cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kalõvipoig
Kolmõstõistkümnes lugu
Laudoga tiikäümine. Edimäne põrgunkäümine. Põrgukaboq.
Baha'i usk
Katõgooria:Usk
Kalõvipoig
Nelästõistkümnes lugu
All-ilma ülekaeminõ. Edimäne võitlõminõ Sarviguga. Põrgust ärqtulõminõ.
Kuvvõstõistkümnes lugu
Laiva ehitämine ja reis ilma otsa. Lapumaa ja Varrak. Kibõnidõ saarõ pääl. Müräkide maal, Pinihannaliisi maal. Tagasisõit.
Säitsmestõistkümnes lugu
Sõahobõsõ sõit. Assamalla laheng. Johtumisõq põrgukatla man. Muronäiodõ tands.
Katsastõistkümnes lugu
Tõõnõ käük alla-ilma. Laheng põrglaisiga. Võitlõminõ Sarviguga.
Ütsästõistkümnes lugu
Sarvigu pandminõ hahilihe. Põrgust tagasitulõminõ. Õnnõaig. Pido ni tarkusõraamat. Sõasanomaq.
Katõskümnes lugu
Sõas valmistaminõ. Lahenguq ni Kalõvipuja sõpro kuulminõ. Valitsusõ käestandminõ. Vainlasõ saadiguq. Kalõvipuja kuulminõ. Põrgu värehti pääl.
"Kalõvipuja" alostus
Laina' mullõ kannõld,
Vanõmuinõ!
Illos lugu pääst taht pästä',
Taha laulu avaldaq'.
Parõmbidõ päivi pajatust
Armsambidõ aigõ ilost!
Tulõ' sa, targa laulja tütär!
Jovva' Endla järvestägi!
Pikält jo hõbõtsõn verokaehtusõn
Siidihiussit sa silitsit.
Katõgooria:Kalõvipoig
Riikevaihõlinõ Ilmaruumijaam
thumb|400px|Riikevaihõlinõ Ilmaruumijaam väläst Riikevaihõlinõ Ilmaruumijaam (inglüse keelen International Space Station, lühend ISS) om riikevaihõlinõ ilmaruumi uurmisõ jaam madalal Maa orbiidil. Taa um ütsäs ilmaruumijaam. Inne olliq viil jaamaq Saljut, Almaz, Skylab ja Mir. Ilmaruumijaam om tett pall'odõst tükest, edimäne tükk viidi üles aastagal 1998. Riikevaihõlinõ Ilmaruumijaam um kygõ suurõmb satelliit. Tuud saa Maa päält silmägaq nätäq.
Ilmaruumijaamah om vähene rasõhusjoud. Tuud tarvitõdas elotiide, keemiä, meditsiini, psükoloogia ja füüsiga uurmisõs ja säält kaias ilmaruumi ja ilma Maa pääl. Ilmaruumijaamah proovitas massinit, midä um vaia Kuu ja Marsi pääl.
Jaamah ommaq inemiseq elänüq 11 aastagat ja tah ommaq käünüq ilmaruumilindajaq viiesttõistkümmnest riigist.
Ilmaruumijaama tarvitasõq viis ilmaruumikeskust: NASA, Õuruupa Ilmaruumikeskus (ESA), Vinnemaa Ilmaruumikeskus (RKA), Jaapani Ilmaruumiuurmisõ keskus (JAXA) ja Kanada Ilmaruumikeskus (CSA). Jaam um tett katõst tüküst: Vinnemaa tüküst ja tõisi riike tüküst. Orbiidi korgus om 278 kooniq 460 kilomiitrit. Keskmäne kibõhus um 27 743,8 kilomiitrit tunnih. Üüpääväh tege tä 15,7 tsiiru ümbre maakerä. Täl um rahha kooniq 2020. aastagani, a tä saa üleväh ollaq 2028. aastagani.
Katõgooria:Ilmaruumiuurminõ
Kõokülä
Kõokülä om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Solidaarsus
200px|thumb|Wałęsa Lech
Kõokülä
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Solidaarsus
Solidaarsus oll' edimäne ammõdiütisüs peräst Tõist ilmasõta Hummogu-Õuruupan, miä allu-s kommunistõlõ. pisi|200x200px|Logo Katõgooria:Aolugu
Saar
Saar om maisõmaa, mink ümbre om egält puult vesi.
Saarõ mõistõ ala mahu-ui kiviq ja maisõmaaq. Tuuperäst otsustas suurus, kas tegemist om saarõga vai ei. Kimmäst suurusõ alambmäärä saa-ai siski andaq. Ülembpiiris om kõgõ vähämb maisõmaa Austraalia.
Inämbüisi mõtõldas saari all meresaari, a ka jõõ- ja järvesaarõq ommaq saarõq.
Puutriprogramm
Puutriprogramm' um rida kirotõduid käske, midä arvudi täüt. Arvutil um programmõ vaia. Programm või ollaq kaümäpantav, nii saa arvudi naid õkva käümä pandaq. A või ollaq kah inemisele arvosaadavah keeleh. Inemisele arvosaadavast arvudikeelest saa tetäq arvudi õkva käümäpantavat kiilt.
Saar
Ütsüte lähkün olõvaq saarõq ommaq saaristu.
Puutriprogramm
Katõgooria:Puutrivärk Katõgooria:Informaatiga
Ütismeediä
thumb|Ütismeediärakõndusõq nutiktelefonin
Ütismeediä ehk sotsiaalmeediä om meediä, mink sissu loovaq ossavõtjaq ni minkan inemiseq käüväq läbi, loovaq ni jagavaq teedüst ja mõttit virtuaalsin kogokunnõn ja võrgostuin.
Müügikõrraldus
Ettevõttõq pruukvaq ütismeediät müügikõrraldusõn, näütüses tutvustasõq ja reklaamvaq ütismeediä postituisin umma kaupa.
Välislingiq
katõgooria:meediä
Kirotaminõ
250px|thumb|Keskaignõ kirotaja
Kirotaminõ om |keelelidse sõnomi edesiandminõ teksti kujol, midä saa nätäq vai kumpiq. Tuu jaos tarvitõdas kirja - kirätähti ja kirävaihõmärke.
Katõgooria:Kiil
Eesti Vabahussõa mälehtüsmärgiq
Eesti Vabahussõa mälehtüsmärke nimekiri lugõ üles Eesti Vabahussõa ja tuuga köüdet sündmüisi ja inemiisi avvos pistü pant mälehtüsmärgiq.
Ynys yr Adar
Ynys yr Adar (kõmri keelen 'tsirkõ saar') om saar Suurbritannian Kõmrimaal Ynys Llanddwyni saarõ lähkün.
Eesti Vabahussõa mälehtüsmärgiq
Kaeq viil
Katõgooria:Eesti Vabahussõda Katõgooria:Nimekiräq Eesti Vabahussõa mälehtüsmärgiq
Ynys yr Adar
Katõgooria:Wales Katõgooria:Saarõq
Käpämägi
Käpämägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kaika suvõülikuul Lüllemäel (raamat)
"Kaika suvõülikuul Lüllemäel" om kogomik valit ettekandist, miä peeti 1995. aastaga Kaika suvõülikoolin Lüllemäel.
Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse aastaraamat III
200px|thumb|
Kaika suvõülikuul Lüllemäel (raamat)
Teedüs
Katõgooria:Võrokeelidseq raamaduq Katõgooria:2006 raamaduq Katõgooria:Võro Instituudi raamaduq
Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse aastaraamat III
Aastagaraamadu edimädsen jaon ommaq artikliq, miä ommaq kirotõt lõunõeesti keskusõ keväjädse konverendsi "Lõuna-Eesti eri vaatepunktidest" ettekandidõ põh'al. Edesi tulõvaq jutuq andmõbaasõst, midä tutvustõdiq sügüsedsel seminäril "Lõuna-Eesti andmebaasid". Lõpon om juttu tuust, midä kõnõldi 2003. aastagal keskusõ jututarõn ja midä tuu aastaga joosul keskusõn tetti.
Kirotajis ommaq: Hao Paul, Saarõ Evar, Fastrõ Mariko, Kauksi Ülle, Kärneri Ülle, Grichini Kadi, Lindströmi Liina, Jüvä Sullõv, Simmermanni Edakai, Remmeli Mari-Ann, Valgu Heiki, Harju Ülle, Karro Silvia, Jaaksoo Asta ja Kärneri Siim.
Teedüs
Katõgooria:Võrokeelidseq raamaduq Katõgooria:2004 raamaduq
Laid
Seo artikli kõnõlõs saarõst; liputiidüse mõistõ kotsilõ kaeq artiklit Laid (liputiidüs)
Laid (umakäänüs laiu, vai ka saarõkõnõ, leedeq vai ruu) om välläkujonu kasvistuga väiku saar.
Pindala om hariligult paarist hektärist mõnõkümne (harvõmbahe mõnõsaa) hektärini.
Laiuq ommaq hariligult ilma inemiisildä.
Laiuq ommaq näütüses: Hobulaid, Kesselaid, Viirelaid. Eesti kõgõ suurõmb laid om Vohilaid, kõgõ vähämbät om rassõ paika pandaq.
Konfutsianism
250px|pisi|Konfutsiusõ templi Qufun
Laid
Inämbüs Eesti laidõ om Õdagu-Eestin.
Kirändüs
Katõgooria:Maatiidüs
Konfutsianism
Konfutsianism om hiina eetilinõ ja filosoofilinõ süstem, miä tekkü hiina filosoofi Konfutsiusõ (孔夫子 (Kǒng Fūzǐ), 551–478 i.m.a.) opõtuisist. Konfutsianismil om väega pall'o mõotanuq Hummogu-Aasia (Hiina, Korea, Taivan, Vietnam, Singapur) kultuuri ja aoluku.
Baikali järv
Baikali järv (vinne keeli: о́зеро Байка́л, burjaadi keeli: Байгал нуур) om järv Lõuna-Tsiberin Vinnemaal, Irkutski oblasti (põh'aõdagu puul) ja Burjaadi vabariigi (lõunahummogu puul) vaihõl, Irkutski liina lähkon. Baikal om vii hulga poolõst maailma kõgõ suurõmb makõ viiga järv, timän om üts viiesosa maailma makõst viist. Tä om ka maailma kõgõ süvemb järv.
Konfutsianism
Konfutsianism pidä tähtsäs inemise kõlblusõ arõndamist, nii et riiki saanuq valitsaq innembä moraali abiga kui säädüisi sunniga.
Baikali järv
Katõgooria:Vinnemaa järveq
Konfutsianism
Katõgooria:Filosoofia Katõgooria:Usk
Missokülä
Miss'okülä (aoluulidsõlt rahvasuun ka Miss'o mõisa vai Miss'o kõrdsi) om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Hispaania kodosõda
200px|thumb|Valencia pommitaminõ (1937)
Missokülä
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Miss'o valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Hispaania kodosõda
Katõgooria:Aolugu Katõgooria:Sõaq
Tarto Ülikooli majandustiidüskund
Tarto Ülikooli majandustiidüskund om Tarto Ülikooli üts sotsiaaltiidüisi valdkunna ossõ. Tiidüskunna juhataja om Vadi Maaja. Tiidüskund om Tarton aadrõssin J. Liivi 4.
Majandustiidüskunna süämeas'as om köütäq ja edendäq majanduslist tiidmist riikevaihõlidsõn tiidüsen ja opmisõn Eesti ütiskunna hüäs.
Alostus
Tarto Ülikoolin nakas’ majandustiidüse oppaminõ 1676. aastagal, ku aoluuprohvõsriq pidiq lugõma majandamistiidüst ni matõmaatigaprohvõsriq raamadupidämist. Edimäst kõrda alost' statistiga ja maatiidüse opituul 1802. aastal ni rahandusõ ja kauplõmisõ opituul tuust aastak ildampa.
Rahvaülikuul
1920. aasta suvõl alost’ õigustiidüskunna man kauplõmisõ osakund, selle et toonaq oll’ noorõl Eesti Vabariigil vaia majandusinemiisi.
Hindäkotsilt nakas’ majandustiidüskund toimõndama õkvalt 1938. aastal. Dekaanis sai prõhvõsri Poomi Eduard ja alostiq kolm tsihti: rahva- ja riigimajandus, käütismajandus ja kimmätüsmajandus.
Nõvvokogo aolinõ ülikuul
1954. aastal naati jälkiq Tarton majandust oppama, külh agaq üten õigustiidüskunnaga. Ummõhtõ tetti 1968. aastal vallalõ umaette majandustiidüskund. Sis sai dekaanis majandusaoluulanõ Krinali Valner, kiä oll’ tuu ammõdi pääl üttekokko 19 aastakka. Kooniq 1980ndide lõpuniq kand’ majandustiidüskund vastust kauplõmisõ ja rahandusõ as'atundjidõ oppamisõ iist ni viil koolitõdi uurjit.
Vilistläselo
1997. aastagal asot’ tiidüskund vilistläisi jaos seldsi Hermes, miä om seeniqmaaniq esiqeräline terven ülikoolin. Tiidüskunna lõpõtanuq ommaq täämbä kitedüq as'atundjaq, ärijuhiq, majandustiidläseq ja ütiskunnategeläseq. Näütüses om majandustiidüskunna lõpõtanuq Kallasõ Siim, Palo Urve, Alamäe Priit, Rõivasõ Taavi, Kõvaski Katre ja viil mitmõq.
Tiidüskunna hoonõq
Majandustiidüskund oll’ kooniq 1977. aastagani Tarton aadrõsi Vanemuise 46 pääl, pääle tuud agaq liinaveeren Nuurusõ uulitsan. 1999. aasta keväjä kolõ tiidüskund keskliina Narva maantii ja Imäjõõ vaihõlõ, kos nä ollivaq Oeconomicumin 2017. aastaga suvõni.
Vins'o
Vins'o om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.
Tarto Ülikooli majandustiidüskund
Tiidüskunna hoonõq
Alostõn 2017. aasta augustist om majandustiidüskund aadrõsi J. Liivi 4 pääl, innidse rahvaarkiivi majan.
Kasvoq
Kasvoq ehk kasvistu om määntselegi kotussõlõ umanõ kasvoliikõ kogo.
Tarto Ülikooli majandustiidüskund
Tiidüskunna hoonõq
2020. aastagal tetäs vallalõ vahtsõnõ hoonõq nimega Delta, kos nakkasõq ütenkuun opma ja tüütämä puutritiidüseq, matõmaatiga ja statistiga instituudi rahvas.
Vins'o
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Veriora vald
Tarto Ülikooli majandustiidüskund
Välislingiq
katõgooria:Tarto Ülikuul
Jaanustõ oja
Jaanustõ oja om uja Urvastõ kihlkunnan.
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq
Vermeeri Johannes
Vermeeri Johannes (Johannes Vermeer, 1634–1675) oll' hollandi kunstnik.
Pilte
Katõgooria:Hollandi inemiseq Katõgooria:Hollandi kunstniguq
Saturn
250px|pisi|Saturn nii kuis tä Cassini-Huygensi päält paistu
Saturn (sümbol: ) om Pääväsüstemi Päävä puult lukõq kuvvõs hod'otäht. Suurusõ poolõst om tä Pääväsüstemin pääle Jupiteri tõnõ.
Katõgooria:Pääväsüstem
Ynys Llanddwyn
pisi|Ynys Llanddwyn Ynys Llanddwyn om saar Suurbritannian, Kõmrimaal. Saarõ pindala om 0,3 km².
Katõgooria:Wales Katõgooria:Saarõq
Kõnnõliik
Kõnnõliik om tegosõna grammatilinõ katõgooria, mink liikmõq ommaq võro keelen ja pall'odõn tõisin keelin jaataja kõnõ (afirmatiiv) ja eitäjä kõnõ (negatiiv). Jaataja kõnnõliik om tuuga, minkast kõnõldas, peri. Eitäjä kõnnõliik ei olõq tuuga, minkast kõnõldas, peri. Katõgooria:Keeletiidüs
Lannumägi
Lannumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Hall (värm)
Hall om värm, miä om hahast tummõmb, a mustast hellemb.
Katõgooria:Värmiq
Ecuador
Ecuador, ammõtlidsõlt Ecuadori Vabariik, om Lõunõ-Ameeriga riik. Ecuadori pääliin om Quito.
Leesikmägi
Leesikmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Hinduism
150px|thumb|Hinduismi täht "Aum"
Hinduism om Indian levinü usk. Hinduismi või pitäq ka uskõ kogos, tuuperäst et tä sisaldas esisugutsit arvosaamiisi jumalast ja lunastusõst. Hinduism om tihedähe köüdet India kultuuri, aoluu ja elolaadiga. Hinduism om üts kõgõ vanõmb maailma usk.
Hinduistõ om üle ilma üts miljard.
Kaeq viil
Katõgooria:Hinduism
Võika
Võika om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Veriora vald
Mustjärv (Siksälä)
Mustjärv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan. Tä om õkvalt Hino järve kõrval, tuust veitse hummogu puul. Innembide, ku Hino järv suurõmb oll', kuulu Mustjärv kah tuu ala.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
1860
1860. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10073. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1860
Mäessaarõ
Mäessaarõ om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Tanganjika järv
Tanganjika järv om suur järv Kesk-Afrikan. Vii hulga poolõst om tä maailman kolmas makõ viiga järv, süvvüse poolõst om tä Baikali järve perän tõnõ.
Katõgooria:Kongo Demokraatlidsõ Vabariigi järveq Katõgooria:Tansaania järveq Katõgooria:Sambia järveq Katõgooria:Burundi järveq
Jaaskaoja
Jaaskaoja om uja Urvastõ kihlkunnan.
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq
Niwbwrch
pisi|Niwbwrch Niwbwrch (inglüse keelen Newborough) om liin Suurbritannian, Kõmrimaal.
katõgooria:Walesi liinaq
Lüllemägi
Lüllemägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Druusiq
pisi|Druusõ lipp Druusiq ommaq päämidselt Süüriän, Liibanonin, Iisraelin ja Jordaanian eläväq, kokko nii mill'oni inemisegaq rahva- ni usorühm. Druusõ usolinõ perimüs om neid jo sato aastit muslimõst lahon hoitunuq.
Druusiq lätsiq nii tuhat aastakka tagasi islamiusost lakja, eräle usos. Druusiq ei tiiq usokuulutust ega taha-ai, kuq võõraq inemiseq nakkasõq druusiusko vai ku mõni näist nakas mõnda muud usko.
Kamassi kiil
Kamassi keele viimäne kõnõlõja oll' Plotnikova Klavdija, kiä kuuli 20. süküskuu pääväl 1989. aastagal.
Druusiq
Aolugu
Druusiq ommaq vällä kasunuq islamiusost vai muhamediusost. Aga kuimuudu nä täpsäle eräle saiõq, om tiidmäldäq.
Liivakmägi
Liivakmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kamassi kiil
Aolugu ja ülestähendämine
Nigu võro, eesti ja mitmõq tõsõq keeleq, om kamassi kiil tegünüq vanast Uurali algkeelest, miä umbõs 4000 aastakka tagasi läts lakja soomõ-ugri (kon om ka võro kiil) ni samojeedi algkeeles.
Druusiq
Muhammad bin Ismail Nashtakin ad-Darazi
pisi|Kaliif [[Al-Hakim bi-Amr Allah]] Üte seletüse perrä sai druusiusk algusõ Egüptüse fatimidi kaliifi Al-Hakim bi-Amr Allah-i valitsusao lõpun.
Kamassi kiil
Aolugu ja ülestähendämine
Edimädseq teedäqolõvaq ülestähendüseq ommaq 18. aastagasaa edeotsast, ku Messerschmidt ja Strahlenberg käve Piitre I tahtmisõl Tsiberit pite paigapäälsit kiili uur'man ni naidõ kiili sõnno üles kir'otaman. Näütüses kirotõdi üles numbriq 1–12.
Druusiq
Muhammad bin Ismail Nashtