cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Murdõmäe
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Osjamägi
Osjamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Vinegi järv
Vinegi järv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
S'aksa hunt
pisi|300px|Esäne ja imäne s'aksa hunt
S'aksa hunt om maailman üts populaarnõ pinisort. Seo ilma aigo om s'aksa hunt tiiet teenistüspini. Tuu pini om väega tark, sõnakullõja ja teküs. Timä ei olõq sohvapini, tuuperäst tä eiq passiq egalõ inemisele. S'aksa hunt nakas umma perremiist hoitma ja taht tähelepandmist. Seo ilma aigo om näid kattõ sorti: näütüse- ja tüüpiniq.
Aolugu
Taa pinisort om umbõs katssada aastakka vana. Sordi luuja oll’ ratsaväe kaptõn, s'akslanõ Max Emil Friedrich von Stephanitz. Luuja pandsõ pinele nime - Deutscher Schäferhund, miä tähendäski s'aksa hunti. Edimält olliq piniq kar'an, sõs politsein tüül. Ku nakas' edimäne ilmasõda, sis olliq nääq näütüses kaq kullõrpiniq ja vahipidämise piniq. Perän edimäst ilmasõta saiq piniq väega kuulsas ja populaarsõs. Inemiseq naksiq kutsikit vällämaalõ viimä, et rahha tiiniq.
katõgooria:pinitõvvoq
Johansoni Jaak
Johansoni Jaak (Jaak Johanson, sündünüq 15. joulukuu pääväl 1959 Tarton, koolnuq 14. radokuu pääväl 2021) oll' eesti näütelejä ja perimüsmuusik.
Johanson lõpõt' 1978. aastagal Talliina 7. Keskkooli ja 1982. aastagal Talliina Riikligu Konservatooriumi lavakunsti 10. linnu, midä opas' Üksküla Aarne.
2010. aastagal saiõ Jaak presidendilt Valgõtähe IV klassi tiinidemärgi.
Tä kirot' 2019. aastagal, et täl om verevähk. Jaak kuuli 2021. aastaga 14. radokuu pääväl.
Pereq
Johansoni Jaak oll' peri muusikidõ suguvõsast.
Timä vanaesä oll' kiränik Rummo Paul. Imä oll' bioluug', aokiränik ni toimõndaja Johansoni Mall. Timä sõsaraq ja veleq olliq Mart, Kärt ja Ants, timä tädimiis oll' viiemeistre Tormisõ Veljo.
Katõgooria:Eesti muusiguq Katõgooria:Eesti näütelejäq
Bondi James
pisi|Näütlejä  Connery Sean mänge Bondi aastil 1962–1967,1971 ja 1983. Bondi James (James Bond) ehk agent 007 om ilokirändüsline tegeläskujo, Ütiskuningriigi Timä Kuninglidsõ Korgusõ luurõ Secret Intelligence Service 'i agent, kink luuja om inneskine Tõõsõ ilmasõa aignõ Suurbritannia sõalaivastigu Admiraliteedi Luurõosakunna tüütäjä ja illatsõmb kiränik Flemingi Ian 1952. aastagal.
Lisas Flemingi romaanõlõ ja lühüjutõlõ sai Bond populaarsõs ka filmisar'an. Trüküsõnan jakkusõq Bondi seiklusõq tõisi autoridõ romaanõn.
James Bondi näütlejäq
Bondi filmen om aastidõ joosul Bondi Jamesi mängnüq kokko kuus näütlejät:
katõgooria:Inglüse kirändüs katõgooria:Inglüse filmikunst
1849
1849. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10062. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1849
Passimägi
Passimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Mustik
thumb|250px|Marjoga mustigapuhm
Mustik vai must'kas om kanariguliidsi sugukunna mustiga perrehe kuuluv väiku puhm. Egäpääväkeelen mõtõldas mustiga all inämbüisi taa puhma musta, päält ohku sinidse kõrraga katõtut marja.
Katõgooria:Mar'aq Katõgooria:Kasvoq
Alakülä (Erästvere)
Alakülä vai Erästvere Alakülä om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kanepi vald
Eesti Keskeräkund
pisi|Eesti Keskeräkunna logo Eesti Keskeräkund (eesti keelen Eesti Keskerakond) om Eesti eräkund, miä luudi 1991. aastagal.
Keskeräkunna ideoloogiat om peet kuratsentristligus, populistligus ja sotsiaalliberaalsõs. Partei tugõjaskunnan ommaq innekõkkõ vähämbä sissetulõgiga inemiseq ja vinne imäkeelega inemiseq.
Aolugu
Keskeräkund kasvi vällä Rahvarõnnast ja luudi 12. rehekuu pääväl 1991, edimehes sai Savisaarõ Edgar. Kooniq 17. mahlakuu pääväniq 1993 kand' eräkund nimme Eesti Rahva-Keskerakond.
2016. aastagal sai eräkunna edimehes Ratta Jüri ni Keskeräkund tei vahtsõ valitsusõ Sotsiaaldemokraatligu Eräkunna ja IRL-ga (Ratta Jüri edimäne valitsus).
2019. aastaga Riigikogo valimiisil sai Keskeräkund 23,1% hellest ja 26 kotust Riigikokko. Tetti vahtsõnõ valitsus EKRE ja Esämaaga.
Pärdi Arvo
pisi|Pärdi Arvo 2011. aastagal Pärdi Arvo (Arvo Pärt, sündünüq 11. süküskuul 1935 Paidõn) om Eesti viiemeistre, kiä luu klassigalist ja vaimolikku muusikat.
Katõgooria:Eesti muusiguq Katõgooria:Eesti viiesepäq
Rõssa
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Rong
200px|thumb|Rong
Rõssa
Külän om Orava raudtiipiätüs.
Rong
Rong om raudtii pääl sõitmisõs mõtõld sõidoriist, miä sais hariligult kuun vidurist ja vagoniist nink minga veetäs kas reisjit vai kaupa.
Sulaoja
Sulaoja om uja Urvastõ kihlkunnan.
Rong
Album
Katõgooria:Sõidoriistaq
Rõssa
Hummogu puul küllä juusk Mädäjõgi.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Sulaoja
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq
Peedo
Peedo om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Kiräkiil
Kiräkiil om määntsegi keele, kirälik, standardiseerit muud.
Lisas põh'aeestilidsele eesti kiräkeelele om Eestin pruukmisõn ka lõunõeestiline kiräkiil - võro kiräkiil, midä pruugitas põhilidsõlt Võromaal, a ka muial Eestin, kon eläs võrokeelist rahvast.
katõgooria:keeletiidüs
Lutika
Lutika om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Pedästikumägi
Pedästikumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
1999
1999. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10212. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1999
Põrmujärv
Põrmujärv vai Tsopa järv om luuduslinõ järv Põlva kihlkunnan Võro vallan. Järv om õkvalt kesk muido tasast ja lakõt Navi küllä, küländ süvän, pikän ja äkiliidsi perviga oron. Põrmujärvest lõunõ poolõ juusk uja hulga vähämbähe Kogõrijärve ja säält edesi Võhandu jõkkõ. Põrmujärve nimes om vanno kaartõ pääle kirotõt Tsopa-Koroli (Zoppa-Korroli) järv.
Kõik Navi järveq ommaq väega muadsõq ja kinniqkasunuisi viiriga, tuuperäst alostõdi 2006. aastagal Põrmujärve puhastamisõ ja vii nõstmisõga, et saiaq küläle kõrralik avalik ujomisjärv. Ujjoq sai Põrmujärveh siski õnnõ mõni aastak päält puhastamist. Päält tuud lei järve sisse sinivetik ni vesi lätt tuust egä keväjä rohilidsõs, haisvas ja läbipaistmatus.
Põrmujärvest õkva kümmekund miitrit põh'a poolõ, tõõsõlõ poolõ tiid, om tett kõrralik ja süvä paisjärv, koh vesi um puhas ja saa ka ujjoq. Et tuu om Padari Ivari maiõ pääl, sis kutsutas tedä Padarijärves. Umanik esiq um tedä kutsnuq ka Vahtsõ-Laadoga järves.
Põrmujärve õdaguperve pääl om hää viiga muistinõ ohvriläteq Silmäläteq, miä om riigi kaitsõ all.
Parhilla jääs järve sügävüs keskeltläbi 2-2,5 miitre kanti. Kalaq, kiä järven eläseq: haug, ahhun, linnas, ruusärg, särg, ogalik, kogõr, hõpõkogõr, karp, muamaim ja viidik.
Legend kerigukelläst
Rahvasuu kõnõlõs, et Põrmujärve om sõto aigo vana kerigukell käkit, miä tege järve pühäs, nii et ütski elolinõ sinnäq ärq ei upuq. Ni tuuperäst, kuigi mõlõmbal puul järve hulga inemiisi eläs, olõ-õi teedäq, et kiäki kunagi järve ärq uppunuq olõsiq (kaeq alt lättist).
Kaeq viil
thumb|left|400px|Põrmujärve põh'aotsa pikendüs järve puhastustöie aigo 2007. aastaga urbõkuun
Lätteq
katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Kõiva Inda
Kõiva Inda (s. 1947) om kultuuriedendäjä, päämiselt muusika alal. Timä neiupõlvõ nimi om Käärmann, edimädse mehe perrä Hälvin.
Timä om sündünü Saru külän. Esä oll sohver, imä kodunõ.
Käve Saru 7 kl. koolin.
8.-9. klass Tartu 7. kk.
Lõpõt Tartu Muusikakooli 1967. Koorijuhi tunnistus.
1972. konservatoorium. Orkestrijuhi tunnistus.
Konsevatooriumi kaugõppe õppealajuhataja.
Vabrikun kaadriväljaõppe insener. 3 a.
Tallinna Täitevkomitee,
Teatri ja muusika muusem, muusikaosak juhataja 6 a.
Draamateatreri kaadriosakond,
ER estraadiorkestri direktor,
Tallinna moemaja kapell, Tanuke.
Tehas Norma. rahvamuusika kapell
ETV planiirmise osakond
Kristiine sotsiaalmaja lauluklubi,
Haabersti pääväkeskus ansambli juht.
Tallina võro seltsi man ansambli LIISO juhataja 2001-2002
Tallink laivu pääl kruiisijuht, 2012-2020 kõrrald 30 reisi.
Populaarsõ laulu „Mu latsõpõlvõ Võromaa“ viisi ja sõnnnu autor.
Viimätse 20. aasta joosul om tä välää andnu üle 30 laulikut synnu ja nuutõga.
Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Seltsi (ERRS) tunnustus "Lokulaud 2014"
Välislingiq
Päevatee.(05.12.2020)
https://vikerraadio.err.ee/1161911/paevatee-lepingud-valeri-maksimov-lorilaulud
34m
Maiste Juhan
Maiste Juhan (Juhan Maiste, sündü 10. põimukuul 1952. a  Kehrahn) om eesti kunstiaoluulanõ, Läti Tiidüisi Akadeemiä avvodoktor.
Kõiva Inda
Välislingiq
10.11.2018
Maiste Juhan
2007. aastast om Maiste Tarto suurõkooli profesri. Tä om suurõ hulga kunstiaoluu raamatidõ ja tiidüskirotuisi kirotaja. Tä om kirotanu luulõtuisi ja esseid. Maiste uur mõisidõ ehitüskunsti.
Kõiva Inda
Välislingiq
https://vikerraadio.err.ee/872453/paevatee-kinkeleping-voi-testament-mare-tommingas-inda-koiva
Maiste Juhan
Maiste om 2009. a tiidüsaokirä Baltic Journal of Art History päätoimõndaja ja elloherändäjä.
Võromaa Kurtõ Ühing
Võromaa Kurtõ Ühing (VKÜ) om asutõt 11. märtekuu pääväl 2001. Ühingu asi om kurtõ inmiisi koondamine ja avitamine elukõrraldusõ, meditsiini, läbikäümise, spordi ja muiõ temiisi man.
Maiste Juhan
Aastail 1993-2007 oll' Maiste Eesti Kunstiakadeemiä profesri ni 2002-2007 ka muinsuskaitsõ ja restauriirmise tiidüskunna dekaan. Aastil 2000-2009 oll' Maiste Eesti Maaülikooli külälisprofesri. 2002. aastal tekk' Maiste tüüd Rooma Ülikoolin.
Kõiva Inda
Välislingiq
30m40
Võromaa Kurtõ Ühing
Ühingul om kolmõ liikmõga juhatus.
Maiste Juhan
katõgooria:eesti tiidläseq
Kõiva Inda
Välislingiq
21m55
https://maaleht.delfi.ee/artikkel/83474609/vahva-naine-on-kaante-vahele-pannud-ule-3000-lauluhttps://kultuur.err.ee/303269/parimatele-rahvatantsu-ja-rahvamuusika-edasiviijatele-jagati-tunnustust
Istja Sõnn
Istja Sõnn (lakoota keelen Tĥatĥánka Íyotake, inglüse keelen Sitting Bull, umbõs 1831 – 1890) oll' hunkpapa lakoota siuudõ šamaan ja sõapäälik, preeriaindiaanlaisi vabahusvõidõlusõ üts juht.
Monzón
Monzón om om Hispaania liin ja Arag‎óni valitsõmiskeskus. 2010. a. joulukuu saisoga om Monzónan 17 115 kirjäpantut elänikku. Liina pindala om 155,01 km².
Sport
Monzón liinast om peri tunnõtuid sportlaisi, näütüses olümpiavõitja Conchita Martínez, Javier Moracho, Eliseo Martín, Delfín Campo, Javier Gazol.
Kuulsambaq inemiseq
Katõgooria:Hispaania liinaq
David Bowie
David Bowie (/ˈboʊi/. ) (kodanigunimi David Robert Jones, sündünüq 8. vahtsõaastakuu pääväl 1947, koolnuq 10. vahtsõaastakuu pääväl 2016) oll’ briti laulja ja näütelejä.
Räpo
Räpo om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
David Bowie
Bowie muusigakarjäär naas' pääle 1960. aastil. Timä edimädses hitis sai “Space Oddity” (1969), miä kõnõlõs ilmaruumilindajast. Album "Let's Dance" (1972) nõst' timä jo ilmakuulsas tähes. Bowie pidi 2003. aastagast muusiga välläandmisõga vaiht, aq and' mõni inne kuulmist vällä viil kats albummi: "The Next Day" (2013) ja "Blackstar" (2016).
Bowie oll' 1970. aastil glam roki iihnkäüjit ja timä muusiga om popkultuuri väega kõvva mõotanuq, timmä peetäs 20. aastagasaa ütes tähtsämbäs muusigamehes.
Räpo
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
David Bowie
Bowie' popimbaq lauluq ommaq näütüses ”Space Oddity”, ”Life On Mars?”, ”Changes”, ”Starman”, ”Fame”, "Heroes”, ”Ashes to Ashes” ja ”Let’s Dance”.
Varahanõ elo
1966. aastagal võtsõ David Jones hindäle Bowie väidse perrä nimes David Bowie.
Välälingiq
David Bowie' kodoleht (inglüse keelen)
Lätteq
Katõgooria:Inglüse muusiga Katõgooria:Inglüse filmikunst Katõgooria:Muusiguq Katõgooria:Näütelejäq
Maapäälidseq koordinaadiq
Maapäälidseq koordinaadiq vai maatiidüslidseq koordinaadiq ommaq maapäälidse punkti nukk-koordinaadiq.
Maatiidüslidse lakk'usõ ja pikkusõ abil määrätäs määntse taht punkti kotus maakerä pinnal vai kaardi pääl. Maapäälitside koordinaatõ löüdmises pruugitas pääväjuuni ja rööbitsit.
katõgooria:maatiidüs
Pyongyang
katõgooria:pääliinaq katõgooria:Põh'a-Korea
Kirä' Võromaalt. Kinda'
"Kiräq Võromaalt. Kindaq" om Tubina Tuuli kokkosäet raamat Võromaa kindakirjost. Raamadu tekst om rööbilde võro ja eesti keelen.
Kikka Jaan
pisi|395x395px|Kikka Jaani käen oll' mitu Eesti ni maailmarekordit. Kikka Jaan (Juhan Kikas, ka Jaan Kikkas; sündünüq 5. piimäkuu pääväl 1892 Valgan, koolnuq 9. urbõkuu pääväl 1944 Tallinan) oll' Eesti nõstja.
Kirä' Võromaalt. Kinda'
Raamadu sisse om pant valik kindakirjo, midä om koet Võromaal ja miä ommaq peri Eesti Rahva Muusõumi tekstiilikogo kindidõ päält. Raamatun ommaq pildiq vannost kindist, kruudulidsõ paprõ pääle tsehkendedüq kiräq ja kindavitso kireldüseq. Pääle tuu om sääl viil pilte talvitsõst Võromaa luudusõst ja katõkeeline värmisõnastik.
Teedüs
Katõgooria:Võrokeelidseq raamaduq Katõgooria:Võromaa inemiisi raamaduq Katõgooria:Tubina Tuuli raamaduq Katõgooria:2009 raamaduq
Kikka Jaan
Kikas oll' 1922–1924 Eesti kogundusõn. Tä võit' 1924. aastaga suvõolümpiämängel keskkaalun (kooniq 75 kg) pronksi. Tä pistüt' toukmisen maailmarekordi ja viis' olümpiä- ni kolm Eesti rekordit.
Tä kuuli Talliina märtsipommitamisõl 9. urbõkuu pääväl 1944 ni om matõt Liiva kalmistulõ.
Kaeq viil
Katõgooria:Eesti sportlasõq
Persemägi
Persemägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Põltsamaa kihlkund
Põltsamaa kihlkund om kihlkund Viländimaal. Kihlkunna keskus om Põltsamaa.
Pürämiid
''S'oo artikli kõnõlõs pürämiidikujolidsõst ehitüsest. Geomeetrilidse mõistõ kotsilõ kaeq pürämiid (geomeetriä).''
250px|thumb|Giza pürämiidiq Egüptüsen
Pürämiid om ehitüs, mink välimädseq pinnaq ommaq üte ütidse tipuga kolmnukaq. Pürämiidi põhi om hariligult nelinukk vai kolmnukk (a või ollaq määne taht hulknukk).
Katõgooria:Ehitüskunst
Miikse
200px|thumb|Miikse kerik 2011. a. süküskuun Miikse om külä Setomaal.
Punn'mägi
Punn'mägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Miikse
Lätteq
Katõgooria:Setomaa küläq
Murrõq
Murrõq vai dialekt om määntsegi maanuka esiqmuudu keelekujo. Murrõq om tõistsugunõ kiräkeelest ja tõisist murdist sõnno helüsisu, sõnno muutmisõ, sõnavara ja lausõstusõ poolõst. Murdit uur'vat tiidüsharro nimitedäs murdõtiidüses vai dialektoloogias.
Mitmõq ütitside tunnismärkega murdõq loovaq murdõrühmä. Murdõq jagonõsõq maanukkõ, Eestin päämidselt kihlkundõ esiqmuudu tunnusjuuniga murrakis. Hariligult mõtõldas murdidõ all innekõkkõ maamurdeid (territoriaalsit murdit). Viimätsel aol om vällä tulnuq pall'o uur'miisi liinamurdidõ kotsilõ, säälhulgan näütüses ka USA liinon elävide afroameeriklaisi inglüse kiil, miä om väega pall’o tõistsugunõ ku tõõsõq ameeriga inglüse keele variandiq.
Funktsionaalnõ arvosaaminõ
Sotsiolingvistikan ja egäpäävätasandil säetäseq tõõnõtõsõ vasta murdõq ja standard vai kiräkiil. Seo kandi päält kaiaq ommaq murdõlõ umadsõq järgmädseq umaperäq:
Keeletiidüslik arvosaaminõ
Keeletiidüsen või murrõt kaiaq ku ütskõik määnest keeletõõsõndit, miä om tõistmuudu tõisist tõõsõndiist. Tuu või tähendäq ka tuud, et inemine kõnõlõs määnestki murrõt, miä om standardsõ literatuursõ murdõ variant.
Võidas tetäq vaiht standardsil murdil (ehk kiräkeelil) ja traditsiooniliidsil murdil. Päämine vaih om, et edimäidsi pruugitas kirän, toetas spetsiaalsin institutsioonõn, opatas koolõn ni näid peetäs "kõrraperälidsembis" ("päämäidsis") keelevormõs. Mõnõl keelel om mitu standardsõt murrõt (sis kõnõldas polütsentrilidsest keelest vai diasüsteemist).
Kiil vai murrõq
Olõ-õi ütist arvosaamist vai ütitsit tunnismärke keele ja murdõ vaihõl vaihõ tegemises. Tuuperäst, ku kõnõldaq, et määnegi kiil om kiil vai murrõq, piät selges tegemä, midä kummagi termini all mõtõldas. Kuq om vaia ärq hoitaq valikut, pruukvaq lingvistiq hariligult terminit idiuum, miä tähendäs veidüq tõistsugust keeletõõsõndit. Idiuum om murrõq näütüses olokõrran, kon:
Kaeq viil
katõgooria:keeletiidüs
Auto
250px|thumb|Benzi Karli ehitet massin "Velo" aastagast 1894
Auto vai massin om sõidoriist, minkal om moodor ja hariligult neli tsõõri, miä om päämädselt mõtõld tii pääl sõitmisõs nink minga saa vitäq inemiisi (kooni katsat) vai kaupa.
Ku auto om mõtõld innekõkkõ inemiisi sõidutamisõs kutsutas tedä sõiduautos vai sõidumassinas, ku asjo vidämises, sõs veoautos vai veomassinas.
Katõgooria:Sõidoriistaq
1998
1998. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10211. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1998
Chávezi Hugo
Chávezi Hugo (1954-2013) oll' Venezuela president aastil 1999-2013.
Tä oll' eräkunna Viiendä Vabariigi Liikminõ juht tuu eräkunna luumisõst 1997. a. kooniq 2007. aastaganiq, ku tuust ja viil mitmõst tõõsõst eräkunnast panti kokko Venezuela Ütine Sotsialistik Partei (PSUV). Tuu partei juht oll' tä uma surmani.
Timä puult oll' suur jago Venezuela vaesõst rahvast, rikkambaq inemiseq olliq hariligult timä vasta.
Katõgooria:Venezuela inemiseq
Mäkkenõsõminõ
Mäkkenõsõminõ ehk mäekke ülesminek om üts manoqmeelütäjämb tsiklispordi haro Eestin. Seo ala om üle ilma lajalt levinüq nii krossitsiklidõ ku ralliautidõga. Taan sõitjaq võiklõsõq, kiä kipõmbahe vai kauvvõmbahe mäe otsa saa. Mäkkenõsõminõ tõmbas ligi pall'o rahvast. Seol harol om tankandin pikk aolugu. Edimädse mäkke ülesminengu võiklusõ Eestin kõrrald' Põdra Vallo, tunnõt ku Volts 1998. aastagal. Täpsähe 10 aastakka ildampa sõitsõ Põldma Urmas hinnäst Prantsusmaal MM-il kuvvõndas maailman.
Ka maailman om taa üts vanõmb tsiklispordiharo. Edimäne teedäqolõja võiklus peeti Prantsusmaal 31. vahtsõaastakuul 1897. Mäkke ülesminegi võikluisi koordiniir Eesti Moodorrattaspordi Föderatsiuun. Võikluisi võivaq kõrraldaq EMF, tsikliklubiq kiä ommaq EMF’i liikmõq, organisatsiooniq vai inemiseq kel om EMF’i luba. katõgooria:tsiklisport katõgooria:motosport
Brääznik
Brääznik om andsambli Winny Puhh tõõnõ albom, miä ilmu 2010. aastagal.
katõgooria:Winny Puhhi albomiq katõgooria:Albomiq, kon seen võro kiilt katõgooria:2010 albomiq
Tutanhamon
Tutanhamon oll' Vana-Egüptüse vaarao 18. vaaraodõ suust. Tä valits' umbõs aastagil 1336–1327 i.m.a.
Katõgooria:Egüptüse vaaraoq
Moodusõna
Moodusõna om sääne sõna vai ütelüs, miä lätt tarvitustõ ärin, propagandan vai ammõdijutõn as'atundligu olõki rõhutamises. Inglüse keeli buzzword.
Moodusnno tarvitamist peetä ei hääs. Tuu põhjus om säänesama, miä majandusõn ammu tunnõt Geshram–Kopernikusõ säädüs: "Must raha tõukas uppi puhta raha".
Moodussõnno teemast om edimäne kirotus 1946. aastagast, sääl oll' põh'as Harvardi Ülikooli majandustudõngidõ kiil.
1992. aastagast om USA ülikoolõn naatuq mängmä buzzword bingot vai bullshit bingot.
Lätteq
Katõgooria:Kiil
Tarto Piitre kerik
pisi|265x265px|Tarto Piitre kerik [[2012. aastagal]] Tarto Piitre kerik (Tartu Peetri kirik) om lutõri kerik Tarton Narva mäe pääl.
Uusgooti moodugaq kerik ehitedi 1882–1884 ja oll' ainukõnõ kerik Tarton, miä elli sõaaoq (1941, 1944) üle ja kon jumalateenistüs katski es jääq.
Kerikun om ka EELK Tarto Piitre kogodus.
Ehitämine
Eesti 1. üldlaulupido kotusõ kõrvalõ naati kerikut ehitämä rahvuslidsõ liikmisõ aol 19. aastagasaa tõsõl poolõl, ku eestläseq üle Eesti kerikit ehitiq. Rahha ehitämise jaos saadi andist ja kontsõrtõ kõrraldamisõst.
Edimädse projekti tekk' 1876. aastagal liinaarhitekt Roetscheri Maximilian, a tuud es kinnütedäq.
1880. aastagal tetti Peterburgin vahtsõnõ konkurss, mink võit' prohvesri Schröteri Viktor.
1881.–1982. aastaga talvõl tuudi ehitüsplatsi pääle Ilmatsalu kivivabrigu savikiviq ja puumatõrjal. 1882. aastaga keväjä naati alosmüüre jaos kraavõ kaibma ja müürü kudama. Kerik sai nukakivi 31. lehekuu pääväl 1882. pisi|253x253px|Piitre kerigu pühitsemine, 1884 Kerik, miä oll' viil' tornõldaq, pühitsedi 16. süküskuu pääväl 1884. aastagal (vkp), mis sis, et tuud aigu kerik viil sukugi valmis es olõq – rehekuun alanuil teenistüisil istõ rahvas õnnõ hariligõ laudu pääl, altrilavva ja tagomidsõ saina pääl oll' tapeet. Ka kerigutorniq es olõ viil valmis ja näide jaos tull' rahha viil küssüq. Õdagutorni kiivri saiõ valmis 1903. aastagal arhitekti Hellati Georgi projekti perrä. Kogo ehitämine läts' masma 110 000 ruublit.
Eesti Rehvormieräkund
pisi|Eesti Erhvormieräkunna logo Eesti Rehvormieräkund (eesti keelen Eesti Reformierakond) om 1994. aastagal luud liberaalnõ Eesti eräkund, mink iinkäüjäs oll' Eesti Liberaaldemokraatlik Partei.
Tarto Piitre kerik
Sõaaoq
1941. aastagal peet lahinguq Tarto inämbläisi käest pästmises jätiq kerigu saino pääle umaq jäleq.
Eesti Rehvormieräkund
Eesti Rehvormieräkunna tsiht om jouda jovvukaniq kodaniguütiskunnaniq, mink alosõs om lihtsä maksusüsteem ja mõtõq, et riik putus turgu nii veidü ku võimalik.
Tarto Piitre kerik
Sõaaoq
1944. aastagal, ku inämbläseq Tarto tagasi võtiq, saiõ kerigo katus pihta, plekk hävvü.
Eesti Rehvormieräkund
Rehvormieräkund om Õuruupa liberaalsidõ ja rehvormieräkundõ ütisüsen, Eestist om sääl viil ka Keskeräkund.
Eräkunna edemiis om Kalda Kaja. Katõgooria:Eesti eräkunnaq
Tarto Piitre kerik
Sõaaoq
Tuust huul'madaq peeti jumalateenistüisi edesi, midägi es jääq katski ja Piirte kerik oll' ainukõnõ kerik Tarton, kon nii läts'. Nõvvokogo aol püüti suur mürsühaud ja kuulimulguq kinni kattaq, a matõrjaalõ es olõq väega saiaq ja kerik oll' sõaarmõ täüs 21. aastagasaa algusõniq. pisi|341x341px|Renoviirmine [[2011. aastagal]]
Vahtsõst renoviirmine
Nõvvokogo ao parandusõq es olõq kuigi kimmäq, kerik oll' külq tarvitamiskõlvolinõ, aga taht' õks ümbretegemist. Tuuga naati tegelemä 2007. aastagal, ku tetti muinsuskaitsõ ekspertiis ja arhitektuuri eskiisprojekt. As'aga oll' kipõ – pääsaali katus lask' jo läbi, egä vihmaga tull' pangiq alaq pandaq.
2010. aastagal lubasi kogususõ liigõq Veeberi Tiit turna alaq pandaq, tetti plaan. 2011. aastaga keväjä tettiq projektiq, piimäkuun olliq jo tellinguq pistü.
2013. aastaga mahlakuun saiq tüüq valmis ja kerik anti kogodusõlõ üle. Kõrda saiq tettüs nii kiviq, pääuss, aknaq, päätorni kiivri, kullati ärq tornirist.
Põrõldnõ aig
21. aastagasaa tõõsõs kümnendis om kerik jälkinaq illos kotus tartlaisilõ ja kõigilõ tõisilõ, kerikun peetäs kontsõrtõ, perreliidsi tallituisi ja pall'o muudkiq.
Kerigu altri
pisi|521x521px Edimädsest kerigu altrist olõki-õi täpsäle teedäq, määne tuu oll'. Üts' pilt om tett inne 1900. aastakka, kost om nätäq, et altri külgi pääl es olõq maalõ, olliq õnnõ krandsiq. Ka vitraasiq, miä revolutsiooni aol purus pestiq, olliq tuu pildi pääl viil olõman.
Altrimaalis om Johan Köleri 1887. aastaga "Kutsva Kristus", mink keriguvanõmb Gustav Friedrich Goldmann Peterburist ost' ni kerikulõ and'.
Kaeq viil
Katõgooria:Tarto Katõgooria:Kerkoq
Piipsemäe
Piipsemäe om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
1848
1848. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10061. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1848
Laat
Maalaaduq ommavaq väikoettevõtjilõ hää võimalus müvväq üte kõrraga suurõmbalõ hulgalõ ostjilõ ku näil muul aol võimalik olõsi. Ostjaq jälki löüdväq laadust pall'o kaupo ütest kotussõst. Väega tähtsäq ollivaq laaduq maamajandusõlõ inne väikeisi puutõ võrgo arõngut.
Liinoh, koh om egapääväne suur kaubandus, peetäs laatõ rohkõmb inemiisile aoviidüse pakmisõs, a tähtsä om ka suur käsitüü ja põlluviljo valik. Hariliguq laadulõbustusõq ommavaq õnnõluus, püürdhäll, osavusmängoq ja jovvukatsmisõq.
Eesti suurõmbaq ja vanõmbaq laaduq
Eestih om kõgõ kavvamba egä aastaga kõrraldõt laat Anslah peetäv Hauka laat, miä sai algusõ joba 1960. aastil. 1994. aastagast peetäs Hauka Laatu Antsla keskliinah. Tõõnõ suurõmb laat, midä peetäs niisama Võromaal, om Vahtsõliina Maarahva Laat. Üts vanõmbit laatõ, midä um kõrdagi vaihõlõ jätmäldä egä aastak peet jo päält saa aastaga, om Võromaa Vahtsõliina kihlkunnah Setomaa piiri lähküh egä sügüse peetäv Lindora laat, koh muist laadõst inämb om nätäq ka võro ja seto umma kiilt ja kultuuri.
Lätteq
katõgooria:kaubandus katõgooria:kultuur
Alakülä (Koorastõ)
Alakülä vai Koorastõ Alakülä om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Riitsaarõ Evar
pisi|Riitsaarõ Evar näütäs [[pühäsenulka 2015. aastagal soomõ-ugri vikiseminääri avamisõl Obinitsah]] Riitsaarõ Evar (sündünü 29. räüsäkuu pääväl 1968 Setomaal Mokornulgah Obinitsa küläh ) om seto sootska ja kunstnik.
Tä om käünü Obinitsa koolih ja päält tuud opnu Vahtsõliinah ja sõs Tal′nah pedagoogikaülikoolih kunsti.
Parhilla eläs Obinitsah, koh tä pidä üteh Kauksi Üllega om kunstigaleriid Hal'as Kunn.
Tä om maalnu, illustriinu raamatid – näütüsest jooństanu’ pildi’ Kauksi Ülle "Käänüpääväle", Vigala Sassi "Kuldmammale" ja seto lugõmikulõ – ni restauriirnu hoonit. Päält tuud om tä valmistanu’ seto suursõlgi ja muid hõpõehtit ni om tennü seto mustridõ ni kirjuga sainapaprit, midä saa kaia’ Saatse muuseumih, Irboska muuseumih, Seto seltsimajah, Setokunstõ galeriih Obinitsah.
Neläl aastagal (2003–2007) oll´ Riitsaarõ Evar Setomaa ülembsootska.
Riitsaarõ Evar om laulnu ansamblih Lõkõriq ni esinenü ka üteh seto miihi laulupargiga Liinatśuraq. Seto laulu laul tä Seto miihi summah ja SMS Tuhkwizza punkbändih.
"Olõ arvamisõl, et perimüskultuurõ tulõ hoita’ ja edesi kanda’. Võimalusõl vana mooduga, vajadusõl vahtsõ ao abivahendeid kasutadõh," ütles tä eis.
Laitsna-Hurda
Laitsna-Hurda om külä Võromaal Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Kooniq 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbertegemiseniq oll' külä Haani vallan ja kand' nimme Hurda.
Aolugu
Hurda oll' 1977–1997 Sarisõ külä osa. 2017. panti nimele mõisa perrä otsa Laitsna- (mõisa järgi) seol ja tõõsõl Hurda küläl vaihõt tetäq. Külä nimme on Rõugü kerkoraamatin kirotõt Hurda, s'aksa vai läti muudu Hurta.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Riiamägi
Riiamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi: Riiamägi om ka tähtsä kotus Tarton.
Kogõrijärv
Kogõrijärv (vai ka Kogõrjärv) om ümbretsõõri kinniqkasunuisi suumõtsatsidõ hõds'operviga häste muanõ väiku järv Navi külä lõunõveeren. Kogõrijärve juusk sisse uja põh'a puult, Navi külä kõgõ suurõmbast järvest - Põrmujärvest. Kogõrijärvest lõunõ poolõ juusk uja edesi Võhandu jõkkõ.
Kogõrijärve korgõst ja äkilidsest hummogukaldõst üles jääs Navi külä kõgõ korgõmb kotus Treimägi, kost (Ilomäe talost) ommaq peri kunstnik Navitroll'a ja tähetiidläne Kasagu Enn.
Järve kõge süvembäq kotusõq jääseq 1,5-1,7 miitre kanti. Kõgõ suurõmb haug, miä saad, om 4 kg. Põhilidsõq kalaq, kiä järven eläseq, omma linnas, ruusärg, ahhun, särg, haug ja hõpõkogõr.
Kaeq viil
thumb|left|300px|Kogõrijärv suvõhummogudsõn undsõn
katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Sõidoriist
200px|thumb|Õhopall om kah sõidoriist, tuuga saa linnadaq
Sõidoriist om inemise ehitet riist sõitmisõs maa pääl (nt. auto), viin (nt. laiv), õhon (nt. linnuk) vai ilmaruumin (nt. tähelaiv). Sõidoriista või liikma pandaq moodor (nt. rong), inemine esiq (nt. jalgratas), elläi (nt. hobõsõvankri), tuul (nt. pur'olaiv) vai muu.
Katõgooria:Sõidoriistaq
Vabarna Jalmar
pisi|296x296px|Vabarna Jalmar, 2013 Vabarna Jalmar (Jalmar Vabarna, sündünüq 17. mahlakuu pääväl 1987) om eesti perimüsmuusigamiis ja andsambli Trad.Attack! liigõq. Tä mäng pal'odõn eesti andsambliin, näütüses Trad.Attack! ja Zetod, kitrat.
2005. aastagal lõpõt' Jalmar Verska muusigakooli ja 2006. aastagal Verska gümnaasiumi. Tä om lõpõtanuq Tarto Ülikooli Viländi kultuuriakadeemiä perimüsmuusiga ala pääl. Jalmaril om kats albummi "Minapilt" ja "ID. Lisas viil pall'o, kon mängväq ka tõsõq andsambliq. Tä om saanuq pall'o avvuhindu, näütüses Põlvamaa teenetemärk (2016), Etnokulp kõgõ parõmb perimüsmuusik (2015) ja Etnokulp aastaga muusik (2018, 2020).
Tä om abielon Vabarna Sandraga. Näil om kats poiga - Villem (sündünüq 2018) ja Kuu (sündünüq 2021). Jalmari sõsar om Vabarna Jane, kiä om seto ülembsoots'ka, käsitüümeistre, seto kultuuri edendäjä ja Verska Kultuurikeskusõ juhataja. Vabarna vanavanaimä oll' seto lauluimä Vabarna Anne. Jalmaril om Setomaal talo, Treski küün, kon tä kõrraldas kontsõrtõ. Katõgooria:Setomaa inemiseq Katõgooria:Eesti lauljaq
Pillardi
Pill'ardi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Sandimägi
Sandimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Komi kiil
Komi kiilt jaetas ummakõrda sürjäkomi ja permikomi keeles vai murdõs.
Välislink
Katõgooria:Keeleq Katõgooria:Komimaa
Supõrmoto
thumb|300px|Supõrmotovõiklus Eestin
Supõrmoto om tsiklispordi haro, kon võiklõsõq hindävaihõl tsiklikrossi- ja ringraasõitjaq. Supõrmotot sõidõtas raa pääl, miä om 70% pikkusõn katõt asvaldiga ja 30% ruusaga ni ommaq seen tsiklikrossi raa osaq. Erangihe ommaq mõnõl raal tsiklikrossi osaq katõduq asvaldiga.
Sõiduriist
Sõiduriistas pruugitas tsiklikrossiratast, miä on läbi tennüq mõnõq muudatusõq. Tääl ommaq suurõmbaq tsõõriq, asvaldisõidus pasvaq kummiq, suurõmbaq edimädseq pidäjätsõõriq, vägevämb moodor, kõvõmb raam, lühkümb käük ni kangõmb vedro.
Supõrmoto Eestin
Eestin om Supõrmotot sõidõt 2000. aastagast pääle. Edimädseq võiklusõq peetiq Saarõmaal.
katõgooria:tsiklisport
Onomastiga
Onomastiga ehk nimeoppus vai nimetiidüs om osa sõnavaraoppusõst, miä uur inemise- ja kotusõnimmi. Taa uur nimmi edimäst tähendüst, periolõkit ja muutumist.
Egäl inemisel om edenimi ja perrenimi. Edenime saa lats sündümisel ja perrenimi tulõ esä ja imä perrenimest. Perrenimi om suurõmban jaon keelist edenime perän, nii ka eesti keelen. Võro keelen om hariligult innemb perrenimi, mis om umakäänüsen ja sõs tulõ edenimi. Varrampa oll' sääne pruukminõ harilik ka eesti keelen, a noq olõ-õi tuu inämb nii harilik egaq ka mitte ammõtlinõ pruuk.
Lisas edenimele ja perrenimele om viil esänimi vai patronüüm. Tuu om peri esä nimest. Tüübilidseq esänime jakuq ommaq vinne keele -ович, -евич, -овна, -евна ja skandinaavia -sen ja -son. Vinne keelen om esänimi edenime ja perrenime vaihõl (Иван Александрович Кузнецов), skandinaavia keelin om esänimest saanuq perrenimi nigu Jensen. Om ka perrenimmi, mis ommaq peri imä nimest, nuuq ommaq matronüümiq.
katõgooria:keeletiidüs
Reni Guido
Reni Guido (Guido Reni; 1575-1642) oll' itaalia kunstnik.
Sillemägi
Sillemägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Wilhelm II
Wilhelm II (s'aksa keelen Prinz Friedrich Wilhelm Viktor Albrecht von Preußen, 1859–1941) oll' perämäne S'aksa keisri ja Preisi kuning (s'aksa keelen Deutscher Kaiser und König von Preußen), kiä valits' nii S'aksa keisririiki ku Preisi kuningriiki 15. hainakuu pääväst 1888 9. märtekuu pääväni 1918.
Saarta
Saarta vai Saarniita om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Wilhelm II
Katõgooria:S'aksamaa keisriq Katõgooria:Preisi kuningaq
Saarta
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Külän kasus Saarniita jallai.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Erästvere mõisa (külä)
Erästvere mõisa vai Erästvere om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kanepi vald
Udmurdiq
pisi|Udmurt Udmurdiq (ka votjakiq) ommavaq soomõ-ugri rahvas, kink päämine elokotus om Volga lisajõki Kaama ja Vjatka vaihõl Udmurdi Vabariigin. Näid eläs viil Permi ja Kirovi oblastin ni Baskiirimaal (Baškortostani Vabariik) ja Tatarimaal (Tatari Vabariik).
Aigõ joosul om udmurtõ päämine elätüsala olnuq teräviläkasvataminõ.
Udmurdi kiil käü soomõ-ugri kiili permi rühmä. Kõgõ lähämb suguluskiil om komi kiil.
Udmurtõ oll’ 1989. aastaga andmidõ perrä 714 000, näist pidi imäkeeles umma rahvuskiilt 76,5%. 2010. aastaga rahva kokkolugõmisõ andmidõ perrä elli Vinnemaal 552 299 udmurti.
Eestin elli 2011. aastaga rahva kokkolugõmisõ andmidõ perrä 193 udmurti, näist Talliinan 60.
Umaette rahvarühm om Põh'a-Udmurdimaal eläväq bessermaniq (umbõs 10 000 inemist), kiä ommavaq arvadaq udmurdi keelele üle lännüq Volga bulgaarõ perilidseq.
Välislingiq
Katõgooria:Soomõ-ugri rahvaq
Vodi
Vodi om külä Võromaal Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan ja kand' nimme Kallastõ.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Suurõ-Jaani kihlkund
Suurõ-Jaani kihlkund om kihlkund Viländimaal. Kihlkunna keskus om Suurõ-Jaani.
200px|thumb|Suurõ-Jaani kerik
1997
1997. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10210. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1997
Saarõmaa (külä)
Seo artikli kõnõlõs Saarõmaa küläst Võro vallan. Saarõmaa om ka Eesti kõgõ suurõmb saar', kaeq Saarõmaa.
Saarõmaa om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Malta kiil
Malta kiil om afroaasia kiili semiidi rühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 372 000 inemist põhilidsõlt Maltal. Kõnõlõjit om kuikivõrd ka vällärändäjide siäh Põh'a-Ameerikan ja Suurbritannian.
Kiri
Malta kiil om ainugõnõ semiidi kiil, midä kirotõdas ladina kirän.
Malta tähistü:
A,a; B,b; Ċ,ċ; D,d; E,e; F,f; Ġ,ġ; G,g; GĦ,għ; H,h; Ħ,ħ; I,i; IE,ie; J,j; K,k; L,l; M,m; N,n; O,o; P,p; Q,q; R,r; S,s; T,t; U,u; V,v; W,w; X,x; Ż,ż; Z,z.
Tähega q, nigu ka võro keelen, kirotõdas malta keelen kurgupeethellü, nt qattus 'kass'.
Katõgooria:Keeleq
Jaipur
Jaipur om liin Indian, Rajasthani osariigi pääliin ja Jaipuri ringkunna keskus.
Liina asot' 1727 Amberi valitsõja maharads'a Jai Singh II. Jaipur om edimäne planeerit liin Indian. Liin jagonõs kuvvõs sektoris, midä eräldäseq 34 m lakjudsõq alleeq. Ka tõõsõq huulidsaq ommaq kõrraperälidseq ja lajaq.
Päämädsed kaemisväärsüseq ommaq 1799 valminuq vereväst liivakivist ehitet Hawa Mahal (Tuuli Loss), Nahargarhi sõaliin ja Jantar Mantari observatoorium.
1956. aastagal sai Jaipur Rajasthani pääliinas.
2001. aastaga rahvalugõmisõ perrä elli liinan 2 324 319 inemist, 2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä jo 3 710 570.
Tadž Mahal
upright=1.4|thumb|Tadž Mahal
Jaipur
Jaipur om metalli-, keemiä- ja tekstiilitüüstüse keskus ni suur transpordisõlm.
Tadž Mahal
Tadž Mahal om hoonõq Põh'a-Indian Agra liinan, miä India suurmogul Džahan lask' ehitäq uma naasõ Arjumand Bano Begum'i mälehtüses. Naist tundas Mumtaz Mahal'i nime all, miä tähendäs pärsiä keelen "palee valgust". Tä kuuli 1630. a. nelätõistkümnendä latsõ sünnütämisel. Ehitämä naati 1632 ja ehitüs sai valmis 1653. Ehitüsel tüüt' 20 000 inemist, noidõ hulgan meistreq Õuruupast ja Kesk-Aasiast. Pääarhitekt oll' Ustad Isa (Ustad Ahmad) Lahore'ist.
Katõgooria:Ehitüskunst Katõgooria:India ehitüseq
Jaipur
Liinan om Rajasthani Ülikuul ja Malaviya Riiklik Tehnoloogiainstituut. tühi|pisi|Jaipur
Välislingiq
Katõgooria:India liinaq
Eelektri
200px|thumb|Eelektriliiniq
Eelektri om summ nättüisi, miä põhinõsõq tuu pääl, et tsibipudinil om laeng. Positiivsõ vai negatiivsõ eelektrilaenguga pudinaq loovaq elektromagnõtvälä ja käüväq tuu toimõ ala.
S'oo ilma aigu tarvitõda-iq sõnna "eelektri" ku terminit. Innembide mõtõldi tuu all füüsikan eelektrilaengut (eelektrihulka). Egapääväkeelen mõtõldas eelektri all kõgõ sakõmbast eelektrienergiät vai eelektrivuulu.
Katõgooria:Füüsiga
William I
William I vai William Vallutaja (1027 vai 1028 - 1087) oll' Normandia hertsog alatõn 1035. aastagast (William/Guillaume II nime all), kiä vôit' Hastingsi tapõlusõn anglosaksõ, nõssi 25. joulukuu pääväl 1066 Inglüsmaa troonilõ (William I nime all) ja oll' Inglüse kuning elo lõponi 1087. a.
Katõgooria:Inglüsmaa kuningaq ja kuningannaq
Udmurdimaa
pisi|Udmurdimaa pisi|Lipp pisi|Vapp Udmurdimaa (ammõtlinõ nimi Udmurdi Vabariik) om Vinnemaa 1. järgo valitsõmisütsüs (vabariik) Volga föderaalpiirkunnan. Piirnes õdagun ja põh'an Kirovi oblastiga, hummogun Permi krai ni lõunõn Baškortostani Vabariigi ja Tatarstani Vabariigiga.
Udmurdimaal om Samara aig, a 28. urbõkuust 2010 kooniq 26. rehekuuni 2014 oll' Moskva aig.
Maakujo
Udmurdimaa om päämädselt kunťliganõ tasamaa, sadamisõga lõunõ ja õdagu tsihil. Maa põh'aosan asus Ülemb-Kama korgõmaa (korgus kooniq 330 m), õdaguosan om paiguldõ suuslännüq Kilmezi jõõ veerine mataľ. Lõunõosan ommaq vähämbäq Možga ja Sarapuli korgõmaaq, noidõvaihõlidsõl alal juusk Iži jõgi ja timä lisajõõq.
Luudusvaraq
Maavarrost lövvüs nahvtat, turbast, kvartsliiva, savvi, lubjakivvi.
Ilm
Valitsõs parralt maalinõ parralämmävüü ilm. Talv om külm, suvi küländkiq lämmi. Jaanuari keskmäne õhulämmi om −14...–16 °C, hainakuu 17...19 °C. Taivavett om aastan 400–600 mm.
2017
2017.  aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10230. aastak sirvikallendri perrä.
Udmurdimaa
Viistik
Kõgõ suurõmb jõgi om Kama, mille läteq om Udmurdimaa põh'ahummoguosan, muuq suurõmbaq ommavaq kõik Kama jõgikunna jõõq: Vjatka, Siva, Iž, Tšeptsa, Kilmez. Uurali allo Volgaga ütte pandva Kama om laivatõdav.
2017
Egäsugust
Katõgooria:21. aastagasada 2017
Udmurdimaa
Riik
4. märdikuul 1920 tetti Votjaki autonoomilinõ oblast Vinne SFNV kuunsaisun.
1. jaanuaŕ 1932 nimit' NSV Liido Kesktäütevkomitee oblasti ümbre Udmurdi áutonoomilidsõs oblastis. Nimelt säeti kõrda tuudaigo vinnekiilsit rahvidõ nimmi ja tsaariaigsõ "votjakiq" asõmõl võeti tarvitamisõlõ udmurtõ umanimitüs.
28. joulukuu 1934 võtt' NSV Liido Kesktäitevkomitee vasta otsusõ, minkaq Udmurdi autonoomilidsõst oblastist tetti Udmurdi ANSV.
1990. aastagal sai Udmurdi ANSV Ülemnõvvokogo säädüse perrä Udmurdi ANSV-st Udmurdi Vabariik.
Valitsõmisjaotus
pisi Vabariigi kuunsaison ommaq järgmädseq rajooniq ja vabariiklidse alluvusõga liinaq.
Liinaq:
Rahvas
Maa põliselänikkõ udmurtõ oll’ 2002. aastaga rahva kokkolugõmisõ andmidõ perrä 29,3% rahvast. Näile lisas elli Udmurdimaal vindläisi (60,1%), tatarlaisi (7,0%), ukrainlasi. 2010. aastaga rahva kokkolugõmisõ andmidõ perrä oll’ Udmurdimaa elänigõst udmurtõ 28,0%, vindläisi 62,2% ja tatarlaisi 6,7%.
Tihtsämbä elotusõgaq om maa hummogu- ja lõunõaosa.
Suurõmbaq elokotusõq ommavaq:
Välislingiq
katõgooria:Udmurdimaa katõgooria:Vinnemaa
Harilik tarõkärbläne
Harlikku tarõkärbläst om mailman löüdäq kõigist mutukist kõgõ laembalt. Tä eläs egäl puul sääl, kon ineminegiq.
Täüskasunuq tarökärbläseq ommaq nii 6 mm pikäq, imädseq ommaq esätsist suurömbaq. Kihä om hall, sälgä piten juusk neli tummõmbat juunt. Kõtt om kõllakas vai hall, keskel joonõga. Külgi pääl ommaq ilma kõrraldaq tummõq plakiq. Üle kihä ommaq karvakõsõq, miä võtvaq ossa maigu- ja hõngutundmisõst ni kumpmisõst. Jalgo külen ommaq kliipväq padjakõsõq, mink abigaq saavaq kärbläseq liikuq sille pistülidse pinna (näütüses klaasi) pääl, niisamatõ ka alaspäidi. Tarõkärbläse suuosaq ommaq sündsä vedelä soögi nudsimisõs. Imätsil om suur silmävaih, esätsil putusõq liitsilmäq pia kokko. Liitsilmäq ommaq lajaq ja verkjäq. Kärbläseq hõõrdvaq tihtsähe jalgogaq ummi silmi, et näid puhastaq.
Tarõkärbläisil om üts paar läbipaistvit siibo. Tõõsost paarist ommaq saanuq lühkeseq nuia muudu "hunistajaq". "Hunistaja" jämmemb ots om nigu ballast, miä hoit edesiibo likmist tasakaalun; "hunistajaq" andvaq ka pääajolõ teedäq liikmistsihi muutuisi. Kärbläsel om kuus jalga nigu mutukil iks.
Kärbläse elo edengit või jakaq neläs. Seemendedüst munast saa vagöl. Päält munast vällätulõgi kasus vagöl uma suurusõ täüs ja lätt tupõs, kon seen võtt kujo täüskasunu kärbläne. Tupp ummakõrda jääs vana vaglanaha sisse, miä tõmbas kõvas ja pruunis ja kaits tuppõ nigu tönn.
Mõnõ päävä peräst ommaq vaglaq valmis tupõs minemä ja otsvaq tuu jaos kuiva kotusõ. Tuus aos ommaq nääq 8–12 mm pikäq. Lämmägaq kasus kärbläne tupõ seen täus kolmõ päävägaq. Tä puhksas tönnil kaasõ iist ja tulõ vällä. Edimält ommaq täl siivaq väikseq ja kokkovoldiduq ja tä saa-aiq linnadaq. Hariligult võtt juundõsaaminõ kooniq tunn aigo, õkva päält tuu saa kärbläne joba paaritaq. Täüskasunu kärbläse söögis ommaq jätüseq, rikkunu liha ja mädänüq kasvoq. Tahhe söögi pääle piät tä sülge tsiukma, sõs lätt süük ensüüme mõol vedeläs. Üten sülegaq tulõvaq söögi pääle ka tõvõtuujaq pisiläseq, selle et kärbläne näid ärä ei seediq. Pisiläisi kand kärbläne edesi ka uma kihä pääl. Üüse tarõkärbläseq puhkasõq ja ei liiguq.
Lätteq
Katõgooria:Mutigaq
Kivi Aleksis
Kivi Aleksis (Aleksis Kivi, kodanigunimi Alexis Stenvall; sündünüq 10. rehekuu pääväl 1834 Uvvõlmaal, Nurmijärve kihlkunnan – koolnuq 31. joulukuu pääväl 1872 Tuusulan) oll' Soomõ kiränik.
Elokäük
Kivi Aleksis sündü külärätsebä perrehe, tä oll' nelläs poig.Uma latsõpõlvõ oll' tä Nurmijärvel, kost esä tä Helsingihe opma vei, ku poig oll' 11 aastakka vana. Esä taht', et pojast keriguoppaja saanuq. Edimält oppõ Kivi Granbergi Ukko eräkoolin roodsi kiilt. Tuud aigu es olõq maarahva latsi oppaminõ kuigi harilik.
Järgmädsel aastagal alost' tä opitiid Stockuse Carli koolin. Sääl oppõ tä aastagil 1847–1852, edimält algkoolin ja sis kooniq gümnaasiuminiq vällä. 1852. aastagal tull' täl rahapuudusõ peräst kuul katski jättäq ja ta oppõ edesi umal käel. Tä lõpõt' gümnaasiumi 1857. aastaga lõpun. Tuulsamal aastagal otsust' Alexis, et timäst tulõ-õiq kerigooppaja, a soomõkiilne kiränik.
1859. aastaga keväjä läts' tä ülikuuli, kon oppõ 1865. aastaganiq, ku tä tuu kooli poolõlõ jätt'.
1870. aastil naas' Kivi Alexis juuma, kasviq ka meelehädäq. Aastagal 1872, ku tä oll' jo paar aastakka vaimuhaiglan olnuq, saiõq arstiq arvo, et Kivvi saa-aiq terves ravitsaq ja tä viidi vele mano Tuusulahe. Tä kuuli 1872. aastaga viimätsel pääväl.
Kivi oll' edimäne kirotamisõga otsa pääle saanuq soomõ keelen kirotanuq Soomõ kiränik, tuuperäst peetäs timmä soomõ kirändüse esäs. 10. rehekuu päiv om soomõ kirändüse päiv, samal pääväl peetäs ka Kivi Aleksise päivä. pisi|Kivi Aleksise kujo Nurmijärvel
Raamaduq
Katõgooria:Soomõ kiräniguq
Tsirgumägi
Tsirgumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Vinnora järv
Vinnora järv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Tapumägi
Tapumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Viiesepp
Viiesepp vai viiemeistre om inemine, kiä luu lauluviise ja muid helüteossit.
Katõgooria:Viiesepäq
Helbi Toomas
Helbi Toomas (Toomas Help, sündünüq 1961) om eesti keeletiidläne.
Heisri
Heisri om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Mäe-Lüütsepä
Mäe-Lüütsepä om külä Võromaal Rõugõ vallan.
Heisri
Lätteq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kanepi vald
Helbi Toomas
Aastagal 2004 kaits' tä uma doktoriväütekirä "Sõnakeskne keelemudel: eesti regulaarne ja irregulaarne verb" / Toomas Help. – Tartu : Tartu Ülikooli Kirjastus, 2004. – 234, [1] lk. ; 26 cm. – (Dissertationes philologiae estonicae Universitatis Tartuensis, ISSN 1406-1325 ; 13).
Mäe-Lüütsepä
Kooniq 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegmiseniq oll' külä Haani vallan ja kand' nimme Lüütsepä.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Helbi Toomas
Help ja võro kiil
Esä puult Võromaa juuriga Helbi Toomas tekk' 1989. aastagal radikaalsit ettepanõkit võro kiräkeele arõndamisõs ja oll' edimäne, kiä naas' võro keelen tarvitama tan siiäni pruugitavat q-tähte kakkõhelü kirotamisõs.
Lätteq
Katõgooria:Eesti keeletiidläseq Katõgooria:Võromaa inemiseq
Savioja (Võro)
Seo artikli kõnõlõs Savioja küläst Võro vallan. Ka Rõugõ vallan om Savioja külä, kaeq Savioja (Rõugõ).
Muduri
Muduri om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Savioja (Võro)
Savioja om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Muduri
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Savioja (Võro)
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Plaani
Plaani om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Tsõõrikmägi
Tsõõrikmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Elektrooniga
250px|thumb|Elektroonigakomponendiq
Elektrooniga om tiidüse ja tekniga haro, miä uur ja rakõndas elektronnõ kontrollitut liikmist vaakumin, gaasõn, vedelüisin, tahehin kihin ja plasman nink näide piiril. Füüsigalinõ elektrooniga kaes tuud teoreetilidselt ja eksperimentaalsõlt nink uur elektronsäädmide luumisõ ületsit põhimõttit.
Rakõnduselektrooniga vai tekniline elektrooniga tegeles elektronsäädmide konstruiirmisõ ja tuutmistõ rakõndamisõga.
Katõgooria:Tekniga
Redel (ansambli)
Redel (võro keelen retel) om eesti ansambli, kon mängväq Vaheoja Indrek ja Odeni Kristjan.
Redel sai kuulsas, ku 2020. aastaga joulukuun tull' vällä laul "Tartu", miä võtt' ossa lauluvõistlusõst "Eesti laul".
Vaheoja Indrek ja Odeni Kristjan ommaq mõlõmbaq kuulsa ansambli Winny Puhh liikmõq. Katõgooria:Eesti ansambliq
1996
1996. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10209. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1996
Kuninganna Victoria
Katõgooria:Ütiskuningriigi kuningannaq
Säidse ilmaimeht
300px|thumb|Säidse ilmaimeht (kur'alt puult hääle poolõ, üleväst alla: [[Cheopsi pürämiid, Semiramisõ rippaiaq, Artemise templi, Zeusi kujo, Halikarnassosõ mausoleum, Rhodosõ koloss ja Pharosõ tulõtorn. 16. aastagasaa hollandi kunstnigu Heemskerki Martnei pilt]]
Säidse ilmaimeht (täpsämbähe vanaao säidse ilmaimeht) olliq antiikaol (3. aastagasaast i.m.a.) vällä validuq säidse maailma ehitüskunsti ja skulptuuri suurt kõrdaminekit.
Ilmaimmide nimekirjo om olnuq mitmit. Edimädse säitsme ilmaimme nimekirä tekk' vanakreeka opõtlanõ Kallimachos Aleksandria Museionin. Kah'os olõ-iq tuu alalõ püsünü, tuuperäst olõ-iq teedäq, kas tuu om säänesamanõ, niguq miiq tunnõ. Kõgõ vanõmb alalõ püsünü säitsme ilmaimme nimekiri om alalõ hoitunu üten raotun kirän, miä om perit 2. aastagasaast i.m.a.. Tuu om üles tähendänüq kreeklanõ Antipatros Sidonist:
"Näi su müüre, suur Babülon, lakjo, et vankriga sõidaq, nännüq olõ ka Zeusi Olümpia külän, kaenuq Babüloni ripjit aido ja Heliose perätüt kolossi, ja pürämiidi, mink loonuq rassõ vaiv, tunnõ Mausolosõ hiiglasuurt havvakambrõt. (...) Ent ku ma näi Artemisele pühendedüt pühhäkota, mink katus pilvi putus, sõs jäiväq kõik tõsõq tä kõrval varjo, selle et välänpuul Olümpost trehvä-i päiv kongi säänest illo."
Tuu perrä om kõgõ sakõmbast vanaao säitsme ilmaime hulka arvat:
Naist om täämbätseni pääväni alalõ õnnõ Cheopsi pürämiid.
Kirändüs
Katõgooria:Säidse ilmaimeht
Eelektrimoodor
200px|thumb|Eelektrimoodoriq
Hino (Kanepi)
Hino om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kanepi vald
Eelektrimoodor
Eelektrimoodor om moodor, miä muut eelektrienergiä mekaanilidsõs energiäs.
Katõgooria:Tekniga
Sulõndu oja
Sulõndu oja om uja Urvastõ kihlkunnan.