cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Oulu ülikuul
Aolugu
Kõgõpäält olliq ülikoolin õnnõ filosoofia ja tehniga tiidüskunnaq ni oppajakõrgkuul. Arstitiidüse tiidüskund nakaś toimõndama 1960. a. Elektri- ja masinatekniga oppaminõ nakaś pääle 1965. a. Edimäne infoteknoloogia prohvõsri alost' 1990. a. ni 2000. a. asotõti majandustiidüse tiidüskund.
Kampusõq
Ülikoolin om kolm kampust. Pääkampus om Linnanmaa liinaosan, viis kilomiitrit keskliinast põh'apoolõ. Pääkampusõl ommaq näütüses pääraamatukogo, kasvotiide aid, eläjämuusõum ja geoloogia muusõum.
Arstitiidüse tiidüskund om Kontinkangasõ alal Oulu ülikooli haigõmaja kõrval.
Tõõsõq ütsüseq
Oulu ülikoolin om kah Giellagas instituut (saami keeli Giellagas-instituhtta), kon uuritas saami kiili ja kultuuri. Instituut om asotõt 2001. a. Sääl om võimalik oppiq saami kiilt ja saami kultuuri ni põhiainõs ku kah kõrvalainõs.
Antant
thumb|300px|Sõalidsõq liidoq 1914. aastagal Antant (inglüse ja prantsusõ keelen Triple Entente) oll' 1907. aastagal sõlmit liit Vinnemaa, Prantsusmaa ja Ütiskuningriigi vaihõl. Kats perämäst olliq umavaihõl liido sõlmnuvaq 1904. aastagal, a Prantsusmaa Vinnemaaga joba aastagal 1894.
Antanti riigiq sõdõq Edimädsen ilmasõan Keskriike (noidõ hulgan S'aksamaa ja Austria-Ungari) vasta. Itaalia oll' edimält Keskriike hulgan, a 1915. aastagal läts' üle Antandi poolõ pääle.
1917. aastaga separaatraho S'aksamaaga ja Brest-Litovski raholepüng veiq Vinnemaa Antandist vällä; Ütiskuningriik ja Prantsusmaa olliq liidon 1940. aastagani, ku S'aksamaa vallut' Prantsusmaa ärq.
Katõgooria:Edimäne ilmasõda
Tahtminõ
Tahtminõ om püündmine vai himo midägiq tetäq, midägiq saiaq vai luutus reaalsust vai tuntavat muutaq vai luutus hindä vai kinkagiq tõsõ jaos määnestkiq tsihti kätte saiaq.
katõgooria:inemise ülevänpidämine
Kaar
200px|thumb|Kaar
Kaar om terävili. Tedä tarvitõdas söögis ja eläjide (nt. hobõstõ) söödäs.
Katõgooria:Teräviläq
Palanumäe
Palanumäe om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Inglüsmaa
Inglüsmaa vai Inglismaa (inglüse keelen England) om maa, miä om osa Ütiskuningriigist. Inglüsmaal eläs umbõs 83% Ütiskuningriigi inemiisist. Tä võtt hindä ala Suurbritannia saarõ lõunapoolidsõq kats kolmandatossa. Timäst põh'a puul om Sotimaa, õdagu puul om Kõmrimaa nink viil om tä piiret Põh'amere, Keldi mere, Bristoli kanali ja Inglüse kanaliga. Inglüsmaa pääliin London om üteliidsi ka Ütiskuningriigi pääliin.
Che Guevara
Che Guevara [tše ge'vaara] (Ernesto Guevara, 1928–1967) oll' Argentinast perit marksistlik revoluts'onäär, tohtri, kiränik, intellektuaal, diplomaat, mässäjide juht. Tä oll' üts tähtsämb tegeläne Kuuba riigipüürdmise man.
Katõgooria:Argentina inemiseq Katõgooria:Kuuba inemiseq
Puiga
Puiga om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Venezuela
Venezuela vai Venetsueela, ammõtlidsõlt Venezuela Bolivari Vabariik, om Lõunõ-Ameeriga riik. Venezuela pääliin om Caracas. Riigi suurus om 912 050 km² ja sääl eläs umbõs 28,5 mill'onat inemist.
Venezuelast põh'a puul om Kariibi meri, põh'ahummogu puul Atlandi suurmeri, õdagu puul Colombia, lõunõ puul Brasiilia ja hummogu puul Guyana.
Riike pääliino nimekiri
A B C D F G H I J K L M N O P Q R S Z T U V W Y
Piitrepäiv
pisi|Apostli Piitre hoit käeh jumalariigi võt`ind. Pühäse fragment. Piitrepäiv om pühämehe ja usukannahtaja apostli Piitre mälehtüspäiv. Seto rahvakalendrih ja vanast (juuliusõ) kalendrist kinniq pidäjih õigõuso ker`kih om piitrepäiv 12. hainakuu pääväl. Gregoriusõ kalendri perrä peetäs piitrepäivä 29. piimäkuu pääväl.
Riike pääliino nimekiri
A
Abu Dhabi - Abuja - Accra - Ad-Dawḩah - Addis Abeba - Al-Kuwayt - Al-Manāmah - Alžiir - ‘Ammān - Amsterdam - Andorra la Vella - Ankara - Antananarivo - Apia - Ar-Riyād - Asmara - Asunción - Aşgabat - Ateena
Piitrepäiv
Koh peetäs
Eestimaal peetäs piitrepäiva pääas`aligult lõunõhummogu-jaoh. Kroonigidõ ja vannu laula perrä või arvadaq, õt keskaol tiiti piitrepäivä inäbä. Setomaal om piitrepäiv olnuq väegaq suur pühä ja rahvakalendrih viil parhillaqki tähtsä praas`nik. Piitrepääväle om pühitset hulga tsässonit. Õgal puul piitrepääva-tsässonih peetäs taal pääväl pallust apostlidõ Piitre ja Paulusõ aust. Njoid apostlit om Petserimaal kummardõt inäb ku kümmet tõist apostlit, kukki kõiki apostlidõ mälehtüspäiv om kõõst üts päiv peräst piitrepäivä.
Venezuela
Aolugu
Inemiseq ommaq Venezuelan elänüq vähämbält 15 000 aastakka. Olõ-iq teedäq, pall'o inemiisi sääl elli inne hispaanlaisi vallutuisi, a näid võisõ ollaq umbõs miljon. Hispaanlasõq naksiq Venezuelat kolonisiirmä 1522. aastagal.
Piitrepäiv
Koh peetäs
Piitre oll` suur pühämiis ka selle, õt timä käeh tiiti olõvat jumalariigi võt`mõq.
Venezuela
Aolugu
Venezuelast sai hindäperi riik 1811. aastagal.
Piitrepäiv
Koh peetäs
Piitrepäävä tsässon om Krivskah, Litovitsah, Muudovah, Simni-Porokih ja Väiko-Paatskohkah. Kunagi oll` ka Apolihhinah, Kaamenkah ja Rohidsah.
Venezuela
Poliitiga
Venezuela om föderaalnõ presidentaalnõ vabariik.
Riike pääliino nimekiri
B
Bagdad - Bakuu - Bamako - Bandar Seri Begawan - Bangkok - Bangui - Banjul - Basseterre - Beirut - Belgrad - Belmopan - Berliin - Bern - Bissau - Biškek - Bogotá - Brasília - Brazzaville - Bratislava - Bridgetown - Brüssel - Budapest - Buenos Aires - Bujumbura - Bukarest
Venezuela
Poliitiga
Aastil 1999–2013 oll' Venezuela president Chávezi Hugo.
Luudus
150px|thumb|left|Venezuelan om maailma kõgõ korgõmb viisadang – Angeli viisadang. Venezuelat peetäs maas, kon om väega rikas luudus. Põh'aõdagu puul ommaq Andõ mäeq, lõunõ puul ommaq Amazonasõ vihmamõtsaq, keskel om suur llanosõ tasandik ja hummogu puul Orinoco jõõ delta.
Rannajuun om 2 800 km pikk ja Venezuelalõ kuulusõq mitmõq saarõq Kariibi meren. Venezuela õdagu- ja põh'aossa küünüsseq Andõ kõgõ põh'apoolitsõmbaq mäeq. Muuhulgan om sääl riigi kõgõ korgõmb mägi Pico Bolívar, miä om 4 979 m korgõ. Lõunõ puul om Guayana korgustik, kon om maailma kõgõ korgõmb viisadang – Angeli viisadang – ja tepuiq, lavvakujolidsõq mäeq. Ilanosõ tasandik maa keskel küünüs Colombia piirist õdagu puul Orinico jõõ deltani hummogu puul. Pääle Orinoco ommaq tõõsõq tähtsämbäq jõõq viil Caroní and the Apure.
Kõgõ tähtsämbäq maavaraq ommaq nafta, maagaas, ravvamaak, kuld ja tõõsõq mineraaliq. Venezuelan om ka pall'o haritavat maad ja makõt vett.
Kliima
Venezuelan om troopilinõ kliima. Tä jääs ekvaatori ja 12. põh'alakjuskraadi vaihõlõ. Ku madalidõl tasandikõl om ilm niiskõ ja aastaga keskmäne temperatuur om 35 kraati, sõs mäkin om aastaga keskmäne temperatuur om 8 kraati. Ku Põh'ahummogu-Venezuela kuivõmbin piirkundõn satas 430 mm aastagan, sõs Orinoco Deltan hummogu puul ja Amazonasõ džunglin lõunõn satas üle 1000 mm aastagan. Sadõmit om veidemb märtekuust mahlakuuni ja põimukuust rehekuuni. Kõgõ korgõmb mõõdõt temperatuur om olnuq 42 °C Machiquesen ja kõgõ madalamb −11 °C mäkin.
Elorikkus
150px|thumb|Araguanei (Tabebuia chrysantha), Venezuela rahvuspuu Venezuela luudus om väega liigirikas. Sääl kasus nii vihmamõtso ku pilvemõtso.
Eläjist või löüdäq lamantiinõ, Amazonasõ jõõdelfiine ja Orinoco krokodillõ, kiä võivaq kassuq päält 6 miitre pikäs. Sääl eläs 1 417 tsirguliiki, minkast 48 ommaq endeemilidseq. Tsirkõst või nimmada iibist, kalakodast ja Venezuela rahvustsirku trupiaali. Tähtsämbäq imetäjäq ommaq suur kuklasõkahr, jaaguar ja kapibaara, maailma kõgõ suurõmb jüräjä. Suurõmb jago imetäjide ja tsirkõ liikest eläseq vihmamõtson Orinoco jõõst lõunõ puul. Venezuelast om teedäq umbõs 3 900 seeneliiki, a arvada, et tegeligult om näid inämb. Venezuela rahvuspuu om araguanei (araguaney).
Valitsõmisjaotus
Venezuela jagonõs 23 osariigis, 1 liiduringkunnaks ja liidusõltkundõs (nuuq ommaq Venezuela saarõq). 400px|thumb|Venezuela valitsõmisjaotus
Majandus
Riigi kõgõ suurõmb majandusharo om naftatüüstüs. Naftat löüdüs Maracaibo järve ja Venezuela lahõ all. Venezuelal ommaq maailma riigest kõgõ suurõmbaq teedäqolõvaq naftatagavaraq. Nafta ja naftatuutõq moodustasõq 80% riigi eksporditulust. Viil veetäs vällä boksiiti, alumiiniumi, teräst ja põllumajandussaaduisi.
Rahvastik
150px|thumb|Vajuuq, üts põlisrahvist Venezuela om Ladina-Ameeriga üts kõgõ liinastunumb maa. Suurõmb inämbüs inemiisi eläs riigi põh'aosa liinon, innekõkkõ Caracasõn, miä om riigi pääliin ja kõgõ suurõmb liin.
Venezuela rahvaarv om 20. aastagasaa tõõsõl poolõl kipõstõ kasunu. Ku 1950. aastagal elli sääl 5 mill'onat inemist, sõs täämpädsel pääväl umbõs 29 mill'onat.
Riike pääliino nimekiri
D
Dakar - Damaskus - Dhaka - Dili - Djibouti - Dodoma - Dublin - Dušanbe
Venezuela
Rahvastik
Poolõq eläniguq ommaq mestiidsiq, 42,2% valgõq, 3,5% aafriklaisi perrätulõjaq ja 2,7% indiaanlasõq. Indiaanlaisi om umbõs 500 000. Suurõmbaq indiaanirahvaq ommaq vajuuq (kiä elässe Õdagu-Venezuelan), varaoq (Hummogu-Venezuelan), janomamiq (Lõunõ-Venezuelan) ja pemoniq (Lõunõhummogu-Venezuelan).
Riike pääliino nimekiri
F
Freetown
Piitrepäiv
Koh peetäs
Ersädel, mokšadõl ja vindläisil om piitrepäiv tähtsäp pühä ku jaanipäiv.
Riike pääliino nimekiri
G
Gaborone - Georgetown - Guatemala
H
Hanoi - Harare - Hartum - Helsingi - Honiara
I
Islamabad
J
Jakarta - Jerevan
K
Kabul - Kairo - Kampala - Katmandu - Kigali - Kiiova - Kingston - Kingstown - Kinshasa - Kopenhaagen - Kuala Lumpur
L
La Habana - La Paz - Libreville - Lilongwe - Lima - Lissabon - Ljubljana - Lobamba - Lomé - London - Luanda - Lusaka - Luxembourg
Püssäruuh
pisi|Must püssäruuh Püssäruuh om väävli, hüdse ja kaaliumnitraadi (salpiitre) sego, miä häste plahvahtas. Hiina keelen kutsutas tuud "Huo Yao" (火药 lihtsüstet, 火藥 tradits'oonilinõ), ja tuu om üts Vana-Hiina neläst suurõst vällämärgütüsest. Püssäruuh palas kipõstõ ja tuu tulõmusõs ommaq kuumaq gaasiq ja tükükeseq, midä saa pruukiq kuuli liikmapandmisõs püssän vai tulõvärgi tegemises.
Riike pääliino nimekiri
M
Madrid - Malabo - Malé - Managua - Manila - Maputo - Maseru - Masqaţ - Mbabane - Melekeok - México - Minsk - Monaco - Monrovia - Montevideo - Moroni - Moskva - Muqdisho
Püssäruuh
Katõgooria:Sõandus
Riike pääliino nimekiri
N
Nairobi - Nassau - Naypyidaw - N'Djamena - New Delhi - Niamey - Nikosia - Nouakchott - Nuku‘alofa - Nur-Sultan
O
Oslo - Ottawa - Ouagadougou
P
Palikir - Panamá - Paramaribo - Pariis - Peking - Phnom Penh - Podgorica - Port Louis - Port Moresby - Port of Spain - Port Vila - Port-au-Prince - Porto-Novo - Praha - Praia - Pretoria - Priština - P'yŏngyang
Q
Quito
Piitrepäiv
Koh peetäs
Isuridõ ja vad`alaisi pedron praasnikkat om ütitse söögi-joogi kokkotuumisõgaq hoitnuq alalõ inäbä muistidsõ vakusõpraasnigu tunnusit.
Riike pääliino nimekiri
R
Rabat - Reykjavík - Riia - Rooma - Roseau
Piitrepäiv
Milles peetäs
Katõ apostli, Piitre ja Paulusõ mälehtüspäivä tiiti varahhitsõst ristiaost pääle ja peeti ni Rooma Impeeriumi hummogu- ku õdagujaoh.
Riike pääliino nimekiri
S
Saint George's - Saint John's - San José - San Marino - San Salvador - Şan‘ā' - Santiago - Santo Domingo - São Tomé - Sarajevo - Seoul - Singapur - Sri Jayewardenepura Kotte - Skopje - Sofia - Stockholm - Sucre - Suva
Piitrepäiv
Milles peetäs
Keriguperimüse perrä tapõti pühäq apostliq Piitre ja Paulus ütel pääväl. Piitre lüüdi alaspäidi risti. A Paulus oll` Rooma kodanik ja timmä saa-s risti pääl hukadaq. Paulusõl lüüdi mõõgaga pää maaha.
Riike pääliino nimekiri
Z
Zagreb
Piitrepäiv
Milles peetäs
Arvatas ka, õt apostli Paulus tapõti õkva aas`tak aigu peräst Piitre ristilüümist, vai sis hoobiss kolmõ aas`taga peräst.
Riike pääliino nimekiri
T
Taibei - Talliin - Tarawa South - Tegucigalpa - Teheran - Tel Aviv - Thbilisi - Thimphu - Tirana - Tōkyō - Toshkent - Tripoli - Tunis
Piitrepäiv
Milles peetäs
Piitrepäiv om köüdet ka naidõ katõ apostli säilmide ümbrematmisõgaq, miä oll' Roomah 29. piimäkuu pääväl 258 pKr. Aigupiteh läts` tuu as'a tähendüs häössihe ja manit päivä naati pidämä usukannahtajidõ Piitre ja Paulusõ hukkamisõ ütitsest mälehtüspääväst.
Riike pääliino nimekiri
U
Ulaanbaatar - Uliga / Majuro
Piitrepäiv
Kuis peetäs
Piitrepäiv oll` Setomaal tähtsä pühä ja õigõusu kerigu kombõ perrä peeti inne tuud päivä paarinädälist paastu - sis olõ-s lubat piimäsüüke süvväq.
Riike pääliino nimekiri
V
Vaduz - Vaiaku / Funafuti - Valletta - Varssavi - Viangchan - Victoria - Viin - Vilnius
Piitrepäiv
Kuis peetäs
Piitrepäävä k`auti ker`koh ja viidi andit, üts jago võeti peräst keriguaigu üteh matussidõ pääle, a anti ka sandõlõ.
Riike pääliino nimekiri
W
Washington - Wellington - Windhoek
Venezuela
Kultuur
Inämbüse Venezuela inemiisi imäkeeles om hispaania kiil.
Riike pääliino nimekiri
Kaeq viil
Riike pääliino nimekiri Katõgooria:Nimekiräq
Venezuela
Kultuur
Üle 95% tundvaq kirjä.
92% elänikest ommaq katoliiklasõq.
Venezuela kultuuri om mõotanuq kolm suurt lätet: põliskultuur, hispaania kultuur ja aafriga kultuur.
Venezuela ja Eesti
Väljasõ Vaino oll' aastil 1980–1986 NSV Liido suursaadik Venezuelan.
Eestläsest ärimiis Männili Harry elli suurõmba jao umast elost Venezuelan.
Välislingiq
Katõgooria:Lõunõ-Ameeriga riigiq Katõgooria:Lõunõ-Ameeriga maaq
Piitrepäiv
Kuis peetäs
Ku juhtu, õt jaanipäävä jäiq põllutöie vai mäntsegiq muu as`a peräst jaanikombõq pidämäldäq, peeti piitrepääväl suurõb praasnik ja tetti piitretuld.
Nižni Novgorodi preestri kaibusõh (1636. aas`tak) kaibatas naisi ja tütriga pidotamisõ üle tulõ veereh üüside jaanipääväst piitrepääväni.
Seto jaanitulõ-lauluh om mõttõ kõrdaminõ piitretulõ kotsilõ.
Sama sääne mõtõh om kirja pant ka Järva-Jaani kihlkunnast.
Võromaal olõ-s piitrepäävä lubat ruka tetäq.
Lätläisil ommaq keeledüq tõõsõki tüüq, päivä kutsutas ka piksepääväst.
Piitrepäävägaq omgi käeh ka suur suvi ja sagõhhõhe tulõvaq sis kõkõ kuumõbaq ilmaq.
Piitrepäävä jääs puukuur` kinni.
Välislingiq
katõgooria:Seto rahvakallendri
Sõdaalonõ järv
Sõdaalonõ järv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan. Tä kuulus Kisõjärve järvistühe.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Punanõ
100px|thumb|Läti lipp om puna-valgõ-punanõ.
Punanõ om värm, miä om pia nigu verrev, a tummõmb, pruunikadsõmb. Punanõ ja valgõ om näütüses Läti lipp ja Lõunõ-Eesti kõgõ hariligumba lehmätõvvo kotsilõ üteldäs, et taa om punanõ lehm, kuiki taa periselt või sagõhõhe ollaq hoobis pruun. Ku inemise veri vähä hüübüs, lätt taa punatsõs.
Katõgooria:Värmiq
Tao Te Ching
"Tao Te Ching" vai "Daodejing" (ümbrepantult "Raamat tiist ja väest" vai "Edesiliikmise väe raamat") om taoismi alostekst, mink autoris peetäs hariligult Laozid.
"Tao Te Chingi" tekst om kirja pant mitte varrampa ku 8. ja mitte ildampa ku 3. aastagasaal i.m.a.
Katõgooria:Taoism
Tülü
Sisemäne – elolisõ vai muu süstemi tõistmuudu vajahusõq vai määntsidegi küsümiisi vaihõlinõ vastaolo;
Välimäne – katõ inemise vai inemiisi rühmä määntsidegi küsümiisi vai tahtmiisi vastaolo.
tegemiisi tsihis saa tõõsõlõ kah'o tegemine, niguq näütüses süüspandminõ, pahanõminõ, tsiataminõ, pruuk alandaq ja pilgadaq;
tõsõ nägemine ja manolõk härgütäs;
kuuntüü ei istuq, lihtsin as'on ei saiaq kokkoleppele ja tuu sekä tõsitsõmpi asjo tegemist.
katõgooria:psükoloogia katõgooria:sotsioloogia katõgooria:poliitiga
Läti liinaq
Läti liino nimekiri lugõ üles Läti Vabariigi täämbädse päävä liinaq. Innembide ommaq Lätin viil olnuq sääntseq liinaq nigu Abrene, Alamõisa (Lejasciems), Ašburga, Gostiņi, Grīva, Kalnciems, Krustpils, Ķemeri, Nīnive, Pīlesmiests, Rauna, Sēlpils, Sloka ja Straupe. 10 liinal om riigi liina staatus (valstspilsēta). Kokko om Lätin 81 liina (2023).
Lätteq
Katõgooria:Läti liinaq
Põru (Rõugõ)
Põru om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Hirohito
Hirohito (裕仁) (1901–1989) oll' Jaapani 124. keisri, kiä valits' 1926–1989. Timä valitsõjadeviis oll' Shōwa, minkperäst tedä tundas ka ku Shōwa-tennot. Tä oll' perämäne Jaapani keisri, kedä avvustõdi 1945. aastagani ku sintoismiuso elävät jumalat.
Põru (Rõugõ)
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
2003
2003. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10216. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:21. aastagasada 2003
Vanaussaiamägi
Vanaussaiamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Viländi perimüsmuusiga festival
pisi|Viländi perimüsmuusiga festival 2007 pisi|Viländi folk 2012 pisi|Kontsõrt festivalitelgin
Kanassaarõ
Kanassaarõ om külä Mooste vallan Räpinä kihlkunnan.
Viländi perimüsmuusiga festival
Viländi perimüsmuusiga festival (tunnõt ka ku Viländi folk) om suur rahvamuusiga ettevõtminõ, midä peetäs Viländi liinan 1993. aastagast pääle.
Edimäne festval oll' ütepääväne. 1994. aastaga festival oll' kolm päivä ni oll' hainakuu lõpun (22.-24. juuli). Tõõsõl festivalil oll' ülesastjit ka välämaalt. Kolmas festival oll' neläpääväne. Sama kavva kest festival ka seo ilma aigo.
Ütsätõistkümnendäl Viländi perimüsmuusiga festivalil käve üle 20 000 inemise, viil hoiti festivalil silma pääl videoülekandmisõga internetin. Festivalil astsõ üles 42 andsamblit, näütüses Vägilased, Zetod ni Oort (Eesti), Trilok Gurtu (India) ni Hedningarna (Roodsi). Festivali päälkiri oll' „Takt ni pulss“, minka taheti näüdädäq takti tähtsüst lisas taktipillele ka tõisi pille pääl (toropill, lõõtspill, viiol, kannõl) mängitävän tandsumuusikan.
Festivali kõrraldaja om Eesti Perimüsmuusiga Keskus. 1999. aastagast om festival pühändet kinkalõgi vai minkalõgi. Näütüses 1999. aastaga festival oll' pühändet Eesti folkmuusiga korjaja ni rahva sekkä viijä Pulsti Augusti 110. sündümispääväle.
Festivalil käü ülesastjit nii Euruupast ku muialt ilmast.
Lana Del Rey
Woolridge Granti Elizabeth (Elizabeth Woolridge Grant) (21. piimäkuu päiv 1985), tunnõt ku Lana Del Rey, om Ameeriga Ütisriike laulja ni laulusõnno kirotaja. 18-aastagadsõlt nakas' Elizabeth laulõ kirotama ja sõlmsõ uma edimädse plaadilepingu 2007. aastagal. Timä edimäne plaat „Lana Del Rey“ ilmu 2010. aastagal Internetin.
Pääle tuud, ku Lana Del Rey and' 2011. aastaga piimäkuun vällä laulu „Video Games“, ilmu põimukuun YouTube’in timä puult tett muusigavideo. Timä tõnõ plaat' „Born To Die“ ilmu 2012. aastaga vahtsõaastakuun. Tuud plaati om müüd üle 5 mill'ona eksemplari kogo maailman.
4. vahtsõaastakuu pääväl 2012. aastagal ilmu uudis, et Lana Del Rey om sõlmnuq lepingu modelliagentuuri NEXT Model Managementiga. Lana oll' mitmõ H&M-i moodukorjusõ reklaamnäos. Lana Del Rey tüü om saanuq mitmit avvohindo. Tä om võitnuq muusigaavvohinna Q Award rubriigin kõgõ parõmb vahtsõnõ asi ja miihi aokirä GQ avvohinna rubriigin aastaga naanõ.
katõgooria:Ameeriga Ütisriike lauljaq
Viinamägi
Viinamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Pajumetsa Valter
Pajumetsa Valter (Valter Pajumets, võroperädse välläütlemise perrä Pajumõtsa Valtõr, sündünüq 4. põimukuu pääväl 1930 Nogo külän) om vabahusvõitlõja.
Tä oll' kavva kudamisvabrigu ARENG Rõugõ tsehhi juhataja, noorõn põlvõn oll' suusasportlanõ.
Elokäük
1947 NSVL koolinuuri suusatamisõ 3. kotus Arhangelskin.
1949. aastagal nakas opma mõtsandust Tarto Ülikoolin.
Võeti kinniq 1949. aastaga 10. joulukuu pääväl.
29. märtekuu pääväl 1950 erinõupidämise otsus §§ 58-la ja 58-11 – Valtrilõ anti 10 aastaganõ karistus.
Oll Vorkuta kivihüdsekaivandusõn Kapitalnaja.
1954. aastagal sai vabakäügivangis, hoobis vabas sai 22. piimäkuu pääväl 1956.
Tä oll' Tarto tekstiilivabrigu Areng Rõugõ tsehhi juhataja.
Ojalepä oja
Ojalepä oja om uja Urvastõ kihlkunnan.
Pajumetsa Valter
Elokäük
Tä om kokko pandunuq aoluu Rõugõ Arengu ja veski kotsilõ.
Ojalepä oja
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq
Pajumetsa Valter
Elokäük
Pensionil 1994. aastagast.
Palli (Haani)
Palli om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Pajumetsa Valter
Eräelo
Valtril om katś last.
Palli (Haani)
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Pajumetsa Valter
Eräelo
Riigivapi 5. klassi häätekemärk 2007. aastagal.
Palli (Haani)
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Pajumetsa Valter
Eräelo
Rõugõ valla elotüü preemiä 2012. aastagal.
Riis
250px|thumb|Puhastamada riis
Riis om terävili. Tä om suurõlõ osalõ maailma inemiisist (innekõkkõ Aasian ja troopilidsõn Ladina-Ameerikan) ütes päämädses söögis.
Riisist saa tetäq putro ja suppi.
Katõgooria:Teräviläq
Suka Tiit
Suka Tiit (Tiit Sukk; sündünüq Jõgõval 21. märtekuu pääväl 1974) om eesti näütelejä. 1994. aastagal lõpõt' tä Jõgõva gümnaasiumi ja 1998. aastagal TRK lavakunstikateedri. 1998. aastagast om tä olnuq Talliinan Eesti Draamatiatri näüteleja.
Katõgooria:Eesti näütelejäq
Mais
250px|pisi|Mais
Mais om terävili. Tä kasus kooni kuvvõ miitre korgutsõs ja and hektari kotsilõ inämb terri ku ütski tõnõ terävili.
Katõgooria:Teräviläq
Ütsämägi
Ütsämägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Helme kihlkund
Helme kihlkund om üts viiest Mulgimaa kihlkunnast. Aoluulidsõlt oll' tä Viländimaal. Kihlkunna keskus om Helme.
Välislink
Katõgooria:Mulgimaa Katõgooria:Helme kihlkund Katõgooria:Viländimaa kihlkunnaq
Setomaa ülembsoots'ka
Setomaa ülembsootśka valitas õga aastaga Seto kuningriigi päivil setodõ kuniga Peko asõmikust maa pääl, nikagu kuni kunigas Peko eis Petsere koobah makas.
Innidseq Setomaa ülembsoots'kaq ommavaq Seto Kuningriigi Kroonikogo liikmõq vai sootśkaq. Nimäq andvaq ülembsoots'kalõ nõvvo.
Roobi
Roobi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Puhkpilliq
pisi|Puhkpilliq Puhkpilliq (vai aerofoniq) ommaq laemban tähendüsen muusigariistaq, miä tegeväq hellü, kuq hõhk võnkas. "Perispuhkpilliq" ommaq nuuq puhkpilliq, mink helü tekküs pillimehe tävvest pilli sisse puhudu hõhu võnkamisõst.
Puhkpilliq laemban tähendüsen ommaq Hornbosteli-Sachsi pille jagamisõn 4. astõq - "aerofoniq" ('hõhkhelisejäq').
Perispuhkpilliq
Perispuhkpilliq võivaq edimädse matõrjaali perrä ollaq puupuhkpilliq (kah puupilliq) vai vaskpuhkpilliq (kah vaskpilliq).
Puupuhkpilliq vai puupilliq
Puupuhkpilliq ommaq puhkpilliq, mink edimäne matõrjaal om puu:
Vaskpuhkpilliq vai vaskpilliq
Vaskpuhkpilliq ommaq puhkpilliq, mink edimäne matõrjaal om vask:
Vabaq aerofoniq
Vabaq aerofoniq ommaq nuuq puhkpilliq, miä olõ ei "perispuhkpilliq", a mink helü tekküs hõhu võnkamisõst:
katõgooria:pilliq
Greif
paremal|pisi|333x333px|Greifi kujo St. Marki basiilikal Veneetsian Greif (gryps) oll' kotka pää ja siivulidsõ lõvi kihäga elläi antiikmütoloogian.
Ādigranth
200px|thumb|Ādigranth
Tammõlump
Tammõlump om lump Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan.
Greif
Greife kujoq olliq tunnõduq assüüria-babüloonia kultuurin. 8. aastagasaal i.m.a joudsõq greifiq Kreekahe ja Ruuma, kost saiq edesi kujokõisis keskaigsidõ ilostuisi mano.
Ādigranth
Ādigranth vai Guru Granth Sahib om sikhismi pühäkiri. S'oon tekstin om 1430 lehekülge ja tä om kokko pant aovaihõn 1469-1708.
Bildtsi kiil
Bildtsi kiil om Hollandi piirkunnakiil, midä kõnõldas Hollandi Friisimaa provindsi Bildtsi piirkunnan. Kuigi egälpuul ümbre bildtsi keeleala om põlinõ õdagufriisi keele ala, ommaq bildtsi keele põh'as hollandi keele lõunõmurdõq, miä ummaq aastagasato joosul saanuq suuri mõotuisi friisi keelest. Sääne sais om saanuq tegüdäq tuuperäst, et Bildtsi piirkunda om 16. aastagasaal asostõt hulga rahvast Lõunõ-Hollandist.
Vaida
pisi|Vaida alõviku keskus Vaida om alõvik Harjo maakunnan Rae vallan Talliina-Tarto maantii veeren. Elänikke arv om 827 (saisoga 1.01.2020).
Sikhism
250px|thumb|Kuldnõ Templi, sikhismi pühäkoda Amritsari liinan [[Indian]]
Bildtsi kiil
Traditsioonilidsõlt om bildtsi kiilt peet hollandi murdõs, a täämbädsel pääväl peetäs taad ka hollandi ja friisi hübriidkeeles vai kõrrast inämb ka umaette piirkunnakeeles. Keelele loodõtas saiaq ammõtlikku tunnustust.
Vaida
Vaidan om põhikuul, raamadukogo ja postitarõ.
Sikhism
Sikhism (pandžabi keelen: ਸਿੱਖੀ) om usk, miä põhinõs kümne guru opõtusõl, kiä elliq Indian päämädselt 16. ja 17. aastagasaal. Sikhism om üts maailmareligioonõst, midä tunnistas üle 23 mill'ona inemise.
Bildtsi kiil
Bildtsi keelel om (2006. aastaga hinnangu perrä) umbõs 6000 kõnõlõjat põhilidsõlt väikun piirkunnan Friisimaa provindsi põh'aõdagujaon Põh'amere Waddenzee jao veeren.
Ādigranth
Kaeq viil
Katõgooria:Pühäkiräq
Vaida
Katõgooria:Rae vald Katõgooria:Eesti alõviguq
Sikhism
Sikhismi luuja oll' Gurū Nānak (1469-1538).
Bildtsi kiil
Välislingiq
Katõgooria:Holland
Katõgooria:Friisimaa
Sikhism
Sikhismi pühäkiri om "Ādigranth".
Pehki Heino
Pehki Heino (Heino Pehk, sündünüq 25. joulukuu pääväl 1940 Maaritsan) om eesti koorijuht ja muusigapedagoog.
1959. aastagal lõpõt' tä Tarto Muusigakooli akordioni pääl, 1964. aastagal Talliinna Riikligu Konservatooriumi koorijuhtimisõ pääl.
Tä om olnuq Võro Latsi Muusigakooli oppaja ja Võro miiskoori ja Võru oppajidõ segäkoori Cantus päädirigent. Katõgooria:Võromaa inemiseq
Greif
Greifiq ommaq ka pall'odõ vappõ pääl vapieläjäq.
Tsõõri Tannil
Tsõõri Tannil (sündünüq 1785, koolnuq 1868) oll' kangõ miis Rõugõ kihlkunnast. Tä elli Saalussõ vallan.
Greif
katõgooria:müütilidseq eläjäq
Tsõõri Tannil
Tannil oll' üle keskmädse pikk ja väega jämme miis. Tanila naanõ Tsõõri Liisa oll' üle mitmõ valla kuulsa lauluimä.
Jutuq Tsõõri Tannili kotsalõ
Vanastõ käüti öütsil – valvõti ütenkuun üüse külä karja. Joq noorõlt öütsil näüdäs' Tannil umma kõvva joudu. Sis sai täl moodus hopõñ sälgä võtta vai üskä nõstaq ja kävvüq tuugaq kats' vai kolm kõrda ümbre tulõ.
Ütevoori süvä lumõgaq es jovvaq Tanila hopõñ palgikuurmat mäkke vitäq. Tannil võtnuq sis palgiq rii päält ola pääle ja vidänüq mäkke üles. «Mul hindälgiq sai nõstaq. Miä vaesõst eläjäst viil kynõldaq,» kahitsanuq miis'
Mõisapõllu pääl tull' õks ütlemist kupjagaq. Tannil haardnuq kõrra künnühärgi paaril ikkest kinniq ja touganuq nuuq puhma. Esiq kitnüq kupjalõ: «Naidõ vas'kidõgaq ei olõq midägiq tetäq. Annaq häräq, miä ommaq häräq.»
Uma kandi rahvas kõnõl' kavva Tanila julgõst tüküst Holsta kõrdsi man. Kõrra pidi sääl kinniq vuur', miä läts' Pihkvast Riiga. Voorin oll' kiäkiq ilmadu suur' mehemüräsk'. Tuu ots'nuq õigõt vastalist väepulga vidämises. Kõrdsimiis' saatnuq Tanila perrä. Tannil tulnuq külq, a esiq nimmanuq: «Mis maq, vanamiis', nakka jandama.» Ku võõras väega tähtsüst täüs lännüq, ütelnüq Tannil: «Olkõq no sis. A vasta istkõq katõkõisi. Ütegaq taha eiq pruumigiq!» Jo edimädse tõmbamisõ pääle murdunuq jämme kuusõst saivas. Vankri kallapulk pidi vasta, a Tanilat paigast tõmmadaq es jovvaq kiäkiq. «Tulkõq no viil kats' mano, maq proomi sis ka tõmmadaq,» hõigas' Tannil. Ku kõrra tõmmanuq, nii nuuq võõraq meheq tälle kõtu pääle linnanuq!
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna inemiseq Katõgooria:Võromaa inemiseq
Puutli
Puutli om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
1852
1852. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10065. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1852
Tedremägi
Tedremägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Vana-Hiina neli suurt vällämärgütüst
200px|thumb|Viis tähtämpä sammo paprõ tegemise man (Cai Lun, 105. a. m.a.j
Vana-Hiina neli suurt vällämärgütüst (lihtsüstedün hiina keelen: 四大发明; tradits'oonilidsõn hiina keelen: 四大發明; pinyinin: sì dà fā míng, "neli suurt vällämärgütüst") ommaq neli Vanan-Hiinan vällä märgitüt asja, midä Hiina kultuurin peetäs tähtsäs tuuperäst, et nääq näütäseq Vana-Hiina tiidüse ja teknoloogia korgõt arõngut.
Tsehhi kiil
Tsehhi kiil om väega lähkü slovaki keelele. Inämbüs täüskasunuid tsehhe ja slovakkõ saavaq tõõnõtõõsõ keelest kergehe arvo. Ka poola kiil om tsehhi keelele lähkü, a siski kavvõmb ku slovaki kiil.
Vana-Hiina neli suurt vällämärgütüst
Nuuq neli suurt vällämärgütüst ommaq:
Tsehhi kiil
Katõgooria:Keeleq Katõgooria:Tsehhi
Vana-Hiina neli suurt vällämärgütüst
Katõgooria:Vana-Hiina
Kärdlä
pisi|Kärdlä (verrev täpp kaardil) Kärdlä om Hiio maakunna keskus. Kärdlän eläs 3000 inimese ringin. Liina pinna suurus om 4,5 km². Kärdlät om edimäst kõrda nimmat 1564. aastal. Edimädseq eläniguq olliq ruutslasõq. Kärdlä om mere veeren. Liinan om pall'o arteesiä kaivõ. Läbi liina juuskvaq Nuutri jõgi, Lumumba jõgi ja Kärdlä oja. Kärdlän ommavaq Kärdlä Põhikuul ja Hiiomaa Gümnaasium. Kärdlä om Eesti laulupääliin.
katõgooria:Hiiomaa katõgooria:Eesti liinaq
Osakäänüs
Osakäänüs vai osasütlejä vai partitiiv om grammatilinõ käänüs, mink päämädses ülesandõs om näüdädäq osalisust vai paikapandmaldaq piire.
Osakäänüs võro keelen
Võro keele kõgõ hariligumbaq osakäänüsse lõpuq ommaq -t ja -d, Mõnõn ütsikun sõnan või lõpun ollaq ka -tt (vett) vai -dA (midä). Päält naidõ om võro keelen viil pall'o sõnatüüpe, kon osakäänüsel olõ-õiq lõppu, a om tugõvan vai pikän astmõn (nt kass taht kalla süvväq)
Osakäänüsega tetäs võro keelen:
Lätteq
Katõgooria:Kiil Katõgooria:Käänüsseq
Kogõr
Kogõr ehk harilik kogõr ehk kuldkogõr (Carassius carassius) on karpkalaliisi seltsi kuuluv kala. pisi|Nuur kogõr Hariligult om kogõr 10–40 cm pikk, mõnikõrd siski kooniq 64 cm, ja kooniq 3 kg rassõ. Kogõr om  karpkala muudu, a täl olõ-õi suunukkõ man "vuntsõ", nigu om karpkalal. Kogrõ värv olõnõs väega pall'o keskkunnast ja või ollaq kuldkõllakadsõst kooniq hallikasrohikadsõni.
Kokri om Õuruupan Kõmrimaast kooniq Hummogu-Aasia Leena jõõni, a tedä om ka muialõ sisse tuud. Eestin om kogõr harilik kala.
Välislingiq
katõgooria:kalaq
Popmuusiga
Popmuusiga om 20. aastagasaal tekkünü muusigasanr. Tüüpiline popmuusiga teos om kooni viie minodi pikkunõ laul, midä kand ette ansambli, kon pääle laulja om viil kitramängjä, basskitra mängjä, trummilüüjä (vai trummimassin) ja klahvpillimängjä. Popmuusikat tetäs hariligult nii, et tuu võimaligult pall'odõlõ miildüsiq. Suur jago muusikast, midä s'oo ilma aigo mängitäs raadion vai televis'oonin, om popmuusiga. Popmuusiga om sagõhõhe üles võet ärilidse tsihiga ja tsihit noorilõ. Hariligult sais popmuusiga kuuh küländ lühkeisi ja lihtsist laulõst, miä pruukvaq tehniliidsi vahtsõnduisi, et luvvaq vahtsit variatsiuunõ innembäidsi teemadõ pääle. Popmuusiga om võtnuq vasta mõotuisi inämbjaolt levimuusiga stiilelt, taad ku stiili köüdetäs hariligult rokõnrolli ja toolõ perrä tulnuisi rokistiilega.
Termin ja võrrõlus tõisi stiilega
Terminit "popmuusiga" tarvitõdi edimäst kõrda 1926. a., tuu all mõtõldi populaarsõt muusikat. 1950. aastagist pääle mõtõldas popmuusikast sakõstõ ku muusigasanrist, miä om rokkmuusikast kergemb. 1950 aastidõ keskkotusõ Suurbritannian kireldedi taa mõistõga rokõnrolli ja tuust mõotõdvid vahtsõmbit nuuri muusigastiile.
Umbõs 1967 aastast naati popmuusikat rokkmuusikalõ vastandamaq, piten tuud roki „pehmembäs alternatiivis.“ Parhillaq süüdistedäs tuud sagõhõhe kommõrtsialiseeritüseh ja tuu olulidsõs tunnussõs peetäs professionaalsõt produstsiirmist ja pakõndit.
Sagõhõhe vastandõdas popmuusikat klassikalidsõlõ muusikalõ.
Zoroastrism
200px|thumb|Faravahar vai Ferohar - üts tähtsämb Zoroastrismi täht
Popmuusiga
Popmuusiga tunnusõq
Popmuusiga harmooniat om nätt kuq klassikalist õuruupalikku tonaalsust, õnnõ hariligust lihtsämiilsembät. Instrumendest dominiirväq elektrikitra, basskitra, lüükpilliq ni elektroonilidsõq klahvpilliq.
Zoroastrism
Zoroastrism oll' tõõsõl aastatuhandõl i.m.a. Pärsiähe joudnuisi proto-indoõuruupa hõimõ usk, miä pidi kinniq prohvõt Zarathustra opõtusõst.
Listaku (Rõugõ)
Listaku om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Popmuusiga
Popmuusiga tunnusõq
Popmuusiga alambstiile hulka kuulusõq näütüses elektropopp, sündipopp, disko, poprokk ja J-pop.
Listaku (Rõugõ)
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Zoroastrism
Zoroastristõ pühä raamat om Avesta, mink kõgõ vanõmbaq osaq (hümniq ja rituaaliq) ommaq perit umbõs 1500–800 i.m.a., illatsõmbaq ommaq priistrekoodeks, loidsuq, prohvõt Zarathustra legendiq ja ettekuulutusõq.
Popmuusiga
Popmuusigapala
Popmuusigapala om laul, mink pikkus jääs katõ ja poolõ ja kolmõ ja poolõ minodi vaihõlõ. Toolõ om umanõ püssüv ja tähelepantav rütmikas element, päävoolustiil ja lihtsä traditsioonilinõ struktuur. Levinü om salmõ ja refrääni vaelduminõ kolmõkümnekatõ taktilinõ vorm, koh keskmen om meloodia, miildejääväq muusikalidsõq fraasiq ni refrään, miä om salmiosaga meloodilidsõn, rütmilidsen ja harmoonilidsõn kontrastin. Rütm ja meloodia tüküsõ olõma lihtsaq ni ommaq piiredüq harmoonilidsõ saatõga. Täämbätside poplaulõ sõnaq pututasõq lihtsit teemasit, innekõkkõ armastust ja romantiliidsi suhtit, kuiki om ka erändit.
Niccolò Cusano Ülikuul
200px|thumb|Ülikooli huunõq
Rokkmuusiga
250px|thumb|[[Austraalia rokkansambli AC/DC 1979. a. põimukuun]]
Niccolò Cusano Ülikuul
Niccolò Cusano Ülikuul (itaalia keelen Università degli Studi Niccolò Cusano) om eräülikuul Itaalian Rooman. Tä luudi 2006. aastagal.
Zoroastrism
Katõgooria:Zoroastrism
Popmuusiga
Kuulsambaq popmuusiguq
Kuulsambidõ popmuusiga ansamblidõ hulgan om The Beatles, The Rolling Stones, ABBA. Ütsiketteastjidõ hulgan Johni Elton, Jacksoni Michael ja Madonna.
Rokkmuusiga
Rokkmuusiga vai lihtsält rokk (inglüse keelen rock music) om muusigasanr, miä tekkü 1960. aastagil. Timä juurõq ommaq 1950. aastagidõ rock'n'rollin ja rockabillyn, miä ummakõrda kasviq vällä rütmibluusist, kantrimuusikast ja tõisist mõotuisist.
Niccolò Cusano Ülikuul
Välislingiq
katõgooria:Itaalia ülikooliq
Popmuusiga
Kuulsambaq popmuusiguq
Võrokeelist popmuusikat ommaq tennüq ansambliq Ummamuudu, Lõkõriq, Neiokõsõ ja Poisikõsõ.
Rokkmuusiga
Rokkmuusikat mängväq rokkansambliq, kon tähtsä kotussõ pääl om(maq) (eelektri)kitra(q) ja tukõv rütm, midä andvaq trummiq ja basskitra. Pääle noidõ või ollaq viil tõisi pille, kõgõ sakõmbast mõnõq klahvpilliq.
Popmuusiga
Kuulsambaq popmuusiguq
Katõgooria:Muusiga
Rokkmuusiga
Ütsikit võrokeelitsit rokklaulõ om tennüq ansambli Winny Puhh. Võro rahvalalulõ rokivõtmõn ommaq mängnüq Oort, Raud-Ants ja Nikns Suns.
Katõgooria:Muusiga
Päkä (Võro)
Päkä om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Kaar (ehitüskunst)
250px|thumb|Rooma-aignõ kaariga sild [[Alcántaran Hispaanian]]
Kaar om kiviehitüse osa, miä om tett tuu jaos, et kattaq mulku (nt. ussõ- vai aknõmulku) müürün ja kandaq müürü, miä om timä pääl. Kaari naati kõgõ inne tegemä 2. aastagatuhandõl i.m.a. Mesopotaamian. Lajalt võeti nääq tarvitusõlõ Vana-Rooma ehitüskunstin.
Katõgooria:Ehitüskunst
Kolga-Jaani kihlkund
Kolga-Jaani kihlkund om kihlkund Viländimaal. Kihlkunna keskus om Kolga-Jaani.
Välislink
Katõgooria:Kolga-Jaani kihlkund Katõgooria:Viländimaa kihlkunnaq Katõgooria:Viländimaa
Tšingis-khaan
Tšingis-khaan vai Temutšin (1155 vai 1162 – 1227) oll' mongoli suurkhaan aastagast 1206 kooni uma surmani nink aoluu üts kuulsampi vallutajit.
Tšingis-khaan lõi aoluu kõgõ suurõmba ütest tüküst kuun saisva impeeriumi, vallutadõn katõkümne aastaga kestel inämbüse Hiinast, Kesk-Aasia, Tsiberi ja tõisi maid.
Katõgooria:Mongoolia inemiseq
Virmalidsõq
katõgooria:luudusnättüseq
Värnigu Andrus
Värnigu Andrus (Andrus Värnik, sündünüq 27. süküskuu pääväl 1977 Antslan) om inneskine Eesti kergejoustiklanõ (odahiitjä), kiä saiõ 2005. aastagal odahiitmisen maailmameistres.
Murakami Haruki
Murakami Haruki (Haruki Murakami, sündünüq 12. vahtsõaastakuu pääväl 1949) om jaapani kiränik ja tõlk. Murakami Haruki sündü Kiotohn. Timä esä oll' klassigalidsõ filoloogia oppaja.
1971. aastagal kosõ tää umma klassisõsarõ Yoko; nääq ommaq siiäqmaaniq ütehn, a latsi olõ-i. Kiränik tüüt' plaadipoodihn ja pidi 1974-1981 Tokyohn jatsukohvikut.
Värnigu Andrus
Eräelo
Andrus Värnik om 182 cm pikk ja kaald 110 kg. Tä eläs Antslan.
Murakami Haruki
Murakami edüsromaan „Kullõq tuulõ laulu“ ilmu 1979. aastagal. Tundsas sai Murakami 1987. aastagal ilmunuq romaaniga „Norra mõts“.
Värnigu Andrus
Eräelo
Värnik mõist võro kiilt.
Tälle miildüseq golf ja tennis.
Murakami Haruki
Vahtsõaastakuul 2001. aastagal läts' kiränik tagasi Jaapanihe, kohn põraaigo eläs. Aastagal 2002 ilmu timä kümnes romaan „Kafka mereveerehn“. 2006. aastagal Murakami Haruki sai Franz Kafka nimelidse kirändüspreemia.
Värnigu Andrus
Kittüseq
Katõgooria:Eesti sportlasõq Katõgooria:Võromaa inemiseq
Murakami Haruki
Murakami Haruki om pandnuq ümbre pall'o Fitzgeraldi Francis Scotti, Capote Trumani ja Salingeri Jerome’i teossit.
Teossõq
katõgooria:Jaapani kiräniguq
Palujüri
Palujüri om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Külä keskel om Palujüri järv.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Piisi oja
Piisi oja om uja Urvastõ kihlkunnan.
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq
Sild
300px|thumb|Kubitscheki Juscelino sild [[Brasiilian Brazilin]]
Katõgooria:Ehitüskunst
Varigumägi
Varigumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kässikiil
pisi| Kässikiil ehk kurtõkiil om visuaal-motuurnõ kiil, midä ütistüün kässi, kihä ja näoga luvvas kässigaq kõ̭nõlõja iin käemärgiruumin ja midä nätäs silmäga.
Ülene seletüs
Maailma kiili teedüskogon Ethnologue ommaq seen 144 kässikiilt (2020. a saisoga), näütüses eesti kässikiil (Estonian Sign Language), vinne kässikiil (Russian Sign Language), läti kässikiil (Latvian Sign Language) jne. Üten riigin või ollaq inämb ku üts kässikiil, näütüses Hispaanian võidas pruukiq hispaania kässikiilt ja katalaani kässikiilt
Kässikeele kõnõlõjit om kõgõn ilman arvamisõ perrä kokko 70 mill'onit, säälhulgahn Euruupa Liidon 750 000 kurtõ kässikeele kõnõlõjat. Lisas kurdõlõ ja puulkuuldjilõ kõnõlõsõq kässikiilt kah kurtõ perreinemiseq, kässikeeletõlguq, keelehuvilidsõq ja tõsõq kurtõga kokkoputvaq inemiseq. Pümmekurdiq kõnõlõsõq taktiilset kässikiilt (käest kätte kässigaq kõ̭nõlõminõ), miä tukõ uma riigi kässikeele pääle. Ku om vaia riikevaihõlidsõlt kõnõldaq, sis tarvitõdas riikidevaihõlist kässigaq kõ̭nõlõmist (International Sign) vai eurokäemärke (Eurosigns), miä om esiqsugumaidsi  riike kurtõ kõnõlõmisõst esiq sündünüq ütehüskiil.
Kässikiili om sündünüq esiqsugumaidsi  riike kurtõ  kogokunnõn ja arõnuq loomuligult ku umaette keeleq, mil om esiqsugumadsi keeletiidüsliidsi külgi,  näütüses kässikeele kiroloogia (fonoloogia), mooduoppus (morfoloogia), lausõoppus (süntaks), käemärke kirjapandminõ (transkriptsiuun). Kässikeelin om olõman loomulikkõ kiili rekursiivsüs, tuu tähendäs väiku hulga keeleütikidega om võimalik kokko pandaq  ilmlõppõmaldaq hulk lausit. Kässikeelin saa kõnõldaq niisama keeroliidsist mõttist kukõnõlduin keelin. Niisamatõ om kässikeelen ummamuudu käemärke (idioomõ), midä om ümbre pandaq keerolinõ, ja sääntsit käemärke, midä ei saaq üttegi tõistõ (kässi)kiilde ümbre pandaq. Esiqsugumaidsi  riike kässikeeleq ommaq sarnadsõ grammatilidsõ ehitüse ja esiqmuudu käemärgivaraga (viipevara).
Sotsiaalsõ käsitlüse poolõst ommaq kurtõ umaette allkultuuriq, keelelis-kultuurilidsõq vähämbüsrühmäq, mink päämine tunnismärk om näide keeletiidüslik (lingvistiline) umaperä ehk kässikiil.
Kässikeele sais
Kurtõ kässikiili om peet keeletiidüsligult väega kavva kõnnõkiili ehk auditiiv-verbaalsidõ kiili tulõtuisis, a tiidüse arõnõdõn om naanuq kah kasuma arvosaaminõ kässikeelist ku umaette keelist. Om Muuunuq tähtsämbäs, et säädüsandjaq kässikiili tunnistasõq,  miä tähendäs näütüses õigust katskiilsele oppusõlõ, umast keelest huulmist ja tuu arõndamist ku ka võrdsit võimaluisi haridusõlõ ja kõgõlõ teedüssele, miä seeni kurdõlõ ommaq osalisõlt vai sis õnnõ rasõhõhe kätte saiaq.
1988. a tekk' Euruupa Parlament otsusõ, et kässikiili pidänüq tunnistama ja et kurtõ tunnistõdas nigu keelelist vähämbüst. Kässikiil vai kässikiili pruukijaq ommaq  mitmõn riigin tunnistõduq põhisäädüsen (näütüses Soomõ - 1955; Tsehhi - 1988; Slovakkia - 1995; Portugal - 1997; Kreeka - 2000) ja säädüisi tasõmõl (näütüses om prantsusõ kässikiil tunnistõt ku umaette kiil joba 1830. aastagal, õigus katskiilsüsele 1990. aastagal; Suurbritannia - 1979; Roodsi - 1981; Taani - 1991; Läti - 1999).
Kässikeele uurmisõ alostus
1960. aastil nakas' kurtõ kässikiili uurminõ ehk kässikiili keeletiidüs pääle Ameeriga Ütisriigen. William Stokoe and' 1960. aastagal vällä raamadu „Kässikeele struktuur: Ülekaehus Ameeriga kurtõ visuaalsõ kommunikatsiooni süstemist,“ midä või edimädes kässikeele keeletiidüsligus uurimisõs pitäq.
1965. a. anti vällä ameeriga kässikeele sõnaraamat (A Dictionary of American Sign Language on Linguistic Principles), minkan oll' edimäst kõrda arvaminõ, et kurtõkeele käemärgiq ommaq esiqsaisjaq ja lekseemiq ommaq kimmä sisemädse ehitüsega.
1971. a. luudi Gallaudet'i ülikoolin edimäne keeleuurimistüütarõ.
1972. a. alost' edimäne kurtõ kässikeele aokiri Sign Language Studies.
Kässikeele opminõ
Kurtõ vanõmbidõ kurdiq latsõq opvaq kässikeele ärq, ku uma imäkeele, niisama loomuligult ku kuuldjaq latsõq opvaq kõnnõkeele, a kuuldjidõ vanõmbidõ kurdiq latsõq opvaq kässikeele tõisilt kurdõlt latsilt vai inemiisilt, näütüses kurtõ latsiaian vai koolin. Pääle loomuligu opmisõ saa kässikiilt oppiq niiku võõrkiilt. Pall'odõn riigen saa kurtõ kässikiilt oppiq väega mitmõsugumadsõl tasõmõl, näütüses keelekursuisil, tävvenkoolitusõn, ülikooli magistrioppusõn.
Pruugiduq lätteq
katõgooria:keeleq
Vana-Vigala ijätsõõr
thumb|Vana-Vigala ijätsõõr 2016. aastaga vahtsõaastkuun. Kavvõmbast paistus ohvrihiis.
Vana-Vigala ijätsõõr om esiqeräline luudusnättüs Vigala jõõ pääl Vana-Vigala külän Hiieoro lähkün. Ijätsõõr tegünes talvildõ sis, ku jõgi nakkas kinniq külmämä. Külmä ilmaga võtt ijäkõrd jõõ pääl suurõ ümbrekäüjä kettä kujo. Tsõõr käü aigopiten ümbre, üts tsõõr võtt aigo 7 kooniq 13 minotit. Tsõõri läbimõõt om 20 miitre ümbre. Tsõõr tegünes luudusligult, ilma inemise vaihõlõ segämäldä, tuust, et jõõvuul käü vii päälüskõrran ümbre. Kavva tsõõr ümbre käü, olõnõs ilmast. Ku kõrraga väega kõvva külmä tulõ-õi, või taa ümbre kävvüq mitu päivä, inne ku kinniq külmäs.
Välislingiq
katõgooria:luudusnättüseq
Valgõ lepp
thumb|300px|Valgõ lepä leheq
Valgõ lepp ehk esälepp (Alnus incana) om kõoliidsi sugukunna lepä perrekunda kuuluv lehepuu.
Vällänägemine
Valgõ lepä leheq ommaq hallikasrohilidsõq ja läükeldä, lehe ots om terräv. Puu tüvi om valkjashallikat värvi ja sille. Hall lepp kasus kooniq 15 miitret korgõs.
Elokotusõq
Kasus nii Õuruupan, Aasian ku ka Põh'a-Ameerikan. Eestin om harilik puuliik, a veidemb om tedä saari pääl. Valgõt leppä või löüdäq näütüses segämõtsost, viikokõ veerest ja mõtsaveerist.
Kaeq viil
Katõgooria:Puuq
Vardjamägi
Vardjamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Tiisleri land
Tiisleri land om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Jurmani Marilyn
pisi|Jurmani Marilyn (2012) Jurmani Marilyn (Marilyn Jurman; sündünüq Talliinan 11. joulukuu pääväl 1985) om eesti näüteleja ja laulja.
2004. aastagal lõpõt' tä Talliina Kristiine gümnaasiumi. Jurmani Marilyn oppõ 2004-2005 Eesti Kunstiakadeemian nahakunsti. 2009. aastagal lõpõt' tä Tarto Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia näutekunsti eriala. Pääle tuud om tä olnuq vabakutsõlinõ näüteleja ja laulja.
Katõgooria:Eesti näütelejäq Katõgooria:Eesti lauljaq
Rebäsemõisa
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Rikandi Hindrek
Tä oll' 1917–1918 Talliinna sidõ ülemb ja 1918–1924 Sidõvalitsusõ luuja ni edimäne ülemb.
Matõt Metsakalmistulõ.
Välläandõq
Katõgooria:Võromaa inemiseq
Parmu
Parmu om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Külä lõunõpiiri pääl om punkt, kon saavaq kokko Eesti, Läti ja Vinnemaa piir.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Viiramägi
Viiramägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Düreri Albrecht
Düreri Albrecht (Albrecht Dürer, 1471-1528) oll' s'aksa kunstnik.
Pilte
Dürer Dürer
Zarathustra
Zarathustra vai Zoroaster oll' muistidsõ Iraani prohvõt, filosuuf ja luulõtaja. Timä luuduq hümniq (Gathaq) ommaq zoroastrismi tähtsä liturgilinõ osa.
Inämbüs uurjid arvas, et Zarathustra elli 7. ja 6. aastagasaal inne mi aigu, kuiki kimmüst sjoo kottalõ olõ-iq.
Zarathustra nimme kand ka Nietzsche Friedrichi raamadu "Nii kõnõl' Zarathustra" (1883–1885) päätegeläne.
Katõgooria:Zoroastrism
Louis XIV
Louis XIV (1638–1715), tunnõt ka ku Pääväkuning (prantsusõ keelen le Roi Soleil), oll' Prantsusmaa ja Navarra kuning. Timä valitsõmisaig 1643. aastagast kooni surmani 1715. aastagal kest' 72 aastakka, 3 kuud ja 18 päivä - tuu om kõgõ pikemb Õuruupa monarhi valitsõmisaig, miä teedäq om.
Katõgooria:Prantsusmaa kuningaq
Sojauba
250px|pisi|Sojauba
Sojauba om üteaastaganõ kultuurkasv. Hiinan om tedä söögis tarvitõt joba 5000 aastakka.
Katõgooria:Põllumajandus
Jalgratas
Jalgratas om katõ (harva kolmõ) rattaga sõidoriist, minka pand pedaalõ väntämisega liikma inemine. Jalgratas märgiti vällä 19. aastagasaal ja täämbädsel pääväl om näid tarvitusõl nii miljard tükkü.
Anafülaktilinõ šokk
Anafülaktilinõ šokk vai anafülaksia vai anafülaktilinõ vastavõtminõ om kihä allergiline reagiirmine, miä tulõ kipõlt pääle ja om elolõ ohtlik.
Jalgratas
Katõgooria:Sõidoriistaq
Anafülaktilinõ šokk
Äkiline reagiirmine tulõ määndsestki allergeenist, näütüses arstiruuh vai määnegi muu ainõq (pähknäq, munaq, mutugatsuskaminõ ja -kihvtiq), midä inemine ei suudaq vasta võttaq.
Hariligult om arstiroho vai vaktsiini pääl anafülaktilinõ šoki kirän ku kõrvaltoimõq.
Pääle latsõ vaktsiniirmist (läätsi vai tsiatõvõ vasta) piät vanõmb haigõmajan umma last kaema, et tuu šokk pääle es tulnuq.
Märgiq
Sadanuq vererõhk, rassõ om hingädäq, mõnikõrd kiil ja kaal paistusõq üles. Kuum nakas, silmäq süüdäseq, jalaq, nägo ja käeq paistusõq üles.
Võit ka ossõndaq, kõtt või halutaq.
Midä tetäq?
Helistä 112.
Ku haigõl om süstla adrenaliiniga, piät timmä kintsu süstmä. Ku ei avitaq, sis 5 minudi peräst vahtsõnõ süst tetäq.
Haigõ piät istma pandaq, sis om parõmb hingadaq.
Katõgooria:Tervüs
Hiina müür
300px|thumb|Hiina müür 2004. a. suvõl
Hiina müür (hiina keelen: 萬里長城 (Wànlǐ Chángchéng) - '10 000 lii müür') om pikk müür Hiinan, miä om ehitet 3. aastagasaast i.m.a. kooni 17. aastagasaa alostusõni, et kaitsaq valitsõvit dünastijit võõrvõimõ (mongoliq, türkläseq jt.) sissetungi iist.
Müürü pikkusõs loetas 6352 km nink täämbädsel pääväl küünüs müür mere veerest Pekingist hummogu puul Gobi kõrbõni Gansu provindsin keset Hiinat.
Müür om 9 miitret korgõ, pääl 5,5 miitret lagja nink müürü pääl om tii, vahitorniq, värehtiq ja kandsiq, minkast ütsindä vahitornõ om kokko loet umbõs 20 000 (hiina aoluulasõq arvasõq, et kunagi võisõ noidõ arv ollaq 60 000).
Katõgooria:Hiina
Prüüsü oja
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq
Hussisaar
pisi|Hussisaar 2007. a. põimukuun pisi|Hussisaar 2008. aastal Hussisaar (ukraina keelen острів Зміїний) om saar Musta mere põh'aosah, miä kuulus Ukrainalõ. Tä om umbõs 37,5 km kavvutsõl Doonau deltast. Arvatas, et saar om uma nime saanuq tuu perrä, et tuulitsõ ilmaga kandvaq huuvusõq Doonau jõõst saarõlõ hussõ (päämädselt vesinastikit). Saar kuulus Odessa oblasti Izamili rajooni ala.