan filosoofiat umbõs aastagas 300 i.m.a.
Katõgooria:Vanakreeka filosoofiq
Viisli
Viisli om külä Põlva kihlkunnan Moostõ vallan.
Kaeq viil
Katõgooria:Moostõ vald
Jordaania
Jordaania om Aasia riik Lähkül-Hummogumaal. Jordaania pääliin om Amman (‘Ammān).
Luudus
thumb|100px|right|Jordani jõgi
Keema järv
Järve suurus om 3,9 ha. Kõgõ süvemb kotus om 27,5 miitret, tuuga om Keema järv Eesti 10 kõgõ süvembä järve hulgan.
Jordaania
Luudus
Suurõmb jago Jordaaniast om kõrbõ. Kliima om kuiv ja pallav. Jordaania ja Iisraeli piiris om Jordani jõgi.
Välislingiq
Katõgooria:Jordaania Katõgooria:Aasia maaq
Keema järv
Keema järvest juusk läbi Treisi oja.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
10. rehekuu päiv
10. rehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 283. päiv (liigaastagal 284. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Rehekuu
.do
.do om Dominikaani Vabariigi internetitunnus, mink iist pidä huult NIC.DO. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1991.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Kõovarigu lump
Kõovarigu lump vai Kõovar'ku lump om lump Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Riia vakk
Riia vakk om ruumalamõõt. 1 riia vakk om 54 tuupi (66,4 liitrit).
Kõovarigu lump
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Mustjärv (Savijärve)
Mustjärv vai Haljasaarõ järv vai Abeli järv om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Sete oja
Sete oja om uja Karula ja Harglõ kihlkunnan.
Kivijärv (Osola)
Kivijärv vai Osola veskijärv om järv Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Inglüse kortli
Inglüse kortli om mahomõõt. 1 inglüse kortli om 0,142 liitrit.
.dz
.dz om Alžeeriä internetitunnus, mink iist pidä huult Network Internet Center. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1994.
Kõrbaja lump
Kõrbaja lump [.Kõrbaja lump] om lump Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
29. lehekuu päiv
29. lehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 149. päiv (liigaastagal 150. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Lehekuu
Silla oja
Silla oja om uja Karula kihlkunnan. Tä juusk kur'a käe puult Harglõ ojja paigan, kost Harglõ oja suuni om 7 km.
Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq
Vana-Rooma
Vana-Rooma oll' tsivilisats'uun, miä kasvi vällä väikost põlluharijidõ kogokunnast Apenniini puulsaarõl 10. aastagasaal i.m.a. Tuust sai aoluu üts suurõmbit ilmariike, mink maaq olliq ümbre Vaihõmere.
Rooma tsivilisats'uun muutu monarhiast oligarhilidsõs vabariigis ja tuust autokraatlidsõs impeeriumis. Vallutuisi ja assimiliirmisega naas' Rooma riik dominiirmä Õdagu-Õuruupat.
Rooma impeerium lagosi ärq 5. aastagasaal m.a.p.
Katõgooria:Vana-Rooma
Pint
Pint om ruumalamõõt. 1 pint om 4 inglise kortlit vai 0,5683 liitrit.
Kaeq viil
Katõgooria:Vanaq mõõduq
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2001. aastaga pääle
200px|thumb|
"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2001. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" katõtõistkümnes aastagakäük.
11. rehekuu päiv
11. rehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 284. päiv (liigaastagal 285. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Rehekuu
Mustsuut
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
.ec
.ec om Ecuadori internetitunnus, mink iist pidä huult EcuaNet, sponsoriir NICEC. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1991.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Sundi oja
Sundi oja om uja Karula kihlkunnan.
Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq
Araabia Ütisemiraadiq
Välislingiq
Katõgooria:Araabia Ütisemiraadiq Katõgooria:Aasia maaq
Gallon
Gallon om ruumalamõõt. 1 gallon om 8 pinti vai 4,5461 liitrit.
Kaeq viil
Katõgooria:Vanaq mõõduq
Kogrõjärv (Keema)
Kogrõjärv vai Keema kogrõjärv om järv Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan. Tä om üts Keema järvist.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
.eg
.eg om Egüptüse internetitunnus. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1990.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Villa (Võro)
Seo artikli kõnõlõs Villa küläst Võro vallan. Ka Rõugõ vallan om Villa külä, kaeq Villa (Rõugõ).
Villa om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Lätteq
Katõgooria:Võro valla küläq
Kõrkõnijärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Voorõpalo külä
Voorõpalo külä om külä Põlva kihlkunnan Kõllõstõ vallan.
Leisik
Leisik om rasõhhusmõõt. 1 leisik om 20 nakla (8,20 kilogrammi).
Olina suut
Olina suut om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
.er
.er om Eritrea internetitunnus, mink iist pidä huult EriTel. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1996.
Olina suut
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
.er
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Võromõisa (külä)
Võromõisa külä om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Lätteq
Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Tilsi mõisa
thumb|300px|Tilsi mõisa päähoonõq 2007. a.
Tilsi mõisa (sks. k. Tilsi) oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Laheda valla alal. Mõisa jaeti ärq Väimälä mõisast 1749. a. Mõisahuunõq ommavaq Tilsi külän.
Huunõq
thumb|250px|Tilsi mõisa park
Pikk ütekõrdnõ puust härbän om ehitet mitmõn jaon. Vanõmbaq osaq võivaq ollaq perit 18. aastagasaast, lõpligu kujo sai hoonõq 19. aastagasaa tõsõl poolõl. Tii ja Tilsi Pikkjärve vaihhõl om olnuq hulka kõrvalhuunit ja väikene park. Innembide ommaq mõisahuunõq paistunuq järve poolõ, a sinnäq ette ommaq puuq kasunuq. Vana Tarto-Võro tii päält lätt Tilssi 3 km pikkunõ tii, mink perämädseq paarsada miitret ommaq tsihtnüq õkvalt päähuunõ keskpaika.
1921. aastagast pääle oll' mõisahuunõn latsikodo. Ku 1978. a. ehitedi sinnäqsamma kõrvalõ latsikodo vahtsõnõ hoonõq, jäiväq mõisahuunõq tühäs. Alalõ om püsünü illos väreht ja mitmõq kõrvalhuunõq, midä om sõski ümbre ehitet.
Perätjärv (Lannamõtsa)
Perätjärv om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Koodõssuu lump
Koodõssuu lump om lump Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
.es
.es om Hispaania internetitunnus, mink iist pidä huult Network Information Center of Spain. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1988.
