cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Sarkozy Nicolas
Sarkozy Nicolas (Nicolas Sarkozy sünnünimega Nicolas Paul Stéphane Sárközy de Nagy-Bocsa; sündünüq 28. vahtsõaastakuu pääväl 1955 Pariisin) om Prantsusmaa hüäpoolinõ poliitik, Prantsusmaa president ja Andorra vürst 2007. aastagast. Tä om olnuq Prantsusmaa siseministri ja konsõrvatiivsõ eräkunna (UMP) kandidaat Prantsusmaa 2007. aastaga presidendivalimiisil, miä tä ärq võit'.
Sarkozy om esä puult ungarlanõ ja imä puult juut.
Katõgooria:Prantsusmaa inemiseq Katõgooria:Prantsusmaa poliitiguq
Saviuja (Vahtsõliina)
Saviuja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Liiva (Sõmmõrpalo)
Liiva om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Lätteq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Roka Antti
Rokka om soomõ kultuurin häste tunnõt, arketüüpne tegeläne.
Tegeläne
Rokka om päält 30 aastaganõ põlluharija Kar'ala maakaalalt, kon om tä naanõ ni kolm last. Rokka ni timä naabri Susi ommaq tävvendüsmeheq, kiä tuvvas Jakusõtta. Rokka om üts parõmbit väeosa sõamehi, a võimadu inemine, kiä kõnõlõs ülembile vasta ja ütles näile kõik aig sinä. Rokka om lihtsä miis, kiä kõnõlõs ar'ala murrõt toimõndas umma mudsu perrä. Sõan om timä perrä õnnõ kats võimalust: tapaq vai saaq esiq tapõtus.
Kujotaminõ
1955. aastaga filmin mänge Rokkat 35-aastaganõ näütelemist õnnõ harrastav Tolvasõ Reino, kiä oll' ainukõnõ kandidaat, kiä Kar'ala murrõt mõist.
1985. aastaga filmin mänge Rokkat 46-aastaganõ Liski Paavo.
Louhimiehe Aku 2017. aastaga filmin mänge Rokkat 49-aastagnõ Aho Eero.
Suurjärv (Rõugõ)
Suurjärv vai Rõugõ Suurjärv om järv Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan Rõugõn.
Timä kõgõ sügävämb kotus om 38 miitret, tuuga om tä Eesti kõgõ sügävämb järv.
Järve vesi vaihtus ärq 4 kõrda aastagan.
Saint Vincent ja Grenadiiniq
Saint Vincent ja Grenadiiniq om saarõriik Kariibi mere ja Atlandi suurõmere vaihõl. Saint Vincenti ja Grenadiine pääliin om Kingstown.
Välislingiq
Katõgooria:Põh'a-Ameeriga riigiq Katõgooria:Põh'a-Ameeriga maaq
Päältkäänüs
Päältkäänüs vai mantütlejä vai ablatiiv om käänüs, mink päämäne mõtõq om näüdädäq minemist minkagi päält: toolilt, sainalt, talolt.
Pärnu kihlkund
Välislink
Katõgooria:Pärnu kihlkund Katõgooria:Pärnomaa kihlkunnaq Katõgooria:Pärnomaa
Päältkäänüs
Päältkäänüs võro keelen
Päälkäänüsse lõpp om võro keelen -lt, miä pandas mano umakäänüssele: kuldsõlt, saapalt, keelelt. Sakõstõ pruugitas päälekäänüsse asõmal hoobis peräsõnna päält, käest vai mant: lavva päält, imä käest, kao mant.
Alandi-Vernigu Erika
Alandi-Vernigu Erika (Erika Aland-Vernik, sündünüq 3. mahlakuu pääväl 1913 Koorastõ vallan, Võromaal, kooluq 25. lehekuu pääväl 2001 São Paulon, Brasiilian) oll' eesti näütekiränik, luulõtaja, proosakiränik ni tekstiilikunstnik.
Tiksijärv
Tiksijärv om järv Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Päältkäänüs
Lätteq
Iva, Sulev 2007. Võro kirjakeele sõnamuutmissüsteem. Dissertationes Philologiae Estonicae Universitatis Tartuensis, 20. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. Katõgooria:Käänüsseq
Alandi-Vernigu Erika
Tä sündü Koorastõ vallan Kusto Tammõ talon möldro tütren. Tä opsõ Otõmpää Gümnaasiumin. Läts 1938. aastagal Vernigu Jürile mehele, katõkõsõ sõitsõq näq Brasiiliahe. Kuuli 2001. aastagal São Paulon Brasiilian. Katõgooria:Eesti kiräniguq
Tiksijärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Sindi
thumb|300px|Kaehus Sindi liina pääle üle Pärno jõõ ja Sindi sulu pisi|Sindi raatus Sindi om liin Tori vallan Pärno maakunnan. Sindi om Pärno jõõ kura perve pääl. Tuu om 14 kilomiitret edesi Pärnost.
Rahvastik
Sindin elli 2011. aastagal 4076 inemist.
Koolitus
Sindin ommavaq Sindi Gümnaasium, Sindi latsiaid ni Sindi Karl Rammi nimeline Muusigakuul.
Kaemist väärt kotusõq
Sääl ommavaq ehitüskunstilidsõlt väärtüslik Sindi raudtiijaam, Sindi raatus ni Sindi-Lodja sild.
Liinan ommavaq Sindi lutõri kerik ja Sindi õigõuso kerik.
Viiral Pärno jõõ hääl pervel om Eesti kõgõ vanõmb elokotus Pulli.
Sammamuudu om kaemist väärt kotus Sindi Gümnaasiumi vana verrev hoonõq.
Kaeq viil
katõgooria:Eesti liinaq
Handimiku
Handimiku om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Thimphu
Thimphu (ka: Thimbu) om Bhutani pääliin ja riigi kõgõ suurõmb liin.
Juuta
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Taheva vald
Harglõ
Harglõ om külä Taheva vallan Harglõ kihlkunnan. Külä om Harglõ oja veeren. Arvada, et tuu perrä om tä ka uma nime saanuq. Saman om tä ka Võro-Valga suurõtii veeren.
Kaeq viil
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Taheva vald
1960
1960. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10173. aastak sirvikallendri perrä.
Kahkva mõisa
Kahkva mõisa oll' mõisa Räpinä kihlkunnan Võromaal. 1914. aastagal oll' mõisa Võrost 34 kilomiitri kaugun, Mädäjõõ veeren.
Kahkva nimme om edimäst kõrda nimetet 1558. aastagal (Kachtkiwa). 1582 oll' seo (Chochowa) Räpinä mõisa osa. Räpinä mõisast eräldet 1738. ja 1744. aastaga vaihõl, oll' seost aost Räpinä kõrvalmõisa.
1826 saie Kahkva rüütlikunnamõisas. Kahkva rüütlikunnamõisal oll' kats kar'amõisa: Lepiku (Leppiko) ja Võika (Woitka).
1841 saie mõisaq Friederike poig Karl von Knorring. 1867 saie Kahkva umalõ timä poig Arthur von Knorring, kiä mass' taa iist 150 000 ruublit. Päält tedä saie Kahkva mõisaherräs G. von Knorring. 1909 oll' Kahkvan mõisnigus Woldemar von Knorring, kiä oll' viimäne umanik inne maa ümbrekõrralduisi 1919. aastagal.
Katõgooria:Mõisaq
Tika
Tika om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Miss'o valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Asi Vello
Asi Vello (Ergav-Vello Asi, sündünüq 18. rehekuu pääväl 1927 Vanan-Saalussõn, kooluq 20. märtekuu pääväl 2016) oll' eesti sisearhitekt ni Eesti Kunstiakadeemiä emeriitprohvesri. Oll' Tammõ Väinoga üten üts modernistligu sisekujondusõ kavandajist.
Latsõpõlv
Asi Vello sündü Võromaal Saalussõ vallan Vana-Saalussõ külän. Timä vanõmbaq olliq peri Võromaalt, imä oll' talopedäjä, esä oll' käsitüüline. Katõgooria:Eesti arhitektiq
Taškent
Taškent (usbeki keelen Toshkent) om Usbekistani pääliin (aastagast 1930).
Katõgooria:Usbekistan Katõgooria:Pääliinaq Katõgooria:Aasia riike pääliinaq
Kalli
Kalli om külä Taheva vallan Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Taheva vald
Afriga Liit
250px|pisi|Afriga Liido maaq Afriga Liit (inglüse keelen African Union) om valitsuisivaihõlinõ organisats'uun, kohe kuulus 55 Afriga riiki. Tä om luud 9. hainakuu pääväl 2002.
Katõgooria:Riikevaihõlidsõq organisats'ooniq
Lilli-Annõ
Lilli-Annõ om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
pisi|vasakul|Heimtali kerik
Katripäiv
Katripäiv om 25. märdikuu, võro ja eesti rahvakallendri tähtpäiv, miä om saanuq nime Aleksandria pühägu Katariina mälehtüspäävä perrä.
Lilli-Annõ
Lätteq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Siksälä uja
Siksälä uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan. Tä nakkas pääle Mustastjärvest, juusk läbi Sika sulu ja joud hää poolõ päält Pedejä jõkkõ.
Katripäiv
Perimüs
10. aastagasaal jäi pühä Katariina mälehtüspäiv pidämä 25. märdikuu päävä pääle. 12. aastagasaas oll' legend Katariina kotsilõ tõlgit tollõaoliidsihe tähtsämbihe kiilihe ja timä kõrd-kõrrast suurõmba populaarsusõ avvus pühitsedi ka kerikiid ja naiskloostriid.
Siksälä uja
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Katripäiv
Eesti
Eestihe jõudsõ katripäiv üten ristiusoga 12. aastagasaal, ku kotusõpäälitsest süküstöie pühäst sai pühä Katariina mälehtüspäiv vai katripäiv. Katripäivä peeti naisipühäs, tuuperäst et tollõs aos lõpõtivaq naasõq nuuq välätüüq, miä olliq köüdetüq kar'akasumisõga.
Katripäävä tähtsämbäs osas om katrisandin käümine, miä om peri aost, ku müüdä maad käveväq ringi annõtuisi korjavaq kluustridõ mungaq, kiä tarvitivaq ummi laulõ seen ladinakiilset sõnna sanctus („pühä“) ja kiä suuvsõvaq perrerahvalõ hääd vilä-, kar'a- ja perreõnnõ. Tuuperäst arvataski, et eestiperäne „katrisant“ tulõnõs pühä Katariina (Katri) sandõst.
Haki
Haki om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Katripäiv
Eesti
Eestläisil käveq katrisandõs tütriguq, kellel olliq puhtaq valgõq rõivaq sällän, miä hindäst mõista tähend' piimä (legendi perrä juuskõ pühäku hukkamisõ aigu timä kihäst vere asõmõl piim) ja Katariina mõttidõ neüdüslikku puhtust. Piimä köüdeti ka kar'akasomisõ ja sünnütäjide naisiga.
Haki
Külän om Kundsamägi ja om olnuq Kundsamäe ohvritamm.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Katripäiv
Kumbõq
Eestläisi jaos om katripäiv olnuq täüs mitmit kumbit, näütüses pöeti tuul pääväl lambit ni oodõti kar'aõnnõ (vanasõnagi ütles: Mart üle maa, Katri üle kar'a).
Katrisandiq
Häste tunnõt katrikommõq om katrisandin käümine ehk katri juuskminõ. Tuu om sääne: inne katripäivä ehk katripuulpäävä mindäs maskeeritült laulu ja pillimängoga külä pääle käümä. Ussõ takan küsütäs tervitüslaulu perrä tarrõ tulõgi lupa. Ku luba käen, küsüteldäs perrerahvast, andas mõistatuisi arvadaq, pritsitäs vett ja visatas villä. Ku anniq käen, lauldas tennämislaulu ja ärqminnen jumalagajätmise laulu.
Muijal maailman
Pühä Katariina oll` katoliiklusõn üts` nelätõistkümnest  hädän avitajast, minkperäst ülistiväq tedä nii priistreq ku poeediq.
Tuust kumbõst tull' kõnnõkiilde ütlemine „Katariinalõ mütsü päähä pandma“ (coiffer sainte Catherine), tähendüsega „vallalinõ ollaq ka viil 25-aastadsõlt“. Naisi, kiä keskaol säänestmuudu pühhist ossa saivaq, kutsuti Prantsusmaal Catherinette'es. Peränpoolõ mütsü päähä pandmisõ kommõq kattõ, a viil täämpädsel päävälgi kandvaq üle 25-aastadsõq naasõq, kiä lääväq katriballilõ, esimuudu hindätettüt mütsü, miä näütäs näide vallalidsust ja köüdüst pühä Katariina mütsü päähäpandmisõga.
Vällänlingiq
Katõgooria:Võro rahvakallendri
Bahrein
Bahrein vai Bahreini Kuningriik om saarõriik Aasian Pärsiä lahõn.
Välislingiq
Katõgooria:Bahrain Katõgooria:Aasia maaq Katõgooria:Aasia riigiq
Trinidad ja Tobago
Trinidad ja Tobago, ammõtlidsõlt Trinidadi ja Tobago Vabariik, om saarõriik Kariibi meren Ameerikan. Trinidadi ja Tobago pääliin om Port of Spain.
Põlva rajuun
Põlva rajuun oll' Eesti NSV valitsõmisütsüs. Tuu luudi 1950. a. 1. rehekuu pääväl, ku Eestin tetti aastasato püsünüisi maakundõ asõmõlõ rajooniq, miä olliq maakundõst vähämbäq.
Trinidad ja Tobago
Välislingiq
Katõgooria:Põh'a-Ameeriga riigiq Katõgooria:Põh'a-Ameeriga maaq
Põlva rajuun
Kaeq viil
Katõgooria:Eesti NSV valitsõmisütsüseq
Suuruja
Suuruja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Lilli
Lilli om külä Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Kaeq viil
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Sõmmõrpalo vald
Koikkülä
Koikkülä om külä Taheva vallan Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Taheva vald
Tõugjärv
Tõugjärv om järv Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Sorbi keeleq
pisi|Sorbõ ala Sorbi keeleq ommaq kats väikeist slaavi kiilt, miä kuulusõq õdaguslaavi kiili harro. Nuuq keeleq ommaq S'aksamaa õdagujaon, Lusaatian, elävä slaavi põlisrahva, sorbõ, imäkeeleq. Vanast nimitedi noid kiili ka vendi vai lusaatia keeles. Nä omma küländ üttemuudu tõisi õdaguslaavi kiili, tt tšehhi, slovaki, poola ja kašuubi keelega.
Mitu aastagasata om kõrvuisi olnu kats sorbi keele varianti, kinkal om kummalgi uma kiräkiil: ülembsorbi kiil ja alambsorbi kiil. Ülembsorbi kiilt kõnõlõs umbõs 25000 inemist Saksimaa liidumaal, seovasta alambsorbi kiilt kõnõlõs umbõs 7000 inemist Brandenburgi liidumaal. Alambsorbi kiil om suurõn osan ohon, selle et inämbüs imäkeele kõnõlõjit om üle 70 aasta vanaq ja kiilt noorõmbilõ põlvilõ inämb edesi ei annaq. Ülembsorbi kiil, miä om veidemb ohon, om ainukõsõs opikeeles sorbi koolõn.
S'aksamaal ommaq nii ülembsorbi ku ka alambsorbi kiil tunnistõduq vähämbüskeeleq. Mõlõmbal keelel om Lusaatian s'aksa keele kõrval ammõtligu keele staatus. Ülembsorbõ keskusõs om Budyšini liin (s'aksa keelen: Bautzen). Liinan om sorbi kiilt egäl puul nätäq tiisilte pääl ja ka huulidsanimmin. Alamsorbi kultuuri keskusõs loetas Chóśebuzi liina (s'aksa keelen: Cottbus).
Katõgooria:Indoõuruupa keeleq katõgooria:S'aksamaa
Mida rahvamälestustest pidada
Teedüs
Katõgooria:Raamaduq, kon seen võro kiilt Katõgooria:Hurda Jakobi raamaduq Katõgooria:1989 raamaduq
1959
1959. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10172. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1959
Landesveeri sõda
Landesveeri sõda vai Landeswehri sõda oll' tuu jago Vabahussõast, kon Eesti väeq võitliq Lätin S'aksa väe vasta, mink hulka kuuluvaq baltis'akslaisi armee Landeswehr (Landesveer) ja S'aksamaa s'akslaisist Rauddiviis. Landeswehri sõda kest' 1919 aastaga 5. piimäkuu pääväst 3. hainakuu pääväni.
Urbõkuun 1919 oll' Landesveerin joba 4500 ja Rauddiviisin 4000 vabatahtlikku. Läti säädüslidsel valitsusõl oll' Kuramaal õnnõ 1400 miist, kiä sõalidsõlt olliq kah allutõt von der Goltzilõ. Noidõ joudõga läts' tä pääletungilõ ja puhast' Kuramaa verevist. 16. mahlakuu pääväl kukutiq landesveerlasõq Ulmanisõ ja panniq timä asõmõlõ s'aksasõbraligu Niedra Andrievsi valitsusõ. 22. lehekuu pääväl lei Landesveer verevä väe Riiast kah vällä, a Läti säädüsline Ulmanisõ valitsus pidi jäämä pagulustõ inglüse laiva pääle. Timä sõalidsõs jovvus oll' õnnõ Eeestin luud Põh'a-Läti brigaat: kolm polku, kolm patareid ja kats eskatroni, kokko 9800 miist. Eestläisi abiga vabastiq nääq Põh'a- ja Hummogu-Läti.
Eesti ja Landesveeri väeq naksiq tõõnõtõõsõlõ ligembäle joudma. Kuna eestläseq olliq Lätin säädüslidse valitsusõ kutsõl, määräs' Laidoner piiri minkast Landesveer es olõs tothnuq üle tullaq. A 5. piimäkuu pääväl rünnässiq nääq kontrollsõidol olnut Eesti soomusrongi. Sõda Vabahussõa kolmandal väerõnnal oll' alanu.
Vaindlanõ oll' S'aksa välläoppõ, vaprusõ ja tehnikaga tõsitsõmb vastanõ ku verrev vägi. Baltis'akslasõq olliq tan elänüq 700 aastakka, tahtõ juurdunuq ja naanu taad maad ummamuudu armastama. Saman peiväq nääq hinnäst põlitsist elänigest eestläisist ja lätläisist parõmbas. Baltis'akslaisi ja heränüisi põlitsidõ rahvidõ vastansais kasvi paratamatus kokkopõrkõs. Tuudaigu elli Baltikumin 2,5 miljoni lätläse ja eestläse kõrval 162 000 s'akslast. Landesveer pand' uma luutusõ tehnilidse üleolõki ja S'aksamaa abi pääle nink alahinnas' Eesti sõalist joudu.
1919. a. piimäkuun oll' Eesti Rahvaväen 85 000 miist, miä jagonõsi kolmõs diviisis. 1. diviis oll' Põh'arõnnal Soomõ lahõ ja Peipsi vaihõl, 2. ja 3. diviis olliq Lõunõrõnnal Pihkva järvest Õdagumereni. Pääle suurtpääletungi olliq Eesti diviisiq kavvõn välänpuul Eesti piire. Vastavalt olukõrralõ tugõvdõdiq näid laivastigu, soomusrongõ ja ratsaväega. Landesveeri sõa aigu eräldediq ärq 2. diviisi tannõr Lõunõhummogu väerõnnas. Lõunõrõnna nimi jäi 100 km pikutsõlõ lõigulõ Valgast mereni. Sääl võidõl' 3. diviis kindral Põdderi ja staabiülembä polkovnik Reegi juhatusõl.
3. diviisi tugõvdõdiq 1. ja 2. diviisi ütsüisiga, Kupõrjanovi pataljoni, Kalõvi malõva ja nelä soomusrongiga. Sõamiihi arv oll' kummagi poolõ pääl piaaigu sama, küündüden üten reservega 20 000-ni, a tehnigan oll' Landesveeril ülekaal suurtükke, kuulipildjide, linnukidõ ja miinipildjide poolõst. Perämäidsi eestläisil olõki-s.
Edimält saiq Eesti väeq lüvväq. 10. piimäkuu pääväl tetti kümnes pääväs vaheraho. Eesti valitsus nõud', et kokkoleppel Läti valitsusõga piät s'aksa väeq Põh'a-Lätist ärq minemä. Egal juhul mitte ligembäle ku 35 km Eesti väkile tulõma. Inglasõq ja prantslasõq kah toetiq tuud, et s'akslasõq piät Baltikumist lahkuma. Joba 19. piimäkuu päävä õdagu naas' Landesveer pääle minemä ja saigi algul edumaa, eestläseq tõmbsiq tagasi. A Rauddiviis, miä läts' Pärno poolõ, piätediq kinniq joba õigõq pia 20. piimäkuu pääväl Lemsalu man. Tuu lahing, midä tundas Võnnu lahingu nime all, kest' 20., 21. ja 22. piimäkuu pääväl - piaaigu kolm üüd päivä. Nii et egaq puhkust pall'o es olõq, üts rägistämine ja matõrdaminõ. Ja sõs murti läbi S'aksa Landesveeri sõaliin üüse vasta 23. piimäkuu päivä. 23-nda hummogu joudsõq Eesti väeq Võndu (Cesisehe), kost Landesveer taganõsi paanilidsõlt vällä Riia poolõ. Nii et üts Landesveeri ohvitser es saaq mud'o kõrda, ku pand' rongi katussõ pääle kuulipildja ja tulist' ummi miihi ja kammand' kõvva: "Kõik rivvi võtta, järekõrran tulõt rongi pääle, mitte ei tormaq ülepääkaala! Ja tõõsõq pandvaq niikavva eestläisile vasta ku rongiq saavaq täüs!" Ja nii sõs päst' olukõrra, mud'o olõs sääl tulnuq täütsä katastroof.
300px|thumb|22. piimäkuu päiv 1919 [[Lätin. Pihlõnõ - S'aksa vägi, roosa - Vinne vägi (inämbläseq), kõllanõ - Läti vägi, lilla - Eesti vägi]]
Kindral Põdder oll' tuukõrd Valgan uman staabin. Ku tä sai kuuldaq, et Võnnu om Eesti väki puult ärq võet, sõs tä hüpäs' rõõmsahe pistü ja ütel': "Täämbäne päiv om Võidupühä! Kõigin liinon ja küllin, kon ommaq Eesti väeq seen, piät heiskama sinimustvalgõ lipu ja kõrraldama paraadi." Tuud sõs tettigi ja pääle Vabahussõta unõhtõdiq tuu ärq 1936. aastagani. Sõs ku Päts sai võimo tävvelidselt hindä kätte, and' tä vällä dekreedi: 23. piimäkuu päivä tulõ pühitsedäq ku Võidupühhä, miä om võrdväärne 24. radokuu pääväga. 24. radokuu pääväl ommaq sõaväeparaadiq ja Võidupühäl Kaitsõliido paraadiq.
Edesi läts' eestläisi võidokäük lõunõhe. Piimäkuu lõpon ja hainakuu alostusõn murti läbi katõkõrdnõ kaitsõliin Riia iin ja Eesti laivastik vallut' Väinä (Daugava) jõõsuu. S'akslasõq lõpõtiq vastapandmisõ. 3. hainakuu päävä hummogu kell 3.30 kirotõdiq Strazde koolimajan ala raholepüng Eesti sõaväe ja Landesveeri vaihõl. S'aksa väeq pidiq Riiast vällä minemä ja Läti säädüsline valitsus võisõ pääliina tullaq.
Kirändüs
Katõgooria:Eesti Vabahussõda Katõgooria:Eesti aolugu
1830
1830. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10043. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1830
Trolla
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda.
Trolla küläst om peri kunstnik Navitroll'a.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Seto leelo
pisi|260x260px|Seto lauluselts Siidisõsarõ [[Talliin|Talinan 2012. aastagal]] Seto leelo om setokõisi päält tuhandõ aastaga vana laulutraditsioon – laulmisviis ni laulukultuur.
30. süküskuu pääväl 2009 kand' UNESCO vaimsõ kultuuriperimüse kaitsmisõ juhtkogo seto leelo inemiskunna vaimsõ kultuuriperimüse esindüsnimekirjä.
Mitmõhelüline laulminõ
Päält iku- ni hällülaulõ laulvaq setokõsõq kõgõ koorin ja mitmõ helügaq. Seto kuur' jagonõs katõs partiis vai helüs – torrõ ja killõ. Naid kattõ passitadas kokko nii vanõmbidõ ku vahtsõmbidõ laulõ seen.
Torrõ
Torrõ om päämäne partii vai osa, midä iistütlejä viit kõrratõn lauldas mitmõgese. Torrõ partii lauljaq ei piäq tävveste üttemuudu laulma, egäüts või veidükese tõisist tõistõ minnäq. Vanõmbidõ helülinte päält omgi kuuldaq, et torrõ lauljaq ommaq aoluulidsõlt rohkõmb egäüts ummamuudu laulnuq. Mõnikõrd hargnõsõq helüq nii, et tegünes jo kolmaski helü, midä om kutsut alomidsõs torrõs. Parhilladsõq torrõq laulvaq rohkõmb üttemuudu, unisoonin.
Killõ
Killõ om seto leelon korgõmb helü, midä killõ laulja tõisiga kokko passitas. Vanasti oll' killõ helüria katõl-kolmõl ülemädsel astmõl, parhilladsõq killõq laulvaq jo suurõmbaq hellüulatusõgaq, mõnikõrd saatvaq nä ka torrõt kõrvuisi tertsen.
Killõ helü värm om torõhist terävämb ja et tuu helü selgemb olnuq, laulvaq hääq killõq veidükese korgõmbalt. Tuu om ka põh'usõs, mille seto laulu joosul helüstik kõik aig kõrd-kõrrast nõsõs. Ku ta lätt jo nii korgõs, et killõl om rassõ lauldaq, võtt iistütlejä järgmädse ria kõvva madalambalt. Säänest võtõt üteldäs kergütämine, miä tähendäs, et laulminõ lätt kergembäs.
Kaeq viil
Katõgooria:Seto kultuur
Räpinä rajuun
Räpinä rajuun oll' Eesti NSV valitsõmisütsüs. Tuu luudi 1950. a. 1. rehekuu pääväl, ku Eestin tetti aastasato püsünüisi maakundõ asõmõlõ rajooniq, miä olliq maakundõst vähämbäq.
Luumisõ aigo kuuluvaq Räpinä rajuuni Räpinä allõv, Mikitämäe, Orava, Räpinä, Veriora, Miiksi ja Verska vald nink Piirissaar. Rajuun kaotõdiq ärq 17. mahlakuu pääväl 1961.
Katõgooria:Eesti NSV valitsõmisütsüseq
Araabia Liiga
pisi|paremal| pisi|paremal| 250px|pisi|Araabia Liiga riigiq
Araabia Liiga (araabia keelen الجامعة العربية' al-Jāmiʻa al-ʻArabiyya), ammõtlidsõlt Araabia Riike Liiga om organisats'uun, kohe kuulussõq Lõunõõdagu-Aasia, Põh'a- ja Põh'ahummogu-Afriga araabiamaaq. Liiga luudi Kairon 22. urbõkuu pääväl 1945 kuvvõ liikmõga: Egüptüs, Iraak, Jordaania, Liibanon, Saudi Araabia ja Süüria. Prõlla om Araabia Liigan 22 maad.
Katõgooria:Riikevaihõlidsõq organisats'ooniq
Monrovia
Monrovia om Libeeriä pääliin ja kõgõ suurõmb liin. Liin om puulsaarõ pääl Atlandi suurõmere veeren.
Monrovia om riigi majanduskeskus ja tähtsä sadamaliin. Sadamast veetäs vällä põhilidsõlt kautšukki ja ravvamaaki.
Katõgooria:Libeeriä Katõgooria:Pääliinaq Katõgooria:Afriga riike pääliinaq
Keskvõrrõq
Keskvõrrõq vai komparatiiv om umahussõna vai määrsõna võrdõlusastõq. Keskvõrrõq näütäs, et minkalgi om midägi rohkõmb vai veidemb kuq tõõsõl.
Mõnikõrd om umahussõna keskvõrdõst saanuq ka umaette pruukmisõn sõna:
Umahussõnno võrdõlusastmõq ommaq ka algvõrrõq ni ülivõrrõq.
Keskvõrrõq võro keelen
Kõgõ hariligumb keskvõrdõ tunnus võro keelen om -mb, miä liitüs umahussõna vai määrsõna umakäänüssele.
Om ka kotussit, kom keskvõrdõ tunnussõs om midägi muud. Näütüses hummogupoolidsõmb Võromaa vai Setomaa, kon keskvõrdõ tunnussõs om -p: vanõp miis. Katõgooria:Keeletiidüs Om ka sõnno, kon umakäänüssen inne -mb tunnust midägi muutus. Inämbjaolt ommaq njooq katõtsilbilidseq a- / ä- vai u- / ü-tüvega sanaq. Sinnäq tulõ e / õ asõmalõ.
Keskvõrdõ aolugu
Varahadsõn õdagumeresoomõ algkeelen ol'l' keskvõrdõ tunnussõs *-mpa, *-mpä. Nimekäänüssen muutuq a ni ä > i. Tast lõpust om täämbädses pääväs i ärq kaonuq, aq taad võit viil nätäq näütüses soomõ keelen.
Keskvõrrõ tõisin keelin
Soomõ keelen om pal'l'o vanna alalõ, nii om ka i sõna lõpun olõman.
Linkõ
[https://synaq.org/index.php?vaade=kaan&p=um-v6rd Umahussõnno võrdõlõminõ. Võro-eesti-võro sõnaraamat.]
Koiva
Koiva külä om külä Taheva vallan Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Taheva vald
Mälledu Jaan
Elokäük
Timä esä Mikk oll' paprõvabrigu kubijas. Esä kuuli ärq 28. vahtsõaastakuu pääväl 1762. Perren oll' kokko 8 last.
Põlva Gümnaasium
pisi|Põlva Gümnaasium Põlva Gümnaasium om keskkuul Põlvan. Seo om riigigümnaasium. Kuul luudi 2016. aastagal. Tego om Eesti edimädse liginullenergiä koolimajagaq. 2021. aasta edimädsest joulukuu pääväst om kooli direktri Kadaste Raul.
Mälledu Jaan
Elokäük
Jaani opas' lugõma esä, uma süümise man. Pääle tuu opas' viil poisilõ päähä viis päätükkü katõkismusõst. Jaani opas' ka Kelchini nimelise köstre opilanõ. Opmisõlõ tegi lõpu rõugõhaigus, mink põdõmisest jäi Jaanilõ armilinõ nägo ja vilets nägemine, üts' silm jäi peris pümmes.
Põlva Gümnaasium
katõgooria:Põlva kihlkunna kooliq
Udsali land
Udsali land om järv Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Mälledu Jaan
Elokäük
1769 asotõdi Räpinäle kuul. Oppaja sääl es püsüq ja mõisnik sääd' Jaani koolioppajas. Palgas oll' edimält 2 vakka rüki. Rahapalk oll' 50 kopkat egä latsõ päält, kiä lugõmisõ selges sai. Oppaja tüü kõrvalõ sai Jaan leevärahha ka kerjämisest. Ega pühäpäävä sai kerigu kor'andusõst 30 kopikat. 1774. aastagal tetti vaestõmaja, säält sai kaq api.
1790. aastal sai Jaan mõisast kimmä oppaja kotusõ, palgas 6 vakka rüki ja 3 ruublit hõpõt. 1791. a. 5. lehekuu pääväl sai valmis ka koolimaja.
Lõpuotsan oll' Jaanil kats kuuli - Vabrigukülän ja Jaamakülän.
1821. a. pand' Jaan kirjä uma eloluu, 76 veerändpuugna pikkudsõlt.
Saajakäänüs
Saajakäänüs vai saanusütlejä vai translatiiv om käänüs, mink päämäne mõtõq om näüdädäq minkaski saamist ja vastas küsümüsele ''kinkas? minkas?: mehes, tüülises, inemises''.
Mälledu Jaan
Kirändüs
Katõgooria:Võromaa inemiseq
Hiina sõlḿ
Hiina sõlm om umamuudu koet käsitüü ni taaga näüdät tundminõ ja tarkus om õnnõ üts külgi hani rahva muistitsõst tsivilisatsioonist. Taad naati edimält kudama ja sõlmma jo paleoliitikumi aol, päält tuu naati taad pruukma Hani valitsõjasuu kombõtäütmiisil ja üleskirotuisin, ni peräkõrd arõsi seoilmaaolidsõs dekoratiivkäsitüüs. Zhou valitsõjasuu inemiisi kannõt jade oll' sagõhõhe ilostõt Hiina sõlmiga ja sõdividõ riike pronksasjo pääl olliq Hiina sõlmiga kiräq. Qingi valitsõjasuu aigo sai Hiina sõlḿ tõõlidsõlt pópulaarsõs kunstis. Seo ilma aigo tarvitõdas taad päämidselt sisekujondusõn, sugulaisi ja sõpro vaihõliidsi kingitüisi ja eräaksessuaarõ jaos. Uma võrdpoolidsõ ja piinü vällänägemise peräst või taa edüstäq hani rahva pikkä aoluku ni vastadaq hiina ehtmetraditsioonilõ ja ilopõhimõttilõ, minkperäst üldäski taa kotsilõ Hiina sõlm. Hiina sõlmi kudamisõs om pall'o esiqsugumaidsi viise, minkast egäüts om kiirolinõ. Hiina sõlm näütäs ütsmiilt, õnnõ ja rahhu. Taa om rahva siän väegaq hinnat uma piinü tüütlüse poolõst.
Saajakäänüs
Saajakäänüs võro keelen
Hariligult kirotadas võro kiräkeelen saajakäänüsse lõpp üte s-ga, a selle, et ta välläütlemisel puul'pikk om, kirotadas mõnikõrd ka katõ s-ga: kuldsõss, saapass, keeless. Sakõstõ pruugitas päälekäänüsse asõmal hoobis peräsõnna jaos: süümise jaos.
Hiina sõlḿ
katõgooria:Hiina käsitüü
Saajakäänüs
Saajakäänüs võro keelen
Räpinä kandi võro keelen ja seto keelen om saajakäänüsse lõpp -st: suurõst, mehest, oppajast.
Lätteq
Iva, Sulev 2007. Võro kirjakeele sõnamuutmissüsteem. Dissertationes Philologiae Estonicae Universitatis Tartuensis, 20. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. Katõgooria:Käänüsseq
Korkuna
Korkuna om külä Taheva vallan Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Taheva vald
Andsumäe (Rõugõ)
Andsumäe om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' Andsumäe Haani vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
NATO
frameless|right pisi|NATO riigiq Põh'a-Atlandi Lepüngi Organisats'uun (inglüse keelen North Atlantic Treaty Organization (NATO), prantsusõ keelen L'Organisation du traité de l'Atlantique nord (OTAN)) om sõaväeline allianss, minkalõ panti alos 4. mahlakuu pääväl 1949 Põh'a-Atlandi lepüngi vai Washingtoni lepüngiga.
Pärnu-Jaagupi kihlkund
Rahvarõivaq
250px|thumb|Hääpoolinõ miis om Pärnu-Jaagupi rahvarõivin.
NATO
NATO kõgõ korgõmb organ om Põh'a-Atlandi Nõvvokogo, midä juht NATO pääsekretär. Edimäne ammõtlik pääsekretär oll' britt Ismay Hastings (1952–1957), kink perrä tulliq Spaagi Paul-Henri (1957–1961), hollandlanõ Stikkeri Dirk (1961–1964), itaallanõ Brosio Manlio (1964–1971), hollandlanõ Lunsi Joseph (1971–1984), britt Caringtoni Peter (1984–1988), s'akslanõ Wörneri Manfred (1988–1994), belgäne Claesi Willy (1004–1995), hispaanlanõ Solana Javier (1994–1999), britt Robertsoni George (1999–2003), hollandlanõ de Hoobi Schefferi Jaap (2003–2009), taanlanõ Rasmusseni Anders Fogh (2009–2014). Parhillanõ pääsekretär om 2014. aastaga rehekuust norralanõ Stoltenbergi Jens.
Pärnu-Jaagupi kihlkund
Välislink
Katõgooria:Pärnu-Jaagupi kihlkund Katõgooria:Pärnomaa kihlkunnaq Katõgooria:Pärnomaa
NATO
Vahtsõq liikmõq
Pääle Vinnemaa sisseminekit Ukrainahe 2022. aastagal, andsõq Roodsi ja Soomõ lehekuun sisse liikmõs saamisõ avaldusõ. Soomõ saiõ NATO liikmõs 4. mahlakuu pääväl 2023. Katõgooria:Riikevaihõlidsõq organisats'ooniq
Kassi Carmen
Kassi Carmen (Carmen Kass, sündünüq 14. süküskuu pääväl 1978 Talliinan) om eesti modell.
Katõgooria:Eesti modelliq
Mārupe
Mārupe om liin Lätin. Mārupe om Riia liina kõrval. 2022. aastagal elli Mārupen 17 808 inemist. Liin om Mārupīte jõõ veeren.
Mārupe ala suurus om 18,2 km². Mārupe sai liinaõigusõq 2022. aastagul.
Liinast lätt läbi Jelgava–Riia raudtii (jaam Tīraine) ja suurtii P132 Riia–Jaunmārupe.
Rahvastik
2022. aastagal oll' Mārupen 17 796 elänikku.
Lätteq
Katõgooria:Läti liinaq
1958
1958. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10171. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1958
Murra
Murra om külä Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Kaeq viil
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Sõmmõrpalo vald
Tsiamäe (Haani)
Tsiamäe om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Auna Elise Rosalie
Auna Elise Rosalie (Elise Rosalie Aun, tütrigunimi Raup; sündünüq 3. (vkp)/ 15. piimäkuu pääväl 1863 Pikäreinul, Kanepi kihlkunnan, Võromaal, kooluq 2. piimäkuu pääväl 1932 Tallinan) oll' eesti luulõtaja ni proosakiränik.
Latsõpõlv
Auna Elise sündü Pikäreinul Pikareinul renditalunigu peren. Elli noorõn Setomaal Ulitina mõisan.
Käve seto rahvaluulõt korjaman ja kirot' Setomaast ni setokõisi elost. Katõgooria:Eesti luulõtajaq
Soomõ-ugri keeleq
Soomõ-ugri keeleq ommaq uurali kiilkunna suurõmb haro (vähämb haro om samojeedi keeleq). Soomõ-ugri keeleq jagonõsõq ummakõrda soomõ haros, mink kiili (soomõ, eesti, võro jt) kõnõldas Euruupa põh'aosan ni ugri haros, mink kiili kõnõldas Doonau veeren (ungari) ja Aasia Õdagu-Tsiberi jaon (handi ja mansi kiil). Soomõ-ugri keeleq olõ-õi sugulasõq indo-õuruupa kiiliga, mink hulka kuulusõq inämbüs Euruupa keelist.
Keeletiidläseq arvasõq, et kõk soomõ-ugri keeleq ommaq tulnuq ütest soomõ-ugri algkeelest. Tuu algkiil, midä kõnõldi aastatuhandit tagasi, jagosi mitu kõrda vähämbäs ja nii saiq kõk soomõ-ugri keeleq.
Pääle soomõ-ugri kiili ommaq uurali keeleq viil ka samojeedi keeleq. Mõnõq keeletiidläseq pruukvaq sõnno soomõ-ugri keeleq ja uurali keeleq sama tähendüse perrä.
Soomõ-ugri kiili soomõ harro või viil edesi jakaq saami, õdagumeresoomõ, mordva, mari ja permi rühmäs ni ugri harro obiugri ja ungari rühmäs. Handi ja mansi keele päämurdõq ommaq kah sisulidsõlt umaette keeleq.
Kaeq viil
Maailma keeleq
Katõgooria:Keeletiidüs
Tudõrna uja
Tudõrna uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan. Tä juusk kur'a poolõ päält Piusa jõkkõ paigan, kost Piusa suuni jääs 52,4 km.
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
1829
1829. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10042. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1829
Majala
Majala om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Lätteq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Järvepalu
Järvepalu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Valgjärv (Rõugõ)
Valgjärv om järv Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Kaeq viil
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Lõunõhummogu-Aasia Maiõ Assots'ats'uun
250px|thumb|ASEANi maaq
Katõgooria:Riikevaihõlidsõq organisats'ooniq
Austraalia
Austraalia, ammõtlidsõlt Austraalia Ütisõs, om riik Austraalia maisõmaa nink Tasmaania ja tõisi saari pääl. Austraalia pääliin om Canberra.
Õuruupa Inemiseõiguisi Lepeq
Õuruupa Inemiseõiguisi Lepeq (inglüse keelen European Convention on Human Rights) om riikevaihõlinõ lepüng inemiseõiguisi ja põhivabahuisi kaitsmisõs Õuruupan. Tuu sõlmiti Õuruupa Nõvvokogo iistvidämisel 1950. a. nink tä naas' kehtimä 3. süküskuu pääväl 1953.
Austraalia
Välislingiq
Katõgooria:Okõaania riigiq Katõgooria:Okõaania maaq
Õuruupa Inemiseõiguisi Lepeq
Kaeq viil
Katõgooria:Lepüngiq riike vaihõl Katõgooria:Õigustiidüs
Saarde kihlkund
Saarde kihlkund om kihlkund Pärnomaal. Kihlkunna keskus om Saarde.
Välislink
Katõgooria:Saarde kihlkund Katõgooria:Pärnomaa kihlkunnaq Katõgooria:Pärnomaa
Tõlija uja
Tõlija uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Mehikuurma
pisi|248x248px|Tulõtorn [[Kõrdsinõna pääl ]] Mehikuurma om alõvik Põlva maakunnan Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Lepä (Taheva)
Lepä vai Lepä mõisa om külä Taheva vallan Harglõ kihlkunnan.
Mehikuurma
Inne 2017. aastaga valdu liitmist oll' alõvik Tarto maakunnan Miiksi vallan.
Lepä (Taheva)
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Taheva vald
Mehikuurma
Nimeq
Eesti keelen om Mehikoorma, vinne keelen om Измéнка, s'aksa keelen om alõvit nimmat Dorf Mehhekorm.
Tasapinna ristjuun
Tasapinna ristjuun vai tasapinna normaal om õkõvjuun, miä om tuu tasapinnaga risti. Etteannõt tasapinnal om lõpmalda pall'o ristjuuni. Vektorit, miä om paralleelne tasapinna ristjoonõga, kutsutas tasapinna normaalvektoris.
Katõgooria:Geomeetriä
Jugu (Rõugõ)
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Bamako
Bamako om Mali pääliin ja kõgõ suurõmb liin. Linn om Nigeri jõõ veeren.
1908. aastast pääle oll' Bamako Prantsusõ Sudaani pääliin. Päält tuud sai taast umaette Mali riigi pääliin.
Katõgooria:Pääliinaq Katõgooria:Afriga riike pääliinaq Katõgooria:Mali
Tartu JK Tammeka
Tartu JK Tammeka om Tarto liinan teküs Eesti jalgpalliklubi, miä mäng Premium liigan.
Mängjäq
Mängjäq 15. rehekuu pääväl 2020.
Kaeq viil
https://www.jktammeka.ee/
Katõgooria:Jalgpalliklubiq
Lannamõtsa
250px|thumb Lannamõtsa om külä Taheva vallan Harglõ kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Taheva vald
Kersna Vahur
Kersna Vahur (Vahur-Üllar Kersna, sündünüq 4. mahlakuu pääväl 1962 Võro liinan) om eesti aokiränik.
Kersna Vahur lõpõt' 1980. aastagal Antsla Keskkooli, 1985 Tarto Riikligu Ülikooli aokirändüsosakunna.
Mere Lennart
pisi|300px|Mere Lennart Mere Lennart (Lennart Georg Meri; sündünüq 29. urbõkuu pääväl 1929 Talliinan, koolnuq 14. urbõkuu pääval 2006 Talliinan) oll' Eesti kirämiis, ümbrepandja, kinotegijä, diplomaat ja poliitik, Eesti riigipää 1992–2001.
Elokäük
Mere Lennarti vanõmbaq olliq Eesti diplomaat, peränpoolõ William Shakespeare’i ümbrepandja Mere Georg ja Engmanni Alice-Brigitta.
1990. aastal oll' Lennart Savisaarõ Edgari valitsusõn välläministri. Tä sai Eesti Vabariigi pääkonsuli Ernst Jaaksoni hüvahüse Eesti valitsusõ tegevüsele ja oll' kaq Eesti Kongrõssin ja Põhisäädüse Täüskogon. Põimukuu riigipüürdmise aigo oll' tä Soomõn ni „sõdisi“  sääl Eesti Vabariigi vahtsõsttunnistamisõ iist.
1992. aastagal läht' Meri välläministri ammõtist ja sai veidükeses aos Eesti Vabariigi suursaadikus Soomõn. Sama aastaga sügüse kandidiirse tä Eesti riigipääs ni valiti Rüütli Arnoldi iin vahtsõs riigipääs. 1996 valiti tä tõõsõs ammõdiaos tagasi.
Mere Lennart kuuli pääajo kassuvhädä peräst 14. urbõkuu pääval 2006 ja om matõt Talliina Mõtsamatusaida.
katõgooria:Eesti inemiseq katõgooria:Eesti poliitiguq
1957
1957. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10170. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1957
Tsiiruli
Tsiiruli om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Ala-Palo
Ala-Palo om külä Võro maakunnan, Rõugõ vallan, aoluulidsõn Rõugõ kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Mustassaarõ
Mustassaarõ om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Lätteq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Tammul
Tammul om Tamula järve veerest lövvet inemise kujokõnõ. Kujo om viiś tuhat aastakka vana tsilľokõnõ luumehekene. Kujokõsõl ommaq ilmadu ilosaq habõnaq ja vundsiq. Olõ-i kässi ei jalgo. Ilvese Aapo om hää minogaq taidru. Timä panď kujolõ jalaq ja käeq kaq otsa. Noq luumehekesel olõ-i väega vika, selle et timä püsüs õkva.
Kujo pään om mulk. Tuu tähendäs, et kujjo kanti innemuistõ nöörigaq kaalan. Nüüŕ kujokõsõga kaala ümbre kaits inemist kõgõ kur'a iist.
2023
2023. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10236. aastak sirvikallendri perrä.
Eestin ommaq:
Piirikäänüs
Piirikäänüs vai piiriütlejä vai terminatiiv om käänüs, mink päämäne mõtõq om näüdädäq minkaniq joudmist, minemist ja vastas küsümüsele ''kinkaniq? minkaniq?: meheniq, kodoniq, inemiseniq''.
Piirikäänüs võro keelen
Saajakäänüsse lõpp om võro keelen -niq, miä pandas mano umakäänüssele: kuldsõniq, saapaniq, keeleniq.
Kurgupeethellü q üteldäs piirikäänüsse lõpun vällä rohkõmb Setomaal ja hummoguvõro keelen, õdaguvõro keelen om taad veidemb, sääl üteldäs kuldsõni, saapani, keeleni. Vanõmban keelepruugin tulõ piirikäänüs mano ka pääsõna tävvendile: poolõniq seereniq, täämbätseniq pääväniq.
Seo ilma aigu tetäs piirikäänüs rohkõmb eesti keele muudu, tävvendile ei pandaq inämb piirikäänüsse lõppu: poolõ seereniq, täämbätse pääväniq.
Lätteq
Iva, Sulev 2007. Võro kirjakeele sõnamuutmissüsteem. Dissertationes Philologiae Estonicae Universitatis Tartuensis, 20. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. Katõgooria:Käänüsseq
Asunción
Asunción [asunsj'onn] om Paraguay pääliin ja riigi kõgõ suurõmb liin. Asunción om Paraguay jõõ veeren Argentina piiri lähkün.
Välislingiq
Katõgooria:Pääliinaq Katõgooria:Paraguay
Vihtla järv
Vihtla järv om järv Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Bangladesh
Bangladesh vai Bangladeshi Rahvavabariik om riik Lõunõ-Aasian.
Välislingiq
Katõgooria:Bangladesh Katõgooria:Aasia maaq Katõgooria:Aasia riigiq
Piitre
Piitre om võrokeeline mehe edenimi. Algnimi tulõ üle ladina keele kuju Petrus kreeka keelest, kon inemisenimi πέτρος (Pétros) tähendäs kivvi, kaljut. Piitre kõgõ hariligumbaq hõikamisvormiq võro keelen ommaq aoluulidsõlt olnuq Peedo, Peeds'o, Piit (umasütlejä Peedi) ja Peep (umasütlejä Peebu), minkast ommaq saanuq umaette edenimeq. Lisas ommaq seto keelen hõikamisvormiq Petra ja Pet'o. Võrokõisi pruugit Vastne testament kirot ristiusu apostli nimme edimält (1686) Peter, ildamba Peetrus, kõnnõkeelen om timä kottalõ üteld ka Pühä Piitre, timä kerigupühä om piitrepäiv. Ristiusu arvosaamisi perrä om ka surma kutsut võro keelen "Liiva-Piitre" ja kikas ku Pühä Piitre sümbol om talo eläjide hulgan sakõstõ saanu nime Piitre. 1684. aastagal Rõugõ kihlkunnan oll' Piitre sagõhusõlt tõnõ talo peremehe edenimi (6,4 %)
Võro keelen om kombõs pruukiq tunnõdu vai lähkü nimega inemise vai tegeläse edenimme võro muudu, nt Paani Piitre (Peter Pan), tsaar Piitre I (Пётр I), rektor Tulviste Piitre (Peeter Tulviste).
Lutsu (Taheva)
Lutsu om külä Taheva vallan Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Taheva vald
Tori kihlkund
Tori kihlkund om kihlkund Pärnomaal. Kihlkunna keskus om Tori.
Täikülä
Täikülä om külä Kõllõstõ vallan Kanepi kihlkunnan.
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kõllõstõ vald
Tori kihlkund
Välislink
Katõgooria:Tori kihlkund Katõgooria:Pärnomaa kihlkunnaq Katõgooria:Pärnomaa
Vaadamauja
Vaadamauja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Värm
Värm vai värv om valgusõ umahus, midä inemine uma nägemismeele abiga ärq tund. Värm sõltus valgusõ lainõpikkusõst ja intensiivsüsest.
Belau
Belau, ammõtlidsõlt Belau Vabariik, om saarõriik Okõaanian. Belau pääliin om Melekeok.
Värm
Värme nimeq
Tan ommaq ärq tuuduq mõnõq värme nimeq, miä ommaq võetuq Tubina Tuuli kokkosäetüst raamatust "Kirä' Võromaalt. Kinda'".
Välislink
Katõgooria:Värmiq
Belau
Välislingiq
Katõgooria:Okõaania riigiq Katõgooria:Okõaania maaq
Härämäe
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
1828
1828. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10041. aastak sirvikallendri perrä.
Anastacia
Anastacia (Chicago, 17. süküskuu päiv 1968) om ameeriga laulja, laulukirotaja ja stilist.
1828
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1828
1956
1956. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10169. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1956
Anastacia
Singliq
Katõgooria:Ameeriga Ütisriike lauljaq
Vihtla land
Vihtla land om järv Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Matimäe
Matimäe om külä Taheva vallan Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Taheva vald
Bartosiki Tuulikki
Bartosiki Tuulikki (Tuulikki Bartosik, tütrigunimi Veskus; sündünüq 24. põimukuu pääväl 1976 Rakveren) om eesti akordionimängjä.
Tä om mängnu akordionni õigõ mitmõn võrokiilsen loon. Katõgooria:Eesti muusiguq
Jaanatsirk
thumb|300px|Jaanatsirk Jaanatsirk om kõgõ suurõmb tsirk, kiä ei saaq linnadaq. Jaanatsirk eläs hariligult Afrikan, Araabian ja muun Lõunaõdagu-Aasian. Ildaaigo ommaq niäq elämä tulnuq kah Sise-Aasiahe.
Esädse tsirgu sulõq ommaq mustaq, siivaotsaq ja hand ommaq valgõq. Imädse tsirgu sulõq ommaq halliq.
Jaanatsirk süü päädmidselt haina ja lehti, a süü ka mutukit, sisalikkõ ja väikeisi jüräjit.
Katõgooria:Tsirguq
Hotõmäe
Hotõmäe om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Pügeri
Pügeri om külä Taheva vallan Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Taheva vald
Mustja
Mustja om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Lätteq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Ülivõrrõq
Ülivõrrõq vai superlatiiv om umahussõna vai määrsõna võrdõlusastõq. Ülivõrrõq näütäs, et minkalgi om määneski omadust rohkõmb kui kõigil tõisil.
Umahussõnno võrdõlusastmõq ommaq ka algvõrrõq ni keskvõrrõq.
Ülivõrrõq võro keelen
Võro keelen om ülivõrrõq liitvorm, kon om abisõna kõgõ (vai kõõ) ni võrrõldava sõna keskvõrrõq.
Kaeq viil
[https://synaq.org/index.php?vaade=kaan&p=um-v6rd Umahussõnno võrdõlõmõnõ. Võro-eesti-võro sõnaraamat] Katõgooria:Keeletiidüs
Asgabat
Välislingiq
Asgabat Katõgooria:Türkmenistan
Must
100px|thumb|Must
Must om sääntside asjo värm, miä kirgä-iq ja peegeldä-iq nättävä spektri ütegi osa valgust; nääq niildväq kõik sääntseq sagõhusõq ärq.
Katõgooria:Värmiq
Vadsa uja
Vadsa uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Mäekülä (Järvere)
Mäekülä vai Järvere-Mäekülä om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan.
Tsiistri
Tsiistri om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Mäekülä (Järvere)
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Tsiistri
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Miss'o valda.
Mäekülä (Järvere)
Lätteq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Tsiistri
Külän om Tsiistri Linamuusõum.
Küläm om mitmit kuluurimälehtüisis nimmatuid kääpit ja Tsiistri kivikalmõq.
Külä piire seen om Märä järv.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Fidži
Fidži, ammõtlidsõlt Fidži Saari Vabariik, om saarõriik Okõaanian. Fidži pääliin om Suva.
Mansiq
Mansi kiil
Mansi kiil kuulus soomõ-ugri kiili ugri harro.
Aolugu
Edimält elliq mansiq Uuralidõ õdagunõlvul, a 11.–14. aastagasaal ajjõq komiq ja vindlädseq nääq tõsõlõ poolõ Uuraliid.
1955
1955. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10168. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1955
Hinu
Hinu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Mansiq
Aolugu
Mansiq ommaq olnuq Vinne võimu all 16. aastagasaast pääle, ku Timofejevitši Jermak saiõ suurõ osa Õdagu-Tsiberist Vinne kontrolli alaq. Joba 17. aastagasaal ület' vindläisi arv näide kodomaal mansõ hindä arvo. 18. aastagasaal mansiq ristiusostõdi, a tuu jäie pääas'aligult formaalsõs.
Mansiq ommaq olnuq Vinne ja Nõvvokogo võimost tugõvambalt mõotõduq ku näide põh'anaabriq handiq, tuuperäst ommaq nääq viimätsist rohkõmb vindläisi sekkä assimiliirünüq. 60% näist pruuk umavaihõl kõnõldõn vinne kiilt.
Tiganigu Leonhard
Tiganigu Leonhard (Leonhard Johann Eugen Tiganik; 25. novembri 1900 Võro – 9. veebruar 1974 Karlstad) oll' eesti keemik. Timä esä oll' Võrol Tiganiku poodi umanik.
Hinu
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Mansiq
Aolugu
Siskiq om näide arv järgemiisi kasunuq: ku 1926. aastaga rahvaloendusõ perrä oll' mansõ 5754, siis 1959. aastagal 6318 ja 1989. aastagal 8279 mansi. 2002. aastaga rahvaloendusõ perrä elliq Vinnemaal 11 432 mansi, 2010. aastaga rahvaloendusõ perrä 12 269 mansi.
Tiganigu Leonhard
katõgooria:Võromaa inemiseq
Valdiuja
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Tõstamaa kihlkund
Tõstamaa kihlkund om kihlkund Pärnomaal. Kihlkunna keskus om Tõstamaa.
Rahvarõivaq
250px|thumb|Kolmas naanõ om Tõstamaa rahvarõivin.
Välislink
Katõgooria:Tõstamaa kihlkund Katõgooria:Pärnomaa kihlkunnaq Katõgooria:Pärnomaa
Mansiq
Aolugu
Nahvtalövvükotussidõ käükivõtmnõ Hantõ-Mansõmaal 1960ndil tõi üteh lajalidsõmba siserändämise lainõ Nõvvkogoliidoh perähn Tõist ilmasõta. Tuuperäst jäie hantõ ja mansõ osatähtsüs väikeses ni näid om parhilla veidü inämb ku üts protsent ringkunna inemeiisist.
Kirändüs
Nõvvkogoliit tugõsi mansi rahvusligu kirändüse välläandmist. 1931 luudi mansi kiräkiil ladina tähistü, 1937 slaavi tähistü põh'a pääle.
Üts viimädse ao tundsambit mansi kiränikke om Šestalovi Juvan.
Usk
Manse põlidsõ uma usu kõgõ korgõmb jummal om Numi-Toorum, kiä esi maailma asjohe pall'o putu-uiq. Timä säidsmes poig Mir-susne-hum vai Ilma Kaeja Miis' kaitses egäpäävädselt maailma. Numi-Toorum om tuntu ka handi rahva siäh.
Katõgooria:Soomõ-ugri rahvaq
Suublasõ
Suublasõ om külä Taheva vallan Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Taheva vald
1827
1827. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10040. aastak sirvikallendri perrä.
Viitinä järv
Viitinä järv vai Viitenä järv om järv Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
1827
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1827
Viitinä järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Katsikvabahelü
Katsikvabahelü om üten silbin olõja katõ umahusõlt esiqsugumadsõ vabahelü rodo. Tuu tähendäs, et sääntseq vabahelürodoq, kon umahusõlt esiqsugumadsõq vabahelüq jääseq umaette silpi, olõ-õi katsikvabahelüq (näütüses eesti keelen avaus, rodeo, minia, luua, riie, duett vai koaala).
Taheva
Taheva om külä Taheva vallan Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq Katõgooria:Taheva vald
Katsikvabahelü
Eesti keele katsikvabahelüq
Õnnõ võõrassõnnon om kümme katsikvabahellü ja nuuq ommaq hariligult rasõhusõlda edesilbin, kuigi eu ja uo võivaq ollaq ka rasõhusõga silbin.
Kõgõ inämb om eesti keelen e-alguliidsi katsikvabahelle (45% kõigist katsikvabahellest Tarto Ülikooli loomuligu kõnnõ helüopposõ korpusõn) ja i-lõpuliidsi katsikvabahelle (76% kõigist katsikvabahellest). 96,7% korpusõ katsikvabahellest võivaq ollaq nii tõõsõn ku ka kolmandan pikkusõn sõnnon.
Eesti keele ummisõnno peräsilben om võimalik pruukiq õnnõ kolmõ katsikvabahellü – ai, ei ja ui – ja i om nain kas mitmusõ tunnus vai om ülivõrdõ -im osa (näütüses naljakaid, teateid, õnnetuid, toredaima). Võõrassõnno päärasõhusõga peräsilben või ollaq ka muid katsikvabahelle (näütüses asalea, farmatseut, epopöa).
Lätteq
Katõgooria:Keeletiidüs
Browne'i George
pisi|Browne'i George Browne'i George (riigikrahv George von Browne-Camas vai Georg von Browne; sündünüq 15. piimäkuu pääväl 1698 Mahoni kants, Mayne, Limerick, Iirimaa, kooluq 18. süküskuu pääväl 1792 Riia) oll' iiri peritolo Vinne Keisririigi sõaväelane ni riigitegeläne, Katariina II aolidsõ Liivimaa- (1762–1783) ja Eestimaa kubõrmangu (1775–1783), Riia- ni Talliina asõhaldurkunna kindralkupõrnaatri (1783–1792).
Osola
Osola vai Osula om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan.