cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Väikene oppusõ- nink lugõmisõraamat
Töine könne. Lomest.
''Märt. Puist tettas ka hone nink kik pu-riista.''
''Leno. Nink kui römolik ei olle, kui kewwajel ne pu wärski lehte ajawa nink heitswa nink suwwel ajal nemma meid omma warjoga jahhotawa nink ne zirgu neide päle laulwa!''
''Koolm. Ne pu omma sis meile tullulikko nink römolikko. Ent mes sünnip, kui neist puist sedda koord ärräkooritas?''
''Ado. Ne pu kuiwawa ärrrä.''
''Koolm. Latse, ärge tekke sedda mitte, kui teije mötsan käüte.''
''Koolm. Nimmitage mul ka möndasugust rohto nink haino suggu, mes meile temma seemne perräst tullulik om?''
''Hans. Kik suggune wili, ni kui om: rügga, keswa, kara, tatriku, nisso, herne, oa, läätsä.''
''Andre. Medda-reigas, kali, nari, porkna, peterselli, ma ubbina, sibbula, ridda.''
''Koolm. Märätse haina-lome tullewa meile kaswus omma warsiga?''
''Koolm. Kas ka haino-lome omma kumma omme lehtega meile kaswus tullewa?''
''Koolm. Omma ka paljo haino-lome, kumbe juure, ehk lehhe, ehk häelme, ehk lilli kalli arstmisse rohtus meile tullewa, ni kui omma: kalmusse, alanti nink läbes haina juure, komellid ehk ubbina heina lilli, üttesa wäe rohhi, kärrä ehk wina lilli, jani rohhi, pelling, raud rohhi ehk raije hain.''
''Koolm. Ja, särätse omma, minna taha teile mönni neist nimmitada nink näüta:''
(Siin töije Koolmeister ütte suurt pikka ramatut, mink sissen mönni kuiwatu mürgi rohho olliwa, kumbe Kerkessand temmale se tarbis olli andnu, et temma neid neile latsille pidi näütma, et nemma särätsid kahjolikko haina-lome selgeste tunnesse.)
''Hans. Märäne kurri haina-loom es sesinnane om?''
''Koolm. Sedda kutsutas penni köömlis ehk püdsikkus. Tedda löitas saggedaste aijan petersilli sean, nink näutap hennast pea ötse kui petersilli, ent lilli warjo al om temmal üttelt kottalt kolm pikke terräwa lehhekesse, nink ne lehhe paistwa wäega allomenne pool, nink kui sinna middäke neist lehtist sörme waijel höörut, sis haisap temma.''
.pf
.pf om Prantsusõ Polüneesiä internetitunnus.
Väikene oppusõ- nink lugõmisõraamat
Töine könne. Lomest.
''Om kattesuggune penni köömli, weikenne nink suur; se suure penni köömli wars kaswap liggi kolm jalga pikkas, nink temmal om werrewa tähekesse nink ne lehhe omma üllewän wallus pimme rohilinne. Juur om paks. Sestammast rohhost omma jo mitto innimisse omma surma sönu. Seperräst kui kewwajal noort haina korjatas keetmisses, sis peate häste tähhele pannema nink kaema, et teije sest penniköömlist middäke sisse ei korja.''
.pf
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Väikene oppusõ- nink lugõmisõraamat
Töine könne. Lomest.
''Sesinnane haino loom kutsutas wohho paz. Temmal om werrewa lilli, nink kannap musta marju ni kui weikesse wisla pu marju. Se wars om must werrew nink kaswap kolm ja nelli jalga pikkas. Temmal om üts suur pikk juur. Ni häste ne lähhe kui ka ne marja omma wihhatse.''
Neidesuggutside haina-lome, kumbe lehhe, häelme, marju nink juure kahjolikko ehk surma sööt om, omma muido weel paljo, nink teije ei pea mitte neist söma.
''Maije. Ent mink tarbis om Jummal neid muido lonu?''
''Koolm. Mes innimissille kahjolik om süwwa, ei olle seperräst mitte ikkes kigille töisille ellajille kahjolik süwwa; nink särätsit wihhatse haina-lomist tettas ka kallist arstmisse rohto; nemma ei olle seperräst mitte Jummalast ilmaasjata lodu. Kas ei olle ka paljo töist wösso, kumma meile hääd marju kandwa süwwa?''
''Magnus. Omma, ni kui sittiko wösso, kä werrewat nink musta nink walge sittiko marju kannap, se tikker wösso, kä tikker pu marju kannap, se kurre wösso, kä kurre marju kannap, se mustiko wösso, kä mustiko marju kannap nink plloka wösso, kä palloka marju kannap.''
Rauh
200px|thumb|Rauh
Rauh vai rahu om iho jago, miä kust ja kusõga kõlvatumit asjo verest vällä lahotas. Kusi juusk kummastki rauhast üte pikä ja peenikese torokõsõ läbi kusõmõhõ, kost täl kuna tahetas ihost vällä lastas juuskõ.
Bachi Johann Sebastian
Bachi Johann Sebastian (Johann Sebastian Bach, 1685-1750) oll' s'aksa barokiao viiesepp ja hõrilamängjä, Bachõ suguvõsa kõgõ välläpaistujamp liigõq.
Rauh
Inemisel om kats rauhha, nuuq saisvaq kõtukooban hääl ja kur'al puul sälgrootso nimeside ligi.
Bachi Johann Sebastian
Pall'oq pidäväq tedä kõgõ suurõmbas viiesepäs terven muusigaaoluun. Timä looming om hinnat nii süvä mõttõ, tehnilidse tävvelidsüse ku ka ilo ja mõomisõ poolõst. Tä lõi nii vaimoliidsi ku ilmaliidsi töid laulupargilõ, pillipargilõ (orkestrilõ) ku ütsikile pillele.
Rauh
Kirändüs
Katõgooria:Inemine
Bachi Johann Sebastian
thumb|200px|right|Viiolisonaat nr. 1 G mollin, Bachi hindä käega kirotõt
Katõgooria:S'aksamaa inemiseq Katõgooria:S'aksamaa viiesepäq
.pg
.pg om Paapua Vahtsõ Ginea internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
17. vahtsõaastakuu päiv
17. vahtsõaastakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 17. päiv.
Tõdu mõisa
Inemiseq
Piiskopiaol oll' Tõdu mõisa Zögede perekunna käen. Peräst Liivi sõta läänistediq mõisa Tödweni Wilhelmile, kink nime perrä naati mõisat 1625 nimetämä Tödwenshofis. 1857. a. oll' mõisa umanik kindraladjutant Knorringu Woldemar Pontus. Perämäne umanik oll' 1895. aastagast mõisan elänü Borgi Ernst Karl.
Alakülä (Põlva)
Alakülä om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Mõtskonna lump
Mõtskonna lump om lump Karula kihlkunnan Antsla vallan.
Mulgi kiil
Mulgi kiil om lõunaeesti kiili hulka käüvä Eesti põline piirkundlinõ kiil vai regionaalkiil. Tõisi arvamiisi perrä om mulgi kiil lõunaeesti keele vai keelerühmä vai sis eesti keele lõunaeesti murdõrühmä Mulgi murrõq.
5. põimukuu päiv
5. põimukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 217. päiv (liigaastagal 218. päiv).
Mulgi kiil
Mulgi keelel om rahvalugõmisõ perrä pia kümme tuhat mõistjat päämidselt Lõuna-Eestin Mulgimaal (Helme, Karksi, Halliste, Tarvastu ja Paistu kihlkund), miä jagonõs seo ilma aigo Viländi ja Valga maakunna vaihõl.
Mulgi kiilt tundas innekõkkõ ku luulõkiilt. Rikast mulgikeelist luulõloomingut om kaet eesti murdõluulõ vai lõunaeesti kirändüse kontekstin.
Mulgi keelel olõ-i seeni ammõtlist staatust. Aastal 2004 luudi külh lõunaeesti kiili staatusõga tegelejä valitsuskomisjon, a tuu olõ-i siiäni mulgi keele õiguslikku staatust ärq määränü.
Väega väiku ja kibõhõhe vanõmbas jäävä kõnõlõjidõ hulga peräst om mulgi kiil üten tarto keelega lõunaeesti keelist kõgõ suurõmban ohon.
Raudsaarõ Hugo
Raudsaarõ Hugo (Hugo Raudsaar, 1923-2006), oll' eesti tähetiidläne ni tähetiidüse tutvastegijä.
Erialanõ tegevüs
Tüüt' Tarto Tähetornin. Aastagil 1959 kooniq 1985 kaiõ asteroidõ ja komiitõ liikmist. Tä om kaenuq 42 komiiti ni 230 asteroidi ja võtt' noist kokko üle 1800 pääväpildi. Tüüt' Tarto Tähetornin edesi ka peräst vahtsõ obsõrvatooriumi valmissaamist Tõraveren. Timä 1986. aastagul tett pääväpilt Halley komeedist om viimäne tiidüse perrä tett kaehtus Tarto Tähetornin.
Raudsaarõ Hugo om Tarto Tähetorni Astronoomiatsõõri alostaja. Ta om trükün avaldanu 86 tüüd, noidõ sehen 2 raamatut ni 210 aoakir'andusartiklit, om kõnõlnu tähetiidüsest raadion ja televis'oonin.
1963. ehit' Lasva valda uma kodotalo mano Tõudsimäe külätähetorni, kon om pidänü tähetiidüse-, matõmaatiga- ja füüsigaoppuisi. 1969. kooniq 1975. oll' Tähetorni kalendri päätoimõndaja. 1968. kooniq 1976. oll' ENE kokkopandjidõ hulgan. 1951. kooniq 1989 oll' Üleliidolidsõ Astronoomia ja Geodeesiä Ütisüse Eesti Osakunna tekevliigõq.
Plaksa oja
Plaksa oja om uja Räpinä kihlkunnan.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna jõõq
Pardsilump (Antsla)
Pardsilump om lump Karula kihlkunnan Antsla vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
.ph
.ph om Filipiine internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Kiuma mõisa
Inemiseq
1495 sai mõisa umanikus Wrangelli perekund. Pikkä aigu oll' mõisa Taube perekunna käen. Peräst tuud kuulu mõisa Kosküllile, kindralmajor Bistramilõ, Knorrinilõ, paron Nolckenilõ ja tõisilõ. Perämäne umanik oll' 1894. aastagast Bose Goswin.
11. joulukuu päiv
11. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 345. päiv (liigaastagal 346. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Joulukuu
26. urbõkuu päiv
26. urbõkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 85. päiv (liigaastagal 86. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Urbõkuu
2006
2006.  aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10219. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:21. aastagasada 2006
Ala-Häätarõ
Ala-Häätarõ vai Ala-Häätaro om külä Põlva kihlkunnan Kõllõstõ vallan.
.pk
.pk om Pakistani internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.pl
.pl om Poola internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Saarjärve mõisa
Saarjärve mõisa (sks. k. Saarjerw) oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Põlva valla alal. Mõisa maaq ostõtiq Peri mõisast 1806.
Inemiseq
Edimäne umanik oll' Glasenapi Georg Magnud. Perämäne umanik oll' 1900. aastagast Riederi Burchard.
Pustõniku oja
Katõgooria:Räpinä kihlkunna jõõq
18. vahtsõaastakuu päiv
18. vahtsõaastakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 18. päiv.
Välislingiq
Katõgooria:Vahtsõaastakuu
The Beatles
300px|thumb|The Beatles 1964. a. Ülevän: Lennoni John, McCartney Paul, all: Harrisoni George, Starri Ringo.
Vardja järv
Vardja järv om järv Põlva kihlkunnan Laheda vallan. Arvata, et uma nime om tä saanuq Vardja mõisa perrä, miä timä veeren oll'.
The Beatles
The Beatles oll' pop- ja rokkansambli Liverpoolist, Inglüsmaalt, miä tull' kokko 1960. aastagal ja mänge ütte 1970. aastagani. Päämädselt mängeväq sääl Lennoni John (rütmikitra, laul), McCartney Paul (basskitra, laul), Harrisoni George (soolokitra, laul) ja Starri Ringo (trummiq, laul). Ku ansambli lakja läts' naksiq liikmõq soolokarjääri tegemä.
Vardja järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
The Beatles
The Beatles'it peetäs ütes aoluu kõgõ kuulsambas ansamblis ja näide muusikat om maailman kõgõ inämb müüd.
Miil
Miili läbi saa inemine vai elläi teedäq, määntseq kõik as'aq timä ümbre ommaq.
Raadama oja
Raadama oja om uja Räpinä kihlkunnan.
Miil
Inemiisil om viis miilt: nägemine, kuuldminõ, haisutundminõ, maitsminõ ja pututaminõ. Naidõ riistaq ehk tallitusas'aq ommaq silmäq, kõrvaq, nõna, kiil ja ihonahk. Naaq liikmõq ommaq tegeväq esiqeräligult närve läbi, miä pääaiust näide sisse lääväq. Silm näge, kõrv kuuld, nõna tund haisu, kiil maits ja ihonahk (esiqeräligult sõrmõots) pututas närve abiga ja närviq tallitasõq kõik nuuq tundmisõq pääaiu poolõ, kon vaim sõs arvo saa, määne nätt asi, kuult helü, maitsõt ruug nink nii edesi om.
Raadama oja
Katõgooria:Räpinä kihlkunna jõõq
Miil
Kirändüs
Katõgooria:Inemine
Laos
Laos, ammõtlidsõlt Laosõ Demokraatlinõ Rahvavabariik om riik Lõunõhummogu-Aasian. Laosõ pääliin om Viangchan.
Välislingiq
Katõgooria:Laos Katõgooria:Aasia maaq Katõgooria:Aasia riigiq
Sri Lanka
Sri Lanka, ammõtlidsõlt Demokraatlinõ Sotsialistlinõ Sri Lanka Vabariik om saarõriik Lõunõ-Aasian. Sri Lanka pääliin om Sri Jayewardenepura Kotte. Pääliin om riigi kõgõ suurõmba liina ja ärikeskusõ Colombo hummoguveeren.
Majandus
pisi|400px|vasakul|Tsäikasvatus Sri Lankal Kandy lähkün
Välislingiq
Katõgooria:Sri Lanka Katõgooria:Aasia maaq Katõgooria:Aasia riigiq
Liinu järv
Liinu järv [.Liinu järv] om järv Urvastõ kihlkunnan Kanepi vallan. Tä om üts Koorastõ järvist.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
.pn
.pn om Pitcairni internetitunnus.
Świnoujście
Świnoujście (s'aksa k. Swinemünde) om liin Poola põh'aõdagunukan, Õdagumere veeren ja S'aksamaa piiri lähkün. Świnoujścien elli 2007. aastagal 41 791 inemist.
19. vahtsõaastakuu päiv
19. vahtsõaastakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 19. päiv.
Świnoujście
Välislink
Katõgooria:Poola liinaq
.pn
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
19. vahtsõaastakuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Vahtsõaastakuu
.pr
.pr om Puerto Rico internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Vahtsõliina kihlkunna küläq
Vahtsõliina kihlkunna külli nimekiri lugõ üles Vahtsõliina kihlkunna küläq.
Kaeq viil
Hargla - Kanepi - Karula - Põlva - Rõugõ - Räpinä - Urvastõ - Vahtsõliina
Oti tiik
Oti tiik vai Tritski tiik om lump Urvastõ kihlkunnan Kanepi vallan.
7. põimukuu päiv
7. põimukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 219. päiv (liigaastagal 220. päiv).
Viie pääle
Viie pääle om võro luulõtajidõ ja muusikidõ rühm, kohe kuulussõ Ilvese Aapo, Rahmani Jan, Contra, Ruitlasõ Olavi ja Pulga Jaan. Nääq ommaq vällä andnuq luulõtuisiraamadu "Viie pääle", mink mano käü lasõrtsõõr 42 luulõtusõ, laulu ja jutuga. Ummil ülesastmiisil lugõvaq nääq ummi luulõtuisi ja laulvaq kitra saatõl (põhilidsõlt mäng Ilvese Aapo) ummi laulõ.
27. urbõkuu päiv
27. urbõkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 86. päiv (liigaastagal 87. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Urbõkuu
Edejärv (Hatiku)
Edejärv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
.ps
.ps om Palestiina internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
12. joulukuu päiv
12. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 346. päiv (liigaastagal 347. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Joulukuu
Vana-Koiola järv
Vana-Koiola järv om järv Põlva kihlkunnan Laheda vallan Vana-Koiola külän õkvalt Võro-Põlva tii veeren.
Järve põh'aviir om küländ korgõ, muial ommaq veereq madalambaq, a sõski inämbüisi kõvaq (vällä arvat lõunahummogu poolinõ nukk). Järve põh'apoolitsõ perve pääl om Vana-Koiola kuul. Innembide oll' sääl Vana-Koiola mõisa. Kooli man om ujomiskotus, kon käüdäs peris pall'o. Pääle koolimaja om järve veeren viil peris mito tallo.
Viieläjäq ja -kasvoq
Järvest püvvetäs kallo, nii suvõl ku talvõl. Pall'o om sudakit, latikit, särgi, ahunit ja kuskõ. Om ka haugõ ja linaskit.
Viikasvõ om veidüq, a planktonit pall'o.
pisi|left|Vana-Koiola järv 2011. aastagal
Pardsilump (Mõnistõ)
Pardsilump om lump Karula kihlkunnan Mõnistõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Rebäsmäe oja
Rebäsmäe oja om uja Räpinä kihlkunnan. Tä nakkas pääle Mustastjärvest Nohipalon nink juusk kur'a poolõ päält Mädäjõkkõ.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna jõõq
20. vahtsõaastakuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Vahtsõaastakuu
Andre
Andre om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Varbusõ mõisa
Varbusõ mõisa (sks. k. Warbus) oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Kanepi valla alal. Mõisa jaeti 18. aastasaa kolmandal veerändil ärq Väimälä mõisast.
Roodsi lipp
thumb|250px|[[Pilt:FIAV 110110.svg|20px Roodsi lipp. Külgi vaihõkõrd: 5:8]] Roodsi lipp om kõllanõ rist sinidse põh'a pääl.
Katõgooria:Roodsi Katõgooria:Roodsi lipuq Katõgooria:Riigilipuq
Saarnaoja
Saarnaoja om uja Räpinä kihlkunnan.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna jõõq
Võro mõisa
Võro mõisa (sks. k. Werrohof) oll' riigimõisa Põlva kihlkunnan Võro liina kotussõ pääl. Edimäne tiidüs mõisast om aastagast 1590.
8. põimukuu päiv
8. põimukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 220. päiv (liigaastagal 221. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Põimukuu
Üübjärv
Üübjärv om järv Urvastõ kihlkunnan Kanepi vallan.
Van Beethoveni Ludwig
Van Beethoveni Ludwig (Ludwig van Beethoven, 1770-1827) oll' s'aksa viiesepp ja klavõrimängjä, üts Viini klassikist. Tedä peetäs aoluu ütes parõmpas ja mõokambas viiesepäs.
Üübjärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Van Beethoveni Ludwig
200px|right|thumb|Maja Bonnin, kon Beethoven sündü
Katõgooria:S'aksamaa inemiseq Katõgooria:S'aksamaa viiesepäq
Kalajärv
Kalajärv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Kogrõjärv (Mälle)
Kogrõjärv om järv Urvastõ kihlkunnan Otõmpää vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Peräjärv (Ähijärv)
Peräjärv om järv Karula kihlkunnan Antsla vallan.
28. urbõkuu päiv
28. urbõkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 87. päiv (liigaastagal 88. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Urbõkuu
Eostõ
Eostõ om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Haigri
Haigri oll' külä Põlva kihlkunnan Võro vallan.
.pt
.pt om Portugali internetitunnus.
Haigri
Seo ilma aigu jääs Haigri Raistõ küllä.
.pt
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Kambodža
Kambodža Kuningriik om riik Lõunõhummogu-Aasian. Kambodža pääliin om Phnom Penh.
Välislingiq
Katõgooria:Kambodža Katõgooria:Aasia maaq Katõgooria:Aasia riigiq
Savikuaoja
Savikuaoja vai Haavapää oja om uja Räpinä kihlkunnan. Tä nakkas pääle Mustastjärvest nink juusk hää käe puult Võhandu jõkkõ paigan, kost Võhandu suuni jääs 45,6 km.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna jõõq
29. urbõkuu päiv
29. urbõkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 88. päiv (liigaastagal 89. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Urbõkuu
Viira mõisa
Viira mõisa (sks. k. Wiera) oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Veriora valla alal. Mõisa jaeti 16. rehekuu pääväl 1770 ärq Pardsi mõisast.
21. vahtsõaastakuu päiv
21. vahtsõaastakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 21. päiv.
Välislingiq
Katõgooria:Vahtsõaastakuu
9. põimukuu päiv
9. põimukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 221. päiv (liigaastagal 222. päiv).
13. joulukuu päiv
13. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 347. päiv (liigaastagal 348. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Joulukuu
Uibojärve mõisa
Uibojärve mõisa (sks. k. Appelsee) oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Põlva valla alal. Mõisa jaeti ärq Pardsi mõisast 1805. aastagal.
Ugandi kiil
Ugandi kiil om nimetüs, midä om mõnikõrd pruugit muistitsõn Ugandi maakunnan kõnõldu keele kotsilõ, minkast ommaq ildampa vällä arõnuq lõunaeesti (tarto) kiräkiil ni täämbädse päävä võro ja tarto kiil. Lõuna-Eesti kõgõ lõunahummogupoolitsõmba (muistidsõ Valgõpalo (Walgatabalwe)) ala pääl kõnõldut keelepruuki om peet Ugandi ala keelest erälesaisvas keelemoodus, minkast om vällä kasunu täämbädse päävä seto ja hummoguvõro kiil. Ugandi keelest välläarõnut lõunaeesti (tarto) kiräkiilt pruugiti 17.-19. saa-aastagal Tarto- ja Võromaal kerigu-, kooli- ja kohtukeeles. Tuu keele üts vanõmbit ja tähtsämbit kiräliidsi mälehtüsmärke om 1686. aastagal ilmunuq Wastne Testament.
.py
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Kastjärv
Kastjärv vai Kastijärv vai Linajärv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Pormeistri järv
Pormeistri järv vai Juudi järv om järv Karula kihlkunnan Antsla vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Lambahannajärv
Lambahannajärv vai Lambahanna järv om järv Urvastõ kihlkunnan Otõmpää vallan. Tä om üts Koorastõ järvist.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Nägemine
Nägemine om üts viiest meelest. Nägemise riistaq ommaq silmäq.
Nägemine om inemisel kõgõ kallimb miil, tuuperäst om meil ka pümmit inämb hallõ kui noid, kiä kuulõ-iq. Nägemise joud või mitmõt viisi ja mõnõsugutsõ haigusõ läbi vähändetüs saiaq ehk kogoni ärq kistudaq. Nii või kas välimätse vigastamisõ ehk sisemätse haigusõ läbi silmä sarvnahk tumõdas ehk kogoni läbipaistmatas minnäq ehk jälq või nahk pääle kassuq, nii et valgusõ joonõq inämb häste ehk sukugi läbi paistu-iq. Niisamatõ või ka silmäterä kokko kassuq ja om sõs valgusõl ka võimata silmä siaq ja silm jääs pümmes. Kui lins tumõdas ja hahas lätt, piät inemine ka pimedäs jäämä, ent säänest pümedüst võivaq arstiq ärq parandadaq. Nimäq võtvaq linsi vällä ja andvaq inemisele sõs prilliq, miä niisama võlvit ommaq kui silmä lins. Ent kui nägemise närv kuigi ärq om rikkunu ja silm s'odaviisi pümmes om jäänüq, olkõ ka et tä päält nätäq kogoni terveq om, sõs ei saaq inemisele inämb silmänägemist. Sääne pümedüs om parandamadaq.
Mõnõq inemiseq, esierälikult vanaq inemiseq, ei näeq lähükeste, ent kavvõdõhõ nägeväq nimäq väega häste. Sääntsit nimitetäs kavvõdõhõ nägijäis ehk pikä nägemisega. Mõnõq jälq nägeväq lähükeste väega häste, ent kavvõdõhõ sandistõ. Nuuq ommaq lähükeste nägijäq ehk lühkese nägemisega. Nuuq silmä viaq tulõvaq vigalidsõst linsist ja sarvnahast. Ommaq lins ja sarvnahk väega kumõraq, sõs lätt nägemine lühkeses, ent ommaq nimäq väega veidüq kumõraq, sõs näge silm kavvõdõhõ parõmbuisi. Prilli läbi võivaq nuuq viaq väega häste parandõdus saiaq ja andasõq kavvõdõhõ nägijäle kumõraq prilliklaasiq, ent lähükeste nägijäle sääntse, miä keskest ohukõsõq. Kavvõdõhõ ja lähükeste nägemine või ka muust süüst tullaq, nimelt ka tuust, et lins häste ei liiguq ehk kuigi võõrildõ sais.
Kirändüs
Katõgooria:Inemine
Silm
thumb|Inemise silm
Silm om nägemise riist.
Inemise silm
Silm om höörik niguq upin ja sais silmäkooban nii, et õnõgi üts külg timäst nättäv om. Tasatsõ kobimisõ läbi võimiq ärqtundaq, kuis silm höörik om ja kuis kõigipäidi luunõ koda tedä varjas. Tuu vari om silmäle ant, et tä väega hellik ja hõrn iho liigõq om ja tälle tuuperäst esierälikult hoitmist litsmise, pitsitämise ja külgeputtumisõ iist vaja om. Pääle tuud kaitsvaq tedä tossu, tolmu ja liig heledä valgusõ iist silmälavvaq ja silmäkarvaq. Ka kulmukarvaq ommaq silmile kaitsjas, s'ollõ et nimäq lasõ-iq hiil otsa päält silmä juuskõ.
Silm esiq ehk silmämuna om mitmõst nahast kokko pant, miä kõrdapite tõnõ tõsõ pääl ommaq. Kõgõpäälmäne nahk om valgõ, paks ja läbipaistva. Timä om edepuul kumõramb kui muid'o, nii kui mõni uuri klaas võlvit, ja nimitetäs tuud kumõrat jako ehk kumõrust sarvnahas. Sarvnaha takan näemi üte tõsõ naha nii kui rõnga, miä mitmõkarvalinõ või ollaq, mõnõl inemisel sinine, mõnõl pruun, mõnõl pia must. Tuu rõnganäolinõ nahk, iiris ehk vikakaarinahk nimi, tege, tuudmüüdä kuis tä esiq värvit om, et meil mõnõl sinitseq, tõsõl hahaq, kolmandal pruuniq, neländäl mustaq silmäq ommaq. Keset vikakaarinahka om must silmäterä. Timä ei olõq mitte, nii kuis nimi ütles, üts terä ehk terä sarnanõ asi, õnnõ üts mulk, miä tuuperäst must vällä näütäs, et silm sisest pümme ehk valgusõldaq om. Silmäterä takan sais üts kõva, läbipaistva, prilliklaasi sarnanõ liigõq servile, miä kummõr om, keskest paks, veereq ohukõsõq. Tedä nimitetäs linsis. Lins jaotas silmä sisest kattõ jakko ehk kambrõhe. Edekambrõ om vähäm ja vii sarnast vedelüst täüs, tagakambrõ om häste suurõmb ja üte hüübünü vedelüsega täüdet. Silmä tagasainast tulõ nägemise närv silmä sisse. Timä haroq laotasõq hindä tagasaina pääl võrgo viisi lakja ja kutsutas tuud võrko võrknahas. Läbi sarvnaha, silmäterä ja linsi lääväq valgusõ joonõq silmä ja sünnütäseq võrknaha pääl pildikeisi ehk kujokõisi noist as'ost, miä kaemiq, ja miiq ütlemiq sõs, et miiq näemiq. Nägemise toimõtas nägemisenärv pääaiu poolõ, kon miiq vaim sõs nättüst as'ast tundmisõ saa.
Päälmäiste silmälaudo all saisvaq silmävii näärmeq, kost pisaraq vällä tulõvaq, miä silmi kõikaig niisutasõq. Silmä sisemädsest nulgast juuskvaq pisaraq mitmõ peenikese torokõsõ läbi nõnna. Kui miiq ikõmiq, sõs saa närve tallitusõ läbi silmävii näärmist niipall'o pisarit vällä toimõtõtus, et nääq üle silmä veere põski pääle alla juuskvaq.
Lätteq
Katõgooria:Inemine
Kõrv
100px|thumb|Inemise kõrv thumb|Nahkhiiri kõrvaq
Kõrv om kuuldmisõ riist.
Inemise kõrv
Inemise kõrvast näemiq õnnõgi välimätse jao, miä kõrvakausis nimitetäs ja kõik helüq ja hääleq vasta võtt. Kõrvakausist ehk välimätsest kõrvast lätt üts uus sügävämbä pää sisse sisemäiste kõrva. Välimätse ja sisemätse kõrva vaihõl om üts vahesain, miä trumminahas kutsutas. Välänpuul oonõn ehk kõrva välimätsen oonõn himmitses üts rasvanõ vedelüs vällä, miä kõrvasitas nimitetäs ja tolmul, karvol ja muil sääntsil as'ol kõrva sisse ei lasõq minnäq.
Sisemäne kõrv om väega kunstlikult luud. Sääl om mitu imelist väikeist luukõist ja mitu keerolist torokõisi sarnalist uunt, kon jälq kuuldmisõ närviq sisen saisvaq. Sisemätsest kõrvast lätt üts uus kurku, kummastki kõrvast üts.
Lätteq
Katõgooria:Inemine
Mendelssohni Felix
Mendelssohni Felix (Jakob Ludwig Felix Mendelssohn Bartholdy, 1809-1847) oll' s'aksa varahadsõ romantismiao viiesepp, klavõrimängjä ja dirigent. Tä sündü juudi perren, miä ildampa läts' üle lutõriusko; tä oll' filosoofi Mendelssohni Mosesõ latsõlats'. Tä lõi sümfoonijit, kontsõrtõ, oratooriummõ, klavõri- ja kambrõmuusikat. Peräst pikkä aigu 19. aastagasaa lõpon ja 20. aastagasaa alostusõn, ku tedä muutuja muusigamaitsõ ja antisemitismi peräst es hinnataq, om timä loomingulist originaalsust jälq tunnistama ja väärtüstämä naat. S'oo ilma aigo om tä üts kõgõ populaarsõmp romantismiao viiesepp.
Tähtsämbäq teossõq
Katõgooria:S'aksamaa inemiseq Katõgooria:S'aksamaa viiesepäq
Silkoja
Silkoja om uja Räpinä kihlkunnan.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna jõõq
Viie pääle (raamat)
200px|thumb|
"Viie pääle" om luulõtuisiraamat, kon seen ommaq Ilvese Aapo, Rahmani Jani, Contra, Ruitlasõ Olavi ja Pulga Jaani võrokeelidseq luulõtusõq. Pall'oq luulõtusõq ommaq tettüq mõnõ tunnõdu vai hindä luudu viie pääle. Raamadu mano käü lasõrtsõõr 42 luulõtusõ, laulu ja jutuga.
Lühkene võro-eesti loodusõtsäpendämise sõnastik
Lühkene võro-eesti loodusõtsäpendämise sõnastik om sõnastu, kon ommaq Kasagu Ennu puult vällä märgidüq võrokeelidseq füüsiga-, matõmaatiga- ja tähetiidüsesõnaq. Tuud või pitäq edimädses võrokeelitses eräalasõnastus. Muuhulgan ommaq sääl sõnastun sääntseq sõnaq niguq loodusõtsäpendämine, tüühimo, mantkukkamisvägi jt.
Sõnastu ilmu kogomigun Kaika Suvõülikuul Kaikal 1990. aastagal.
Välislink
Katõgooria:Füüsiga Katõgooria:Võro kiil Katõgooria:Võro keele sõnaraamaduq
Põdra Ernst
Põdra Ernst (Ernst-Johannes Põdder, 1879–1932) oll' Eesti sõaväeläne, kindralmajor (aastagast 1918). Põdra Ernst oll' Eesti Vabadussõa üts kõgõ legendaarsõmb väejuht. Eesti sõamiihi hulgan ollõv tä olnuq kõgõ populaarsõmb kindral. Võro keele pruuk'misõ peräst ollõv tedä kutsut "Vanas Õkvas".
Nuurus
Põdra Ernst sündü 10. radokuu pääväl 1879 Tarton. Timä esä oll' Alatskivi mõisan Nolckenide perekunna kammõrtiinre. Ernst ristiti Tarto Maarja kerikun nink vadõriq olliq Alatskivi paron Nolckeni Arved Ernst uma abikaasaga ja Schmidti Johannes. Latsõn elli Ernst Võromaal Aleksandri vallan Väimälä mõisa Põõna kar'amõisan, kon vanõmbaq olliq mõisatiinjäq.
26. hainakuu pääväl 1897. aastagal astõ Põdra Ernst vabatahtlikult Vinne keisririigi sõaväkke, kon tä määräti edimält 104. jalaväepolku.
12. süküskuu pääväst 1898 naas' Põddõr opma Vilno sõakoolin. Tuu kooli lõpõt' tä 18. põimukuu pääväl 1900 noorõmbleitnändi avvoastmõn. Peräst tuud saadõti tä tiinmä 107. jalaväepolku, minkast tä viidi 1904. aastagal üle 123. Koslovski jalaväepolku.
Tiinmine Tsiberin
1904–1914 tiine Põrda Ernst sõaväen Kavvõn-Hummogon. 1904. a. Vinne-Jaapani sõtta minnen sai täst rooduülemb ja leitnänt. Sama aastaga süküskuun sai tä luurõkäügil ollõn kolmõst püssäkuulist haavata ja viidi tagalahe praavuma. Ku Ernst oll' terves saanuq, tiine tä 1906. aastagast kooni Edimädse ilmasõa alostusõni 32. Tsiberi laskurpolgun. Sääl ülendediq tä 1908. aastagal alambkaptõnis.
Edimädsen ilmasõan
Ku Edimäne ilmasõda pääle naas' viidi Põdra Ernst 31. hainakuu pääväl 1914 üle 52. Tsiberi laskurpolku nink saadõti tuu polgu rooduülembän sõaliini pääle S'aksa ja Austria-Ungari väki vasta. Sama aastaga märtekuu alostusõn anti tälle kaptõni avvoastõq, a kuus päivä ildampa sai tä haavata ja oll' kooniq 1915. aastaga radokuuni ravil.
Ku Põdder terves sai määräti tä 52. polgu III pataljoni ülembäs, a pia sai tä Galiitsian Sani jõõ forssiirmisel tõist kõrda haavata ja oll' 20. süküskuu pääväni 1915. aastagal jälq ravil.
Pääle tuud sai tä saman polgun IV pataljoni ülembäs, a 1916. aastaga hainakuun sai tä Riia lähkon põrotadaq nink evakueeriti jälq haigõmajja. Sääl ollõn ülendediq tä alambpolkovnikus. 1916. aastaga rehekuun joud' tä tagasi 52. Tsiberi laskurpolku, kon juhtõ jälq IV ja ildampa III pataljoni.
1. hainakuu pääväl 1917 Galiitsian ette võet nn. Kerenski pääletungi aigo määräti Põdder 47. laskurpolgu ülembäs ja anti tälle polkovniku avvoastõq. Ku pääletung luhta läts', tull' Põdder Vinne sõaväest ärq ja läts' 1. Eesti polku.
Tiinmine Eesti polkõn
1917. aastaga hainakuun joud' Põdra Ernst Rakverre 1. Eesti polgu mano, kon timäst sai polguülembä Tõnissoni Aleksandri abi. Rehekuun 1917 anti tälle tüüs pandaq Talliinan kokko pataljon. Tuust pataljonist sai polk, midä naati kutsma Eesti 3. polgus. Ku sama aastaga joulukuun luudi 1. Eesti jalaväediviis sai timäst 9. joulukuu pääväl 1. Eesti polgu ülemb, tuuperäst, et seenine polguülemb Tõnisson oll' arreteerit. 1. Eesti polk oll' tuus aos liikunuq Haapsallu, kon timä päämäne tegevüs oll' Läänemaa talla ja mõisidõ kaitsminõ revoluts'oonimiilside Vinne sõamiihi iist, kiä noid rüüstässiväq.
Ku S'aksa sõavägi 1918. aastaga radokuu tõõsõl poolõl Õdago-Eesti saari päält maisõmaalõ tungõ, kuulut' Põdra Ernst 21. radokuu pääväl Haapsallu joudnuq S'aksa väekolonni juhatajalõ major Steffensile, et käümänolõvan S'aksa-Vinne sõan jääs timä polk neutraalsõs hindäperi Eesti Vabariigi sõaväes. Tuu juhtu kolm päivä inne Eesti Vabariigi ammõtlist välläkuulutamist.
S'aksa okupats'ooni aig
Põdra Ernst oll' üts kolmõst Eesti ohvitserist (tõõsõ olliq Larka ja Tõnisson), kinka Eesti Aotinõ Val'tsus 12. urbõkuu pääväl 1918. kindralmajoris ülend'.
Hatiku
Hatiku oll' külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Põdra Ernst
S'aksa okupats'ooni aig
Pääle Eesti väeossõ lakjasaatmist jäi tä Talliina, kon asot' üten admirali Pitka Johani ni kindralidõ Tõnissoni Aleksanderi ja Larka Andressegaq põrmandoalodsõ Eesti Kaitsõ Liido. Tuust tegevüsest saiq S'aksa okupats'oonivõimoq teedäq nink 14. põimukuu pääväl 1918. aastagal võeti tä kinniq. Kuna kõrraliidsi süütõõndit timä vasta es löüdäq, lasti tä joba süküskuun vabas. A Kaitsõliit kasvi ja Põdra Ernst käve mitmit kõrdo Tarton Kuperjanovilõ ja tõisilõ kõrralduisi jagaman. 1918. aastaga märtekuu alostusõn oll' Kaitsõliidol joba umbõs 5000 liigõt.
Vabahussõan
10 päivä peräst Compaigne'i vaihõraho välläkuulutamist, miä lõpõt' Edimädse ilmasõa, sai Põdra Ernst 21. märtekuu pääväl käso luvvaq 1. Eesti jalaväepolk. Nätäl aigo ildampa pääle naanu Vabahussõa kaitsõlahingidõ aigo anti tälle 17. joulukuu pääväl 1918 sõaväki ülembjuhataja õigusõq Talliinan, Harjo-, Järvä- ja Läänemaal. 23. joulukuu pääväl, ku väki ülembjuhatajas määräti Laidoner, sai Põdra Ernst sisekaitsõ ülembäs nink tä naas' kaitsma sisemäst julgõolõkit Talliinan ja muial okupiirmädä piirkundõn.
4. mahlakuu pääväl 1919 määräti Põrda Ernst vahtsõ 3. diviisi ülembäs. Tuuga diviisiga vallut' tä Põh'a-Läti ärq verevide lätläisi käest. 1919. aastaga piimäkuun lei 3. diviis ja Soomusrongõ divisjon üten mõnõ 1. diviisi väeosaga Põdra Ernsti juhtmisõl Võnnu all purus Landeswehri. Pääle Võnnu lahingut and' tä vällä käskkirä, mink perrä nimetediq 1932. aastagal 23. piimäkuu päiv Võidopühäs. Edesi kaits' Põdra Ernst uma 3. diviisiga Läti hummogupiiri Verevä armee vasta kooniq 1919. aastaga märtekuuni nink sõs and' tuu väerõnna üle Läti sõaväele. Säält läts' Põdra Ernst uma diviisiga Viromaalõ, kon avit' 1919. aastaga lõpon kaitsa Narvat. Tiinide iist Vabahussõan sai tä mito ordenit. Ildampa sai tä riigi käest viil 57 hektäri suurudsõ maatükü Tartomaal.
Peräst Vabahussõta
Peräst Vabahussõta oll' Põdra Ernst Pärnon 3. diviisi ülemb, kooniq tuu diviis 1920. aastaga lõpon lakja saadõti. 1921. aastagast oll' tä Tarton 2. diviisi ülemb.
Ku 1924. aastaga 1. joulukuu pääväl toimu inämbläisi mäss, johtu tä olõma Talliinan komandeeringun. Tä oll' sinnäq tulnuq, et vanno sõaveljoga kokko saiaq ja varajadsõ hummoguniq restoranin napsi võtta. Ku tä restoranist ärq läts', sai tä teedäq, et liinan om mäss. Timä juhtmisõl puhastõdiq Pääpostkontor ja Tuumpää kommunistõst.
Elo lõpp
1932. aastagal lei Põdra Ernsti jalga gangreen. Jala amputiirmine es lääq kõrda – tõbi oll' pall'o kavvõhe lännüq. Kindral kuuli 24. piimäkuu pääväl 1932 Talliinan. Tä matõti Talliina Sõaväekalmuaida. Puhtõq olliq väega uhkõq. Sääl oll' inemiisi Soomõ kaitsõväest, Läti armeest, Poola Kütte liidost ja Poola kaitsõväest. Ärqsaatjit oll' kokko umbõs 10 000. Kirstu kanniq õnnõ kindraliq. Kõnnõ peiq riigivanõmb Teemant, riigikogo edemiis Eenpalu, kaitsõministre Kerem ja tõõsõq.
Lugu
Sõavällä pääl lavva pääle laotõt kaardi ümbre ollõv kumardunuq korgõq ülembäq, et pitäq tapõlusõplaani. Noidõ mano astõv üts tavalinõ sõamiis nii äkki, et kiäki joudõv-es tedä takistaq. Põdra Ernst ollõv tedä silmänüq ja küsünüq: "Noh, midä saq s'oost luust arvat?" "Maq arva-iq taast midägiq, a pallõlnuq plotskilõ tuld, herr kindral." Kindral andõvgiq tuld uma ütesttüküst näppe vaihhõl ts'ossava sigari otsast.
Oldekopi Gustav
Oldekopi Gustav Adolph (Gustav Adolph Oldekop, 1755-1838) oll' Põlva kerkoopõtaja, lehemiis ja luulõtaja, kiä kirot' lõunaeestikeelitsit luulõtuisi.
Elokäük
200px|thumb|Oldekopi haud Põlva kalmuaian 200px|thumb|Kiri risti pääl
Oldekopi Gustav Adolph sündü 2. joulukuu pääväl 1755 Haapsalon. Oldekoppõ suguvõsa om peri Hildensheimist (Alam-Saksist). Gustavi esä Hans Heinrich tüüt´ Haapsalon rektori ja sekretärinä. Gustav esiq tüüt' suurõmba jao umast elost (1781-1820) Põlva kerkoopõtaja amõtin. Tä kuuli 8. lehekuu pääväl 1838 Tarton nink om matõt Põlva kalmuaida.
Looming
Oldekopi Gustav pand' kokko kats' edimäst aastakäüki Grenziusõ Johanni kirästüsel 1796 ilmuma naanut "Eesti Ma Rahwa Kalendrit", and' 1806 uma sõbra Rothi Johann Philippi ja tollõ puja Georg Philipp Augusti abigaq vällä "Tarto ma-rahwa Näddali-Lehte", miä võimõ nõudmisõ pääle keeleti ärq ja häötediq, a midä 1995 löüti Peterburin Vinnemaa Riikligost Aoluuarhiivist sõski 10 nummõrd. 1824 toimõnd' viis' nummõrd "Kulutamisse Lehte". 1820 ja 1821 ilmu Oldekopi Gustavi lõunaeesti kiilde pant "Liiwlandi marahwa seädus". Viil pand' tä lõunaeesti kiilde luudusluuraamado "Mötlemisse Jummala teggude päle". Tä om kirodanuq ja lõunaeesti kiilde pandnu üle 40 luulõtusõ, miä ommaq avaldõt kogon "Suve õdang". Luulõtuisi tarvitõdiq Kanepi kihlkunnakooli lauluoppusõn; nääq jousõvaq kooli rajaja Rothi Johanni nime all käsitsi kirotõt lauluvihkõhõ ja tuuperäst peeti 1960. aastakideni noist inämbüse autoris Rothi Johanni.
Mälehtüse hoitminõ
200px|thumb|Oldekopi ja Schwartzi mälehtüskivi Põlvan
Kiisa järv
Kiisa järv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan. Järvest juusk läbi Uibujärve oja.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Väimälä mõisa
Väimälä mõisa (sks. k. Waimel, Alt-Waimel) oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Võro valla alal. Edimäne tiidüs Väimälä mõisast om aastagast 1590. Mõisahuunõq jääseq Väimälä alõvikku Võro-Põlva tii viirde. Richteride aol 19. aastagasaa alostusõn vällä ehitet sümmiitriline varaklassitsistlik mõisakompleks om üts ilosampi Võromaal.
Huunõq
Mõisakompleksi keskusõs oll' ütekõrdnõ lammõ katussõga päähoonõq, miä oll' tagakülega Väimälä järve poolõ. Huunõ fassaadi kaunistiq pilastriq - keskrisaliidil neli pilastrit ja kummalgi külgrisaliidil kats paarinpilastrit. Kaarjadsõq müürüq veiq päähuunõ külgi päält kokko katõ siibhuunõgaq - noist üts oll' val'tsõjamaja, tõnõ tiinjidemaja. Siibhuunidõ keskkotussil ommaq kolmnukkfrontooniq ni sainapind om sääl rusteerit.
Kavvõmban palistivaq päähuunõ iin olõvat avvotsõõri kaarjidõ võlvõga ait ni tall-tõllakuur. Majandushuunõq olliq päämidselt päähuunõst põh'a puul. Majandushuunist kõgõ põnõvambaq ommaq kellätorn ni maakivest laut.
Päähoonõq ni tuu siibhuunõq olliq ehidüq rikkaligu peenükese dekooriga rusteeringide, pilastridõ, girlandõ jm. ilostuisiga. Tuu dekuur om s'oo ilma aigo parõmbihe alalõ püsünü siibhuunil.
Mõisa päähoonõq palli maaha Vabahussõan 1919. aastagal. Ildampa tetti hoonõq jälq kõrda ni sääl ommaq aastakümnit olnuq mitmõsugumadsõq opiasotusõq. S'oo ilma aigo tarvitas mõisakompleksi Võromaa Kutsõhariduskeskus, miä om külh uma põhitegemiseq veenüq 20. aastasaa lõpun sinnäqsamma mano ehitet vahtsõhe huunõhe. Mõisa päähoonõq palli tõist kõrda 1950. aastagil; pääle kõrdategemist saad vällänägemine om püsünü täämbädse pääväniq.
Lubjajärv
Lubjajärv vai Lubjaahujärv om järv Urvastõ kihlkunnan Otõmpää vallan. Tä om üts Koorastõ järvist.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
.qa
.qa om Katari internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Vahtsõ-Koiola mõisa
Vahtsõ-Koiola mõisa (sks. k. Neu-Koiküll-Kirrumpäh) oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Veriora valla alal. Mõisa jaeti 1744. ja 1751. a. vaihhõl ärq Vana-Koiola mõisast.
Sillukõstõts'ori
Katõgooria:Räpinä kihlkunna jõõq
22. vahtsõaastakuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Vahtsõaastakuu
.re
.re om Réunioni internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Sokkoja
Sokkoja om uja Räpinä kihlkunnan.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna jõõq
10. põimukuu päiv
10. põimukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 222. päiv (liigaastagal 223. päiv).
Himmastõ
Himmastõ om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Põrgujärv (Peräjärve)
Põrgujärv om järv Karula kihlkunnan Antsla vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
30. urbõkuu päiv
30. urbõkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 89. päiv (liigaastagal 90. päiv).
Timo mõisa
Timo mõisa (sks. k. Klein-Koiküll-Kirrumpäh) oll' riigimõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Veriora valla alal. Mõisa eräldediq 1795. ja 1811. a. vaihhõl Vahtsõ-Koiola mõisast. Timo mõisa oll' kõik aig riigimõisa.
Liimetsa Heino
Liimetsa Heino (Heino Liimets, aastagani 1936 Heino Liebert, 1928-1989) oll' kasvatustiidläne, loogiga- ja psükoloogiaoppõjoud, Eesti edimäne kasvatustiidläsest akateemik.
Elokäük
Liimetsa Heino sündü 22. vahtsõaastakuu pääväl 1928 Karula kihlkunnan Vana-Antsla vallan Peräjärve külän. Tä oll' uma esä Piiri mõtsavahi Johani ja imä Ella edimäne poig. Tä käve Saru ja Taheva algkoolin. Joba 4. klassist naas' saatma jutukõisi murdõvõistlusõlõ, sai sääl tõsõ kotusõ.
Huvi uma keele vasta püssü ja ku tütrel Airil tull' ülikoolin aig Ähijärve kanti kiilt korjama minnäq, jätt' esä umaq tegemiseq ja läts' tütrele appi. Heino pidi väega luku võro keelest ja Võromaast, tund' häste Lõuna-Eesti kultuuriluku. Kodokandin kõnõl' iks võro kiilt.
1947. aastagal lõpõt' Heino Valga keskkooli hõpõmedäliga. Tarto ülikoolin oppõ tä eesti keele ja kirändüse nink loogiga ja psükoloogia oppajas. Uma uno Koemetsa Ennu mõotusõl pidi tä esiq tähtsämbäs psükoloogiat.
Pikembält tüüt' Heino Tarto ülikoolin ja Talliina pedagoogilidsõn instituudin. Lugi didaktiga, kasvatusteooria, korgõkoolipedagoogiga, arõngu- ja sotsiaalpsükoloogia nink pedagoogilidsõ psükoloogia kursuisi. Timä opilaisist (aspirandõst) om tiidüskraadi kaitsnu 23. Timä kirotuisi om ilmunu päält 390, timäst hindäst om kirotõt päält 70 kõrra.
Heino mõist' häste kiili: vabalt soomõ, s'aksa ja vinne kiilt, veidemb poola ja inglüse kiilt. Tä oll' haridusministri Eiseni Ferdinandi sõbõr ja nõvvoandja. Mõlõmbaq Võromaa miheq saiq ütsütest häste arvo ja peiväq luku tõõsõ arvamiisist.
Heino kuuli 30. mahlakuu pääväl 1989 Talliinan, tä om matõt Tarto Raadi kalmuaida.
Tiidüstüü
Uurõ koolikõrraldus- ja kasvatusteooria, sotsiaalpsükoloogia ja didaktiga küsümüisi. Kirot' umbõs 80 populaartiidüslist ja 150 tiidüslist artiklit nink 6 monograafiat.
Mälehtüse hoitminõ
1990-st aastagast om peet Liimetsa Heino mälehtüspäivi, kon timäst kõnõlõsõq sõbraq ja opilasõq.
Kirändüs
Katõgooria:Võromaa inemiseq
Amundseni Roald
Amundseni Roald Engelbregt Gravning (Roald Engelbregt Gravning Amundsen, 1872-1928) oll' norra maiõuurja. Tä juhtõ aastagil 1910-1912 edimäst Antarktiga-ekspedits'uuni, miä joud' lõunanabalõ. Tä oll' edimäne inemine, kiä joud' nii lõuna- ku põh'anabalõ. Niisamatõ oll' tä edimäne inemine, kiä sõit' läbi põh'aõdagu meretii. Tä jäi kaonus 1928.a. piimäkuun kui võtt' ossa pästmismissioonist.
Katõgooria:Norra inemiseq Katõgooria:Norra maiõuurjaq
Helü
Helü om tuu, midä miiq kõrvoga kuulõmiq.
Helü sünnüs värisemise läbi. Ku kirvõga puupaku pääle ehk väidsega klaasi pääle lüvväs, sõs võimiq selgehe tähele pandaq, kuis pakk ehk klaas värisemä nakkas. Ent lüümise läbi ei saaq mitte ütsindä pakk ehk klaas värisemä pantus, õnnõ ka õhk, miä paku ehk klaasi ümbre om, saa väristetüs ja tuu õhk liigutas ka kaugõmba õho, nii et värisemine iks kaugõmba lätt, kooni timä viimäte ärq kistus.
Õho värisemine sünnüs lainõtamisõ viisi. Seletüses võimiq üteldäq s'odaviisi: nii kui vesi lainõtas, kui kivikeseq ehk puutüküq vette viskamiq, ja vii lainõq rõnga viisi iks kaugõmba ja jälq kaugõmba kivist ehk puutüküst hel'ovaq, kooni lainõtamisõ joud ärq kaos. Et asi nii om, sõs kõnõldas ka helülainist. Kui helülainõq kõrva tulõvaq, sõs kuulõmiq miiq hellü.
Õho värisemist ei võiq miiq külh ihosilmäga nätäq, tuuperäst et miiq ka õhko hindät ei näeq, sõski om s'oo värisemine nii suur, et tä ka müürüst ja sainost läbi kaugõhõ küünüs, kui helisevät asja kõvva väristetäs, nii nimelt näütüses, kui keriko kellä lüvväs.
Keeletiidüsen
Keeletiidüsen ommaq helüq nuuq osaq, minkast silbiq ja sõnaq kuun saisvaq. Ku helü tulõ vabalt vällä, sis kutsutas tuud vabahelü s (vabahelüq ommaq näütüses a, i, o, ü), a ku hellü peetäs välläütlemise man kinniq, kutsutas tuud peetüshelüs (peetüqhelüq ommaq näütüses k, m, s, q).
Katõgooria:Füüsiga Katõgooria:Keeletiidüs
Mongoolia
Mongoolia om riik Aasian. Mongoolia pääliin om Ulaanbaatar.
Poliitiga
Mongoolia president om 2009. aastagast pääle Tsakhiagiin Elbegdorj ja Mongoolia pääministri om 2009. aastagast pääle Sükhbaataryn Batbold.
Välislingiq
Katõgooria:Mongoolia Katõgooria:Aasia maaq Katõgooria:Aasia riigiq
21. joulukuu päiv
21. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 355. päiv (liigaastagal 356. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Joulukuu
Kivijärv (Kivijärve)
Kivijärv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Järvest nakkas pääle Uibujärve oja.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Viie pääle (albom)
"Viie pääle" om kiränikke ja muusikidõ rühmä Viie pääle albom, kon pääl om 42 võrokeelist luulõtust, laulu ja juttu, midä lugõvaq-laulvaq-kõnõlõsõq autoriq esiq. Albom om vällä annõt 2005. aastagal lasõrtsõõri pääl üten raamadugaq "Viie pääle". Välläandja om Väiku välläandja.
Luuq ommaq helülõksi püvvedüq 2004. aastaga märdikuun Kütüoron Lauritsidõ man ja 2005. aastaga vahtsõaastakuun Räpinä liinan Jõgela Maidu tarõn.
.ro
.ro om Romaania internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Himmiste
Himmiste om külä Põlva kihlkunnan Veriora vallan.
Läti
Läti Vabariik (läti keelen Latvijas Republika, liivi keelen Leţmō Vabāmō) om Õuruupa riik, üts Baltimaist.
Läti põh'anaabri om Eesti, hummogupiiri pääl ommaq Vinne ja Valgõvinne, lõunõn om Leedu. Lätimaa om Võromaa lõunanaabri ja sääl eläs piiri veeren võrokõisi kah. Mitmõl Läti liinal ja küläl om olõman ka võrokiilne nimi, nt Hopa ja Aluliin. Läti pääliin om Riia, miä om ka Baltimaiõ kõgõ suurõmb liin. Läti om üts kümnest riigist, miä sai 2004. aastagal Õuruupa Liido liikmõs.
Lätin om neli suurt aoluulist ja kultuuripiirkunda: Kurzeme, Zemgale, Latgale ja Vidzeme.
Innemuistine aig
Läti alalõ tekk' elondus umbõs 9000 aastakka e.m.a. Umbõs 3000 (ima – inne miiq aigo) joudsõq Õdagumere viirde soomõ-ugri hõimoq, võrokõisi, eestläisi, suumlaisi ja liivlaisi edevanõmbaq. Umbõs 2000 eKr joudsõq õdagumere viirde Balti hõimoq, leedulaisi ja lätläisi edevanõmbaq. Soomõ-ugri ja balti hõimoq elliq pikält kuun, nii õdagumeresoomõ keelin ku balti keelin om hulga tõõnõtõõsõlt lainatuisi sõnno ja grammatikat.
Balti hõimoq kaupliq Rooma ja Bütsantsiga. Inämbäle möiq baltlasõq merevaiku metallõ vasta.
Lätläseq ommaq tekkünüq mitmõst rahvast – viil umbõs 1000 aastakka tagasi elliq parhilladsõ Läti ala pääl kuralasõq, latgaliq, seeliq, semgaliq ja liivlasõq.
Hindäperi saaminõ
18. märtekuu pääväl 1918 tull' rahva iinkõnõlõjaq Riian kokko ja kuuludiq vällä hindäperi saisva Läti riigi, agaq Ulmanisõ Kārlisõ (Kārlis Ulmanis) Läti Aotlidsõl Valitsusõl olõ-õs säänest sõajoudu, et umma riiki kaitsaq – suurõmb jago miihi oll' jo Vinne väkke är võet. 1918. aasta lõpun tekk' Verrev vägi suurõrünnägu ja vallut' suurõmba jao Lätist.
1919. aastaga suvõl ai Landesveer (Landeswehr) nii Vinne ku Läti väeq Riiast vällä ni naksi liikma Lõunõ-Eesti poolõ. Näide tulõk jäi Võndu lahinguga katski. Pääle Võndu lahingu võitu pandi Eesti soomusrongõ, Briti laivistu ja Läti väeossigaq vahtsõst käümä Ulmanisõ Kārlisõ valitsus.
1. radokuu pääväl 1920 oll' Läti ja Nõvvokogo Vinnemaa vaihõl rahu. Rahulepüng kirotõdi alla 11. põimukuu pääväl 1920.
Vahtsõst hindäperi saaminõ, põrõldnõ Läti
Läti saiõ vahtsõst hindäperi 21. põimukuu pääväl 1991.
2004. aastagal saiõ Läti nii NATO ku Õuruupa Liido liikmõs.
Nahajärv
Nahajärv om järv Urvastõ kihlkunnan Otõmpää vallan. Tä om üts Koorastõ järvist.
Läti
Vahtsõst hindäperi saaminõ, põrõldnõ Läti
2014. aastaga 1. vahtsõaastakuu pääväl võeti Lätin tarvitusõlõ õuro.
Nahajärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Läti
President
Läti om parlamentaarnõ vabariik, kon presidendil ei olõq kuiki pall'o võimu. Sõskiq om presidendil õigus määrädäq pääministri ja suurõqsaadiguq, tetäq säädüisi pakmiisi, säädüisi parlamendile tagasi saataq vai parlament lakja aiaq. President om ka sõaväe ülembjuhataja. 2019. aastaga lehekuun saiõ Läti presidendis Levitsi Egils (Egils Levits).
Parlament
Läti ütekualidsõn parlamendin seimin (läti keelen Saeima) om sada liigõnd, kiä valitasõq sinnä egä nellä aastaga takast viinakuu edimädsel pähäpääväl. Eräkunnõlõ om 5-protsõndilinõ valimislävi.
2018. aastaga valimiisil sai kõgõ suurõmbas eräkunnas vinnemeeline Harmonia, miä sai 19,91% hellest.
Läti vindläseq ja läbikäümine Vinnemaagaq
Lätin om Balti maist kõgõ rohkõmb vindläisi – nii 700 000 inemist vai kolmandik kogo rahvast. Näist umbõs poolil om Läti kuakundsus. Läti ja Vinne läbikäümist peeti 2007. aastagal halvas. Inneskine Soomõ ministri ja diplomaat Jakobsoni Max om ülnüq, et Vinnemaa tugõhõs vinne vähämbüst Lätin, et näid poliitilidsõlt mõotaq.
Läti keskkoolin om säänesama 60:40 nõvvõq ku Eestin: vähämbält 60% opiainist piät olõma läti keelen.
Luudus
pisi|374x374px|Väinä jõgi om Läti kõgõ suurõmb jõgi. Läti om matal, kalgirikas ijästüsaistussõga maa. Nelläsjago maast om mõts. Kalgirikas maa tugõhõs kiriviid kasvõ, näütüses käpäliisi.
Kõgõ tähtsämb jõgi om Väinä jõgi (läti keelen Daugava), miä juusk Riia lahtõ.
Lätin valitsõs mahhe maisõmaailmastu. Suvõq ommaq lämmäq, keväjäq ja sügüseq leppeq. Talvõq võivaq ollaq halusaq külmäq, ku õhumass joud Vinnemaalt Lätti. Sis satas kõvvõ lummõ. Vihma (talvõl ka lummõ) või sataq aastak ümbre, kõgõ rohkõmb elokuun.
Lätin om löüt 27 700 eläjäliiki. Nisalisõq ommaq susi, ilves, hirv, mõtskits, pahr ja udras. Kuramaal rändäseq piisoniq ja mõtsiguq hobõsõq.