Kõrvõ sulg
Kõrvõ sulg om järv Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
.es
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Vana-Egüptüs
300px|thumb|Vana-Egüptüse tsivilisats'ooni üteq tunnõtumbaq täheq ommaq Giza pürämiidiq Vana-Egüptüs oll' muistinõ tsivilisats'uun Põh'a-Afriga hummogujaon Niilusõ jõõ alambjoosul, sääl, kon s'oo ilma aigo om Egüptüse riik. Vana-Egüptüse aoluku loetas 3150. aastagast i.m.a., ku Alamb- ja Ülemb-Egüptüs lätsiq üte vaarao võimo ala, nink tuu kest' kolm aastagatuhandat. Tuun aoluun olliq rahulidsõq aoq, midä kutsutas kuningriiges, nink suhtõlidsõlt segätseq aoq, midä kutsutas vaihõpäälitsis aes. Peräst viimädse kuningriigi, midä kutsuti Vahtsõs Kuningriigis, lõppu naas' Vana-Egüptüse tsivilisats'uun aigopite häädümä nink Egüptüst naksiq vallutama võõramaalasõq. Vaaraodõ val'tsus lõppi ammõtlidsõlt 31. aastagal i.m.a., ku Rooma Impeerium vallut' Egüptüse ja tekk' tuust uma provindsi.
Kae viil
Katõgooria:Vana-Egüptüs
Kõrvõ sulg
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Mesindüs
thumb|300px
Mesindüs om mehiläisi pidämine. Inemiseq pidäväq mehiläisi taron vai mesipuun. Mehiläisi peetäs tuujaos, et mett saiaq. Pääle tuu saa näilt kärevahha, taropiki nink nääq tolmõldasõq viljo.
Välislink
Katõgooria:Mesindüs
12. rehekuu päiv
12. rehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 285. päiv (liigaastagal 286. päiv).
Peri mõisa
Peri mõisa (sks. k. Perrist) oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Põlva valla maiõ pääl. Mõisa maaq ostõtiq 1530. a. Tõdu mõisa umanigult Tödweni Jürgenilt. Taast ku hindäperi mõisast om edimäne tiidüs 1544. aastagast, ku umanigus sai piiskopkunna foogt Stakelbergi Peter. Mõisahuunõq jääseq Peri küllä Võro-Põlva tiist üte kilomiitre hummogu poolõ.
12. rehekuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Rehekuu
Peri mõisa
Huunõq
Mõisasüä oll' 18. aastagasaa lõpun vällä ehitet väikene, a stiilne baroknõ kompleks. Täämbädses om puust baroknõ päähoonõq häönüq. Väikon pargin ommaq mitmõq alalõpüsünüq kõrvalhuunõq, muuhulgan stiilne kolmõ kaarõga ait. Aida katussõl om tuulõlipp aastagaarvoga 1777.
30. lehekuu päiv
30. lehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 150. päiv (liigaastagal 151. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Lehekuu
Tirgu oja
Tirgu oja om uja Karula kihlkunnan. Tä nakkas pääle Tirgu järvest nink juusk kur'a käe puult Väikeste Emäjõkkõ.
Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq
Nagõl (mõõt)
Nagõl om rasõhhusmõõt. 1 nagõl om 32 luuti (0,41 kilogrammi) vai 96 solotnikku vai 16 untsi (0,4536 kilogrammi).
Kaeq viil
Katõgooria:Vanaq mõõdiq
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2002. aastaga pääle
200px|thumb|
"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2002. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" kolmõtõistkümnes aastagakäük.
Teedüs
Katõgooria:Võro-Seto tähtraamaduq
Amman
Amman (‘Ammān) om Jordaania pääliin.
Katõgooria:Jordaania liinaq Katõgooria:Aasia riike pääliinaq Katõgooria:Pääliinaq
Saviritsik
200px|thumb|Saviritsik
Saviritsik (ladina keeli Acheta domestica) om mutik. Vanast elli saviritsikit pia egan talomajan.
Kaeq viil
Katõgooria:Mutigaq
Tsivilisats'uun
250px|thumb|Machu Picchu, [[inka tsivilisats'uun|inka tsivilisats'ooni täht]] Tsivilisats'uun om inemiisi ütiskund üten näide kultuuriga. Tuu sõna tulõ ladinakeelitsest sõnast civis, miä tähendäs liinainemist. Et ütiskunda nimitädäq tsivilisats'oonis, piät sääl osaq inemiseq elämä liinon, piät olõma põllumajandus, piät olõma tiidläisi vai mõtlõjit nink inemiisi, kiä valitsõsõq suurõmbat jako tõisist, piät olõma kiri, usk, kunst ja raha.
Katõgooria:Ütiskund
Vergilius
Vergilius (Publius Vergilius Maro, 70 i.m.a. - 19 i.m.a.) oll' Vana-Rooma luulõtaja. Timä kõgõ tähtsämb teos om eepos "Aeneis".
Kõolump
Kõolump om lump Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Vergilius
Vergilius, Ovidius ja Horatius ommaq tuntuq ku kolm kõgõ tähtsämbät Vana-Rooma luulõtajat, kiäq ladina keelen kirotivaq.
Kõolump
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Kängämäe sulg
Kängämäe sulg om järv Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Vergilius
Katõgooria:Vana-Rooma luulõtajaq
Parimad lood 1970-1976
"Parimad lood 1970-1976" om vannu rahvalaulõ ümbresäädjä jats-ansambli "Collage" katsik-lasõrtsõõr, mink pääl säädeq neläst Võromaa eri kihlkundõst kogut (ja ütest seto) rahvalaulõst. Albom om ilmunuq 2002 aastagal, välläandja hyper.records.
Lahokülä (Laheda)
Lahokülä om külä Põlva kihlkunnan Laheda vallan Võro-Põlva tii veeren (Põlvahe 7 km, Võrolõ 18 km). Külän om kümmekund elämist ni tä jääs suurõsttiist hummogu poolõ. Lahoküläst põh'a poolõ jääs Andre külä, hummogu poolõ Sika külä, lõuna poolõ Himmakülä ja õdagu poolõ Koiolakülä. Külän om Kööbi bussipiätüs.
Parimad lood 1970-1976
Lasõrtsõõr I
(1.-20. säädnüq Vahuri Aarne, 17., 19. säädnüq Naissoo Tõnu)
Võrosuu külä (Võromõisa)
Võrosuu külä om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Parimad lood 1970-1976
Lasõrtsõõr II
(1.-21. säädnüq Vahuri Aarne, 22. säädnüq Naissoo Uno)
Võrosuu külä (Võromõisa)
Lätteq
Katõgooria:Võro valla küläq
Luut
Kaeq viil
Katõgooria:Vanaq mõõdiq
Tohvri oja
Tohvri oja om uja Karula kihlkunnan.
Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq
Kahr
pisi|Kahr Kahr vai pruunkaru (Ursus arctos) om murdja mõtselläi, kahrulidõ sugukunda kahru perrekunda kuuluv eläjide liht.
2022. aastal valiti kahr aasta eläjäs.
Katõgooria:Mõtsaeläjäq Katõgooria:Imetäjäq
Piirikõrdsi suut
Piirikõrdsi suut om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Laheda vald
Laheda vald om vald Võromaa keskpaigan. Suurõmb jago Laheda vallast jääs Põlva kihlkunda. Lahe ja Roosi küläq jääväq Kanepi kihlkunda. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulus Laheda vald Põlva maakunda.
Laheda vallast põh'a puul om Põlva vald, hummogu puul Veriora ja Lasva vald, lõuna puul Võro vald ja õdagu puul Kanepi vald.
Küläq
Laheda vallan om 21 küllä:
Himmakülä - Joosu - Koiolakülä - Koolitarõ - Kruuta - Lahe - Lahokülä - Lüüsi - Meltssaarõ - Mustajõõ - Mõrgi - Mäni - Naruskikülä - Ortuskülä - Roosi - Suurkülä - Tilsi - Vana-Koiola - Vardja - Vedo - Viuperä
Välislink
thumb|250px|right|Naruskikülä ja Himmakülä piir
Tsikkoja
Tsikkoja om uja Karula kihlkunnan.
Laheda vald
Välislink
Laheda vald
Tsikkoja
Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq
Pikksuut
Pikksuut vai Limpri suut om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
.et
.et om Etioopia internetitunnus, mink iist pidä huult Ethiopian Telecommunications Corporation. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1991.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Tõrduoja
Tõrduoja om uja Karula kihlkunnan.
Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq
Lepä
Lepä om mitmõ külä nimi.
Võromaal ommaq
Setomaal om
Rahmani Jan
Rahmani Jan (Jan Rahman) om sündünüq 30.07.1975 Võrol. Opnu Loosi 8-klassilidsõn koolin (1982-1990), Võro I keskkoolin (1990-1993) ja vähä aigu ka Tarto Ülikoolin aokirändüst (aastil 1993-2004). Tä om olnuq Tarto Nuuri Autoridõ Kuundisõn ja Võro Seldsin VKKF. Kõrraldanuq egäsugutsit võro keele ja kultuuri üritüisi (Kaika suvõülikooliq jm).
Kirotanuq (inämbüisi võrokeelitsit) luulõtuisi, näütemänge, arvustuisi ja niisama aolehejutukõisi. Võro kiilde pandnuq luulõtuisi (Laaksoneni Heli, Krulli Hasso) ja draamat (Shakespeare'i "Suvõüü unõnäo" käsitüüliisi stseene). Kirotanuq laulõ ja laulusõnno ansamblilõ Ummamuudu ("Kõnõtraat", "A mille", "Kloostrivein", "Mis uudist", "Ummamuudu liin"), Tuksami Jaagulõ ("Uni") ja ansamblilõ Viie pääle ("Uni", "Kuionu puu", "Puu palas", "Üü" jt).
Maailma edimädsel võrokeelitsel laulupidol "Uma Pido" lauliq kooriq mitund Jani tekste pääle kirotõdut laulu: "Kõnõtraat", "Kuionu puu", "Puupää rock'n'roll", "Perräjäänüq" (teksti autor ka Ilvese Aapo).
Raamaduq
Luulõtuisi, juttõ, arvustuisi jms avaldanuq aolehin Töörahva Elu, Võrumaa Teataja, Koit, Viruskundra, Uma Leht, Sirp, Postimees, Eesti Päevaleht, aokir'on Vikerkaar, Tuli & Savu, Täheke, Teater. Muusika. Kino. Juttõ ja luulõtuisi om ilmunu ka kogomigõn "Hea raamat" (NAK, Tarto 1998), "Emajõe kondor" (NAK, Tarto 2002), "Sano, tuuli" (Helsinki 2002). Luulõtuisi om avaldõt Võro-Seto tähtraamatin. Laulu "Kõnõtraat" sõnno ommaq avaldanuq pall’oq lauluraamaduq.
Väis'o
Väis'o om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Lätteq
Katõgooria:Võro valla küläq
Laheda valla lipp
Laheda valla lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Laheda valla lipp. Lipp om kinnütet 27. urbõkuu pääväl 1995.
Eesti liinaq
Eesti liino nimekiri lugõ üles Eesti Vabariigi täämbädse päävä liinaq. Pääle noidõ ommaq Eesti Tarto raho piiren (a Vinnemaa valitsusõ all) viil Irboska ja Iivaniliin (vai Jaaniliin). Innembide ommaq Eestin viil olnuq sääntseq liinaq nigu Mustla, Nõmme, Toompea ja Vana-Pärnu.
31. lehekuu päiv
31. lehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 151. päiv (liigaastagal 152. päiv).
Eesti liinaq
Kaeq viil
Katõgooria:Eesti liinaq
31. lehekuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Lehekuu
Maru järv
Maru järv om järv Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan. Tä om üts Keema järvist.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Õigustiidüs
Õigustiidüs om tiidüs õigusnormõ sisust.
Katõgooria:Õigustiidüs
.eu
.eu om Õuruupa Liido internetitunnus, mink iist pidä huult EURid. Tunnus võeti pruukmistõ 7. joulukuu pääväl 2005.
.eu internetitunnus om mõtõld egäle inemisele, firmalõ vai muulõ ütisüsele, kiä om Õuruupa Liidon.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.fj
.fj om Fidži internetitunnus, mink iist pidä huult University of the South Pacific. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1992.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Joulukuu 2006
2006 aastaga Joulukuu aigraamat.
Berlinsi Jesaja
Berlinsi Jesaja (,, 1909-1997) oll' Lätist perit inglüse filosuuf, üts tähtsämb 20. aastagasaa liberaalnõ mõtlõja. Tä sündü Riian juudi perren, mõnda aigu elli Vinnemaal ja 1921. aastagast Inglüsmaal.
Katõgooria:Läti inemiseq Katõgooria:Inglüsmaa inemiseq Katõgooria:Inglüsmaa filosoofiq
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2003. aastaga pääle
200px|thumb|
"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2003. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" nelätõistkümnes aastagakäük.
Nurmõlump
Nurmõlump om lump Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Küläoro järv
Küläoro järv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan Küläoro ja Juraski külä vaihõl.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Pügeri järv
Pügeri järv om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Naruskikülä
Naruskikülä om külä Põlva kihlkunnan Laheda vallan. Külän om paarkümmekund elämist. Naruskiküläst põh'a poolõ jääs Sika külä, hummogu poolõ Viinakualaan, lõuna poolõ Vana-Koiola mõts ni õdagu poolõ Ortuskülä ja Himmakülä. Külä õdagupoolitsõs piiris om Peri uja.
Kaeq viil
thumb|250px|right|Naruskikülä
Lätteq
Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq Katõgooria:Laheda vald
Külimitü järv
Külimitü järv vai Külümitü järv om järvekene Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan. Tä om Pedejä järvest veitse õdagu puul ja Kerigumäe järvest veitse lõunõõdagu puul.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
14. rehekuu päiv
14. rehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 287. päiv (liigaastagal 288. päiv).
Varõssõ oja
Varõssõ oja om uja Karula kihlkunnan. Tä juusk kur'a käe puult Ärnu jõkkõ paigan, kost Ärnu jõõ suuni om 5,5 km.
Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq
Prangõ suut
Prangõ suut om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
.fi
pisi|Soomõ kommunikatsiooniminiteeriümi .fi-internetitunnusõ turundamisõs tarvitõt tunnus. .fi om Soomõ internetitunnus, mink iist pidä huult Soomõ kommunikatsiooniministeeriüm (soomõ keelen Viestintävirasto). Tunnus võeti pruukmistõ 17. joulukuu pääväl 1986.
2005. aastaga süküskuust saa .fi tunnusõga aadrõssin pruukiq ka tähti å, ä ja ö.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Põllumajandus
Põllumajandus om eläjide ja luumõ kasutaminõ söögi, söödä, kivvu, kütte vai muu saamisõs.
Rasmusseni Anders Fogh
Rasmusseni Anders Fogh (Anders Fogh Rasmussen, sündünü 1953) om Taani poliitik. 27. märtekuu pääväst 2001 kooni 5. mahlakuu pääväni 2009 oll' tä Taani pääministri. 1. põimukuu pääväst 2009 om tä NATO pääsekretär.
Põllumajandus
Katõgooria:Põllumajandus
Rasmusseni Anders Fogh
Katõgooria:Taani poliitiguq
Lõõdla järv
Lõõdla järv [.Lyydla järv] vai Lõõdva järv om järv Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Lõõdla järvest nakkas pääle Antsla jõgi.
Vesi vaihtus ärq katõ aastaga.
Viieläjäq ja -kasvoq
Kallost om järven latikat, särge, ahunat, sudakut, haugõ ja angõrjat.
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Contra
Contra (Margus Konnula, sündünüq 22. urbõkuu pääväl 1974) om Võromaa luulõtaja. Tä om üles kasunuq ni eläs Urvastõn. 1999. aastast vabakutsõlinõ kiränik. 1997. aastast Tartu NAKi liigõq. 1998. aastast Eesti Kiränige Liido liigõq. Kuulus võro luulõtajidõ rühmä Viie pääle.
Elokäük
Oppõ Urvastõ Algkoolin 1981–1984, Kuldri 9-klassilitsõn koolin 1984–1989, Antsla Keskkoolin 1989–1992.
Aigu tiine Contra Eesti Piirivalvõn Piusa kordonin 1993–1994. Lühkeist aigu oll' Kuldrin inglüse keele oppaja ja kavvõmb aigo Urvastõ postimiis.
Eräelo
Contra om abielon Halligu-Konnula Airigaq, näil om kats poiga, Herbert (sündünüq 2001) ja Verner (sündünüq 2003).
Katõgooria:Võromaa inemiseq Katõgooria:Võro luulõtajaq
Cervantese Miguel
Cervantese Miguel (Miguel de Cervantes Saavedra, 1547-1616) oll' hispaania romaanikiränik, luulõtaja nink näütekiränik. Timä kõgõ tähtsämb teos om "Don Quijote", midä peetäs edimädses modernses romaanis nink ütes parõmbas romaanis, miä om kunagi kirotõt. Cervantes om pall'o mõotanuq hispaania kiilt.
Katõgooria:Hispaania inemiseq Katõgooria:Hispaania proosakiräniguq Katõgooria:Hispaania luulõtajaq Katõgooria:Hispaania näütekiräniguq
Laheda valla vapp
Laheda valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Laheda valla vapp. Vapp om kinnitet 27. urbõkuu pääväl 1995.
Vällänägemine
Sinitse kilbi pääl nõsõs alomadsõst serväst hõbõjõnõ vähk. Kuldsõn pähütsin om neli sinist linahäidset.
Seletüs
Vapi värmiq ja kujondiq tähistäseq puhast luudust, linakasotust ja sinist savvi. Kuldnõ pähüts viitas Põlva maakunna vapilõ. Linahäitsmide arv märk' valla maiõ pääl olnuq neljä mõisat.
Näkitiik
Näkitiik om lump Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
.fm
.fm om Mikroneesiä internetitunnus, mink iist pidä huult dotFM. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1995.
Raubatsi järv
Raubatsi järv om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
.fm
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Raubatsi järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Lordi
400px|thumb|Lordi, 2023 Lordi om Soomõ rokkansambli, miä tull' kokko 1992. aastagal.
Ansambli paistus silmä tuu poolõst, et püüne pääl kandvaq nääq maskõ ja kostüüme nink tarvitasõq püroteknikat. Soomõn sai Lordi tuntus 2002. aastagal ilmunu singliga "Would You Love a Monsterman?".
2006. aastagal võit' Lordi ärq Õurovis'ooni lauluvõigõlusõ saiõn rekordilidseq 292 punkti. Nii sai Lordist edimäne Soomõ artist, kiä om tuu võigõlusõ võitnuq.
Singliq
Katõgooria:Soomõ muusiga Katõgooria:Rokkansambliq
.fo
.fo om Fääri saari internetitunnus, miä võeti pruukmistõ aastagal 1993.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Belgiä
Belgiä Kuningriik (hollandi keelen Koninkrijk België, prantsusõ keelen Royaume de Belgique, s'aksa keelen Königreich Belgien) om Õuruupa riik. Belgiä naabrimaaq ommaq Prantsusmaa, S'aksamaa, Holland ni Luksõmburk.
Välislingiq
Katõgooria:Õuruupa riigiq
.fk
.fk om Falklandi saari internetitunnus, mink iist pidä huult Falkland Islands Development Corporation, sponsoriit Falklandi saari valitsus. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1997.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Hürüvä
Hürüvä külä om külä Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Mõnistõ ja Haani vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Laustoja lump
Laustoja lump om lump Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
1. piimäkuu päiv
1. piimäkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 152. päiv (liigaastagal 153. päiv).
Laustoja lump
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Vissi oja
Vissi oja om uja Karula kihlkunnan.
Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq
Lalli soodiq
Lalli soodiq ommaq järveq Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
15. rehekuu päiv
15. rehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 288. päiv (liigaastagal 289. päiv).
.fr
.fr om Prantsusmaa internetitunnus, mink iist pidä huult AFNIC. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1986.
15. rehekuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Rehekuu
.fr
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Vilimikuoja
Vilimikuoja om uja Karula kihlkunnan.
Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq
Naha külä (Mõnistõ)
Naha külä om külä Hargla kihlkunnan Mõnistõ vallan. Taa om Võromaa ja kõgõ Eesti kõgõ lõunapoolitsõmb külä.
Luhtõ järv
Luhtõ järv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Elevandiluurand
Elevandiluurand, ammõtlidsõlt Elevandiluuranna Vabariik, om Õdagu-Afriga riik. Elevandiluuranna pääliin om Yamoussoukro.
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
Kodoelläi
Kodoelläi om inemise puult kodostõt eläjide liht. Kodoeläjäq ommaq näütüses hopõn, lehm, tsiga, lammas, pini, kass, kodojänes.
Katõgooria:Kodoeläjäq
Ora järv
Ora järv om järv Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan. Tä om üts Keema järvist. Järvest juusk läbi Treisi oja.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Kõigel on kõigega seos
"Kõigel on kõigega seos" on Tamra Kaidu tett ja laulõt laulõ albom, kon pääl om võrokeeline "Päiv lännü" ja 15 eestikeelist luku. Albom om ilmunuq 2002. aastagal lasõrtsõõri pääl, välläandja ARM Music.
Inemiseq
Helüq võtsõq üles ja panniq kokko Kõlari Margo ja Liivaku Lauri
Raudjärv (Aheru)
Raudjärv om järv Karula kihlkunnan Taheva vallan.
Käärmanni Alfred
Käärmanni Alfred (Alfred Käärmann) elli elo lõpon Hargla kihlkunnan Mõnistõ vallan Saru külän. Tä oll' umal aol mõtsaveli ja om tuust kirotanuq mitmit raamatit. Alfred sündü 14. süküskuu pääväl 1922. aastagal Harglõn.
Raudjärv (Aheru)
Järvekene om õnnõ 0,1 hektari suurunõ ja tä om mõtsa sisen. Raudjärve lähkon om viil kats väikest järve - Haugjärv ja Türäjärv.
Käärmanni Alfred
1990. aastagal valiti Alfred Eesti kongressi liikmõs.
Raudjärv (Aheru)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
.ga
.ga om Gaboni internetitunnus, mink iist pidä huult Gabon Telecom. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1994.
Käärmanni Alfred
Katõgooria:Võromaa inemiseq Katõgooria:Võromaa mõtsaveleq
.ga
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Tammistu külä (Miiksi)
Tammistu külä om külä Räpinä kihlkunnan Miiksi vallan.
Välläseletüs
Välläseletüs vai ärqseletüs vai definits'uun om lausõq (vai mito lausõt), miä pand täpsehe paika vai piiritles vai seletäs vällä määntsegi mõistõ tähendüse. Säänest paikapandmist kutsutas välläseletämises vai ärqseletämises.
Hariligult seletedäs asi vällä nii, et üteldäs, määntsehe suurõmbahe kokko (sukku) tä kuulus ja miä om tuu as'a man tõisildõ ku muil sammasuku as'ol (muud).
Näütüseq
Katõgooria:Tiidüs
Descartes'i René
Descartes'i René (prantsusõ keelen René Descartes, ladina keelen Renatus Cartesius; 1596–1650) oll' prantsusõ filosuuf, matõmaatik ja kiränik. Tedä om kutsut muudsa filosoofia esäs. Matõmaatikan lõi tä analüütilidse geomeetriä.
Katõgooria:Prantsusmaa inemiseq Katõgooria:Prantsusmaa filosoofiq Katõgooria:Prantsusmaa matõmaatiguq Katõgooria:Prantsusmaa kiräniguq
Pardsilump (Hargi)
Pardsilump om lump Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
2. piimäkuu päiv
2. piimäkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 153. päiv (liigaastagal 154. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Piimäkuu
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2004. aastaga pääle
200px|thumb|
"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2004. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" viietõistkümnes aastagakäük.
Teedüs
Katõgooria:Võro-Seto tähtraamaduq
Cherubini Luigi
Cherubini Luigi (Luigi Cherubini, 1760-1842) oll' itaalia viiesepp. Tä sündü 14. süküskuu pääväl 1760 ja kuuli 15. urbõkuu pääväl 1842.
Välislink
Katõgooria:Itaalia inemiseq Katõgooria:Itaalia viiesepäq
Hugo Victor
Katõgooria:Prantsusmaa inemiseq Katõgooria:Prantsusmaa proosakiräniguq Katõgooria:Prantsusmaa luulõtajaq Katõgooria:Prantsusmaa näütekiräniguq
Velázqueze Diego
Velázqueze Diego (Diego Rodríguez de Silva y Velázquez; 1599–1660) oll' Hispaania barokiao kunstnik. Tä maalõ pall'o pilte inemiisist: Hispaania kuningaperrest, tõisist tähtsist õuruuplaisist ja lihtsist inemiisist. Timä tähtsämbäs tüüs om Las Meninas ("Hoovidaamiq", 1656).
300px|thumb|Las Meninas, 1656
Katõgooria:Hispaania inemiseq Katõgooria:Hispaania kunstniguq
Eritrea
Eritrea, ammõtlidsõlt Eritrea Riik, om Põh'ahummogu-Afriga riik. Eritrea pääliin om Asmara.
Majandus
300px|right|thumb|
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
Mudajärv (Kiigamäe)
Mudajärv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
.gd
.gd om Grenada internetitunnus, mink iist pidä huult AdamsNames, sponsoriir The National Telecommunications Regulatory Commission. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1992.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Kurów
Kurów om külä Lõunahummogu-Poolan, Puławy ja Lublini vaihõl, Kurówka jõõ veeren. Kurówin elli 2006. aastagal 2782 inemist. Katõgooria:Poola küläq
Tõõlinõ Jeesusõ Kerik
Tõõlinõ Jeesusõ Kerik (traditsioonilidsõn hiina kirän 真耶穌教會) om hindäperi Hiina kerik, miä om saanuq algusõ nelipühikerikust. Kerik luudi Pekingin 1917. Parhilla tüütäs taa 38 maal. Liikmit arvatas ollõv 1,5 mill'onat.
Pühä Vaim
Pühä Vaimu vastavõtminõ, minkast and tunnistust kiiliga kõnõlõminõ, and meile perändüseosa taivadsõn kuningriigin.
Ristmine
Viiga ristmine om sakrament pattõ maahamõskmisõs et vaim saasiq vahtsõmbas minnäq. Ristmine tulõ läbi viiäq luuduslidsõn elävän viin, näütüses jõõn, meren vai lätten.
Ristjä, kiä om joba inne saanuq Pühä Vaimu ristmise, juhatas ristmist Jeesusõ Krõstusõ nimel. Tuu kedä ristitäs tulõ allapoolõ painutõt pääga ja nägo allapoolõ üleni vette kasta.
Jalgo mõskminõ
Jalgo mõskmisõ sakrament võimaldas Jeesusõga üts ollaq. Tuu tulõtas meile kõikaig miilde armastust, pühädüst, alandlikkust, andisandmist ja tiinmist. Ega inemine, kiä om viiga ristit, piät laskma ummi jalgo Jeesusõ Krõstusõ nimel mõskõ.
Armulaud
Armulaud om sakrament, midä toimõtadas Jeesuse Krõstusõ surma mälehtüses. Tuu võimaldas meil ossa saiaq uma Esändä verest ja ihost nink ollaq timäga kuun nii, et mi saa egävedse elo ja meid pästetäs viimädsel kohtopääväl. Armulauda toimõtadas ega kõrd, ku tuu om võimalik. Armulaual tarvitõdas õnnõ ütte hapõndamata leibä ja viinamar'amahla.
Sabat
Sabatipäiv, säitsmes nädälipäiv (puulpäiv), om pühä päiv, minka Jummal õnnist' ja pühits'. Tuud peetäs Esändä armust Jumala luumisõtüü ja ärqpästmise mälehtüses, luutõn egävest puhkust tulõvadsõn elon.
Jeesus Krõstus
Jeesus Krõstus, Sõna, miä sai lihas, kuuli risti pääl patotsidõ lunastusõs, nõssi üles kolmandal pääväl ja läts' üles taivahe. Tä om inemkunna ainugõnõ Pästjä ja ainugõnõ tõõlinõ Jummal.
Pühä Piibli
Pühä Piibli, miä sais kuun Vanast ja Vahtsõst Tõstamendist, om Jumalast inspireerit, ainugõnõ pühäkirätõtõ ja krõstligu elo standard.
Ärqpästmine
Ärq pästetäs Jumala armust usu läbi. Uskliguq piät tugõma Pühäle Vaimule, et taotlõdaq pühhä ello, avvustaq Jumalat ja armastaq inemiisi.
Kerik
Tõõlinõ Jeesusõ Kerik, minka põh'and' Esänd Jeesus Krõstus Pühä Vaimu läbi "illadsõ vihma" aigu, om tagasi tennüq apostlidõaigsõ tõõlidsõ kerigu.
Viimädse päävä kohus
Esändä tõnõ tulõminõ toimus viimädsel kohtopääväl, kui tä tulõ kohot mõistma maailma üle: õigõq saavaq egävedse elo, aga hõelaq mõistõtas egäveste hukatustõ.
Katõgooria:Ristiusk
Sabbe Rudolf
Sabbe Rudolf (Rudolf Sabbe, 1894-1934) oll' sõamiis, vabahusristi saaja. Tä oll' Sabbe Augusti veli.
Elokäük
Sabbe Rudolf sündü 1894. a. Rõugõ kihlkunnan Pindi vallan Paidra külän Palo (Paidra-Palo) talon. Tä oll' ummi vanõmbidõ, talopidäjä Jaani ja timä naasõ Katri edimäne lats. Pääle paiklikku kuuli lõpõt' tä Võro liinakooli ja Petrogradi lipnikkõkooli. Võtt' ossa Edimädsest ilmasõast ja Vabahussõast. Joud' kaptõni avvoastmõniq, oll' kompanii ja pataljoniülemb. Sõan sai kats kõrda haavatus. Vabahussõan üles näüdät vaprusõ iist sai vabahusristi. Pääle sõta läts' reservi ja tüüt' Valga maakunnan politseinigun. Kuuli 1934. a. Valga maakunnan tubõrkuloosi kätte.
Koiolakülä
Koiolakülä om külä Põlva kihlkunnan Laheda vallan. Külä om Orajõõ keskjoosul ürgoro viiri pääl. Külän om paarkümmend elämist. Koiolaküläst põh'a poolõ jääs Meemaskülä, hummogu poolõ Himmakülä, lõuna poolõ Vardja külä ja õdagu poolõ Vedo külä.
Kuulsambaq inemiseq
250px|thumb|Koiolakülä
Innemuistinõ jutt
Kuis Vanapakan pöksegaq ja nõnarätikugaq kivva kand'
''Põlva kihlkunnah Pragi (mõisa)vallah Koiolaküläh IIvani talo nurmõh om kolm kivivarõmat, minkast rahvajutt niimuudu pajatas. Kõrra võtnuq Vanapakan hindäle nõvvos Koiolakülä ligidäle nurmõ pääle ütte templit vai liina asotadaq, koh tä kõgõ uma suguseldsigaq võinuq elläq. Tuu kotus olnuq katõ suu vaihhõl ja tuuperäst tälle väega miiltpite. Lännüq kah sõs tõnõ mehekene ehitüses kivva tuuma, agaq et täl parõmpat kivvavidämise abinõvvo olõ-s olnuq, sõs võtnuq tä pöksiq jalast ärq ja ajanuq mõlõmbaq seereq kivva täüs. Agaq sõski arvanuq Vanapakan, et tuu kuurma ütes kõrras viiäq viil pall'o väikene om. Võtnuq sõs uma nõnarätiku kah karmanist vällä, ollaq tuu kivva täüs laat'nuq, otsaq kokko sõlmanuq ja sõs nuuq niguq pähklikeseq käe otsa võtnuq, pöksiq kah kivvagaq ola pääle visanuq ja astnuq sõs õigõq tulitsõhõ Koiolakülä poolõ. Saanuq tä parajahe Iiivani talo nurmõ pääle, laulnuq joba külä kikkaq. Vanalpaganal prahvatanuq pöksiseereq lahki ja kõik kiviq sadanuq suurõ mürinägaq kattõ rukka maaha, kuna nõnarätikust maaha sadanuisist kivvast kolmas ruga saanuq. Tuustsaaniq olõ-iq Vanapakan sinnäq inämp tahtnuq templit ehitämä naata. Nuuq kolm kivivarist ommaq sääl nurmõ pääl viil nätäq, agaq mud'oki teedäq olõ-iq nuuq mitte muud ku vanaq kivikalmõq. Sääntseq jutuq ommaq iks kivikalmidõ kotsilõ.''
(Hurda Jakobi rahvaluulõ kogo I 9, 865/6 (179) - Suurkask A., 1898, võro kiilde pandnu Laanõ Valdis)
Võromaa suuq
Võromaa suuq ommaq inämbüisi väikoq ja näid om veidemb ku muial Eestin. Suurõmbaq suuq ommaq Luhasuu (Rõugõ kihlkunnan), Määräastü vai Miilva suu ja Meenikunno suu (Räpinä kihlkunnan) - nuuq ommaq päält 6000 aastaga vanaq. Kõgõ paksõmba turbakihigaq om Vällämäe alonõ suu (Rõugõ kihlkunnan) - 17 miitret.
Rüütle järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Molière
Molière (Jean-Baptiste Poquelin, 1622-1673) oll' prantsusõ näütekiränik ja näütelejä, kedä peetäs õdagumaiõ ütes kõgõ suurõmbas komöödiameistris.
Katõgooria:Prantsusmaa inemiseq Katõgooria:Prantsusmaa näütekiräniguq
Räimi järv
Räimi järv om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
.ge
.ge om Gruusia internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
16. rehekuu päiv
16. rehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 289. päiv (liigaastagal 290. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Rehekuu
Riidjärv
Riidjärv vai Riigjärv om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
.gf
.gf om Prantsusõ Guajaana internetitunnus, mink iist pidä huult ISP Net Plus. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1996.
Riidjärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
.gf
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Pol Pot
Pol Pot (sünnüperäne nimi Saloth Sar; 1925–1998) oll' Kambodža riigimiis ja verevide khmeere päälik.
Katõgooria:Kambodža inemiseq Katõgooria:Kambodža poliitiguq
Ärnu jõgi
Ärnu jõgi om jõgi Karula kihlkunnan. Tä juusk kur'a poolõ päält Väikeste Emäjõkkõ paigan, kost tuu suuni om 50,1 km.
Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq
Niilus
Niilus om jõgi Afrikan. Tä om pikkusõ poolõst tõõnõ jõgi maailmah (päält Amazonast). Innembide peeti kavva aigo Niilust maailma kõgõ pikembäs jõõs.
Katõgooria:Afriga jõõq
Etioopia
Etioopia, ammõtlidsõlt Etioopia Demokraatlinõ Liitvabariik, om Hummogu-Afriga riik. Etioopia pääliin om Addis Abeba.
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
Siimu lump
Siimu lump om lump Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Mudajärv (Pundsu)
Mudajärv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan Kerigumäe järve lähkon (tuust hummogu puul). Ligidäl ommaq viil Linnasjärv, Pundsu järv ja Kõrbjärv.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
.gg
.gg om Guernsey internetitunnus, mink iist pidä huult Island Networks. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1996.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Hainakuu 2008
2008. aastaga hainakuu aigraamat.
10. hainakuu päiv
Katõgooria:2008 Katõgooria:Hainakuu
3. piimäkuu päiv
3. piimäkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 154. päiv (liigaastagal 155. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Piimäkuu
Mustakao lump
Mustakao lump vai Mustakaivulump vai Mustkaiv om lump Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Joosu kuul
Joosu kuul oll' algkuul Põlva kihlkunnan Joosu mõisan (ildampa Aleksandri vallan). Täämbädses om kuul kinniq pant. Koolimaja Suurkülän om alalõ.
Montesquieu Charles
Montesquieu Charles (Charles-Louis de Secondat, baron de La Brède et de Montesquieu, 1689-1755) oll' prantsusõ poliitilinõ mõtlõja (filosuuf), kiä elli valgustusaol. Tä om kuulsa võimõ lahonpidämise teooria luumisõ poolõst, midä s'oo ilma aigu peetäs esiq hindäst mõistõtavas ja miä om sisse kirotõt pall'odõ riike põhisäädüisihe üle ilma. Tä võtt' tarvitusõlõ mõistõq feodalism ja Bütsandsi Impeerium.
Joosu kuul
Aolugu
Joosu küläkuul oll' olõman 1813. aastagal.
Montesquieu Charles
Katõgooria:Prantsusmaa inemiseq Katõgooria:Prantsusmaa filosoofiq
17. rehekuu päiv
17. rehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 290. päiv (liigaastagal 291. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Rehekuu
Sõmmõrpalo järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
.gh
.gh om Ghana internetitunnus, mink iist pidä huult Ghana Network Information Center, sponsoriit Network Computer Systems. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1995.
Saapasuut
Saapasuut om järv (Koiva jõõ vanajõgi) Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Aiju jõgi
Aiju jõgi vai Rõugõ jõgi vai Rõugu jõgi om jõgi Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Võhandu jõkkõ paigan, kost Võhandu suuni jääs 100,5 km.
Gabon
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
.gi
.gi om Gibraltari internetitunnus, mink iist pidä huult GibNEt. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1995.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Savijärv (Savijärve)
Savijärv om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2005. aastaga pääle
200px|thumb|
Savijärv (Savijärve)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2005. aastaga pääle
"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2005. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" kuvvõtõistkümnes aastagakäük.
Mutsu järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2005. aastaga pääle
Teedüs
Katõgooria:Võro-Seto tähtraamaduq
Varõsjärv
Varõsjärv om järv Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Väikene Emäjõgi
Väikene Emäjõgi vai Väikene Imäjõgi om jõgi Tartomaal (Sangaste ja Rõngu kihlkunnan) ja Võromaal (Karula kihlkunnan). Tä nakkas pääle Pühäjärvest ja juusk Võrtsjärve lõunõotsa. Alambjoosul om tä Tarto- ja Mulgimaa piiris. Võromaalõ jääs timäst õnnõ väikene jupikõnõ Iigastõ kandin.
Väikene Imäjõgi om jõgi Eestin. Väikene Imajõgi om 82 km pikk. Jõgi nakkas pääle Otõmpää korgõltmaalt Pühäjärvest ja juusk sisse Võrtsjärve lõunõotsa. Jõõ alostus ja lõpp ommaq tõõnõtõõsõst 24 km kavvusõn. Väikene Imajõgi om tervehnä Valga maakunnan, a uma alombadsõn otsan om tä aoluulidsõ Tarto- ja Mulgimaa piiris. Jõõ alostus om läteq, miä om 115 miitret üle merepinna ja lõpp 34 miitret üle merepinna. Sadaminõ om 81 miitret vai 0,98 miitret kilomiitre kotsilõ.
Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq Katõgooria:Sangaste kihlkunna jõõq Katõgooria:Rõngu kihlkunna jõõq
4. piimäkuu päiv
4. piimäkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 155. päiv (liigaastagal 156. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Piimäkuu
.gl
.gl om Gröönimaa internetitunnus, mink iist pidä huult TELE Greenland A/S. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1994.
Surmasuut
Surmasuut om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
.gl
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Allumäe uja
Allumäe uja om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk läbi Maiori järve ja lätt Murati järve.
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Mäenurmõ lump
Mäenurmõ lump om lump Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Surmasuut
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Holsta uja
Holsta uja om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Isknä jõkkõ paigan, kost Isknä jõõ suuni om 17,6 km.
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Väiku-Keema järv
Väiku-Keema järv om järv Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan. Tä om üts Keema järvist.
Järvest juusk läbi Treisi oja.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Hundioja
Hundioja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Voltaire
Voltaire (François-Marie Arouet, 1694-1778) oll' prantsusõ valgustusao filosuuf, kiränik, esseist, deist. Tä kaits' kodanikuvabahuisi, muuhulgan usuvabahust ja kauplõmisvabahust. Voltaire oll' viläkas kiränik, kiä kirot' egasugutsit kirätöid: näütemänge, luulõt, romaanõ, esseid, aoluuliidsi ja tiidüsliidsi töid, üle 20 000 kirä nink inämb ku 2000 raamatut ja pamfletti.
Katõgooria:Prantsusmaa inemiseq Katõgooria:Prantsusmaa filosoofiq Katõgooria:Prantsusmaa kiräniguq
Oroniidü lump
Oroniidü lump om inemise tett lump Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
.gm
.gm om Gambia internetitunnus, mink iist pidä huult NIC.GM. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1997.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
5. piimäkuu päiv
5. piimäkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 156. päiv (liigaastagal 157. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Piimäkuu
18. rehekuu päiv
18. rehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 291. päiv (liigaastagal 292. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Rehekuu
Türnä järv
Türnä järv om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Räpinä kihlkunna suuq
Räpinä kihlkunna soiõ nimekiri lugõ üles Räpinä kihlkunna suuq.
A E H I K L M N O P R S T V
Ermeli lump
Ermeli lump [.Ermeli lump] om lump Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan.
Vanajõgi
Vanajõgi om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Guinea
Guinea, ammõtlidsõlt Guinea Vabariik, om Afriga riik. Guinea pääliin om Conakry.
Hütü
Hütü om külä Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Paali järv
Paali järv [.Paali järv] om järv Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Vanajõgi
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Guinea
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
Hütü
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Mõnistõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Ermeli lump
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
.gp
.gp om Guadeloupe internetitunnus, miä võeti pruukmistõ aastagal 1996.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Hurda oja
Hurda oja om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk kur'a käe puult Mustajõkkõ paigan, kost Mustajõõ suuni om 49,8 km.
Assisi Franciscus
Assisi Franciscus vai Franciscus Assisist (Giovanni Francesco Bernardone, 1181 vai 1182 - 1226) oll' itaalia usumiis, katoliikligu Frantsiskaani ordo luuja.
Hurda oja
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Assisi Franciscus
Franciscus om eläjide, tsirkõ, luudusõ ja Itaalia kaitsõpühälik.
Katõgooria:Itaalia inemiseq Katõgooria:Itaalia usumiheq Katõgooria:Katoligu pühäliguq
Jakapi järv
Jakapi järv om järv Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Palandniidü lump
Palandniidü lump vai Palandniidü järv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Jaanimäe (Haani)
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
.gq
.gq om Ekvatoriaal-Ginea internetitunnus, mink iist pidä huult GETESA. Tunnus võeti pruukmistõ 1997. aastagal.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Vanakoiv
Vanakoiv om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
.gn
.gn om Ginea internetitunnus, mink iist pidä huult PSGnet, sponsoriir Centre National des Sciences Halieutiques de Boussoura. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1994.
Vanakoiv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
.gn
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
19. rehekuu päiv
19. rehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 292. päiv (liigaastagal 293. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Rehekuu
Kallastõ järv
Kallastõ järv vai Kärssinä järv om järv Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Villigä
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Mõnistõ valda.
Lätteq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Palandulump
Palandulump om lump Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Huudva oja
Huudva oja om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk hää poolõ päält Pärlijõkkõ Ruuksu külä man, kost Pärlijõõ suuni om 16 km.
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
.gr
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Kangru järv
Kangru järv vai Kangro järv om järv Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
.gs
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Tarto gümnaasium
Tarto gümnaasium oll' poiglatsi kroonukuul Tarton, miä tüüt' 1804–1918. 1804–1890 oll' kooli amõtlinõ nimi Tarto Kubõrmangogümnaasium ja 1904–1918 Tarto Aleksandri Gümnaasium. Algul oll' 3-klassilinõ, vaihhõpääl 5- ja 7-klassilinõ ni aastagast 1890 8-klassilinõ. Tarto gümnaasium oll' klassikalidsõ opikavaga Eesti kõgõ suurõmb keskkuul, miä and' 1809–1917 Tarto ülikuuli immatrikuleeritüist eesti üliopilaisist põhilidsõ osa (40,1%). Gümnaasium lõpõt' tegevüse 1918. 1919 anti koolimaja üten eestläisist opilaisiga Treffneri gümnaasiumilõ.
Tarto gümnaasiumin ommaq opnuq Akeli Friedrich, Faehlmanni Friedrich Robert, Hessi Germain Henri, Hurda Jakob, Parroti Johann Jakob Friedrich Wilhelm, Schrencki P. L., Struwe Otto Wilhelm, Suitsu Gustav jt.
Vomsu suut (Harglõ)
Vomsu suut om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
.gt
.gt om Guatemala internetitunnus, mink iist pidä huult Universidad del Valle de Guatemala. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1992.
Ginea-Bissau
Ginea-Bissau, ammõtlidsõlt Ginea-Bissau Vabariik, om Õdagu-Afriga riik. Ginea-Bissau pääliin om Bissau.
Välislingiq
Katõgooria:Afriga riigiq Katõgooria:Afriga maaq
.gt
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
6. piimäkuu päiv
6. piimäkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 157. päiv (liigaastagal 158. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Piimäkuu
Vomsu suut (Kalli)
Vomsu suut om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Kanepi kihlkunna suuq
A E J K L M N P S T U V
Jaama oja
Jaama oja om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk kur'a poolõ päält Mustajõkkõ.
Harglõ kihlkunna suuq
Harglõ kihlkunna soiõ nimekiri lugõ üles Harglõ kihlkunna suuq.
Jaama oja
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Harglõ kihlkunna suuq
A E J K L M N P S T U V
.gu
.gu om Guami internetitunnus, mink iist pidä huult Guam Network Information Center. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1994.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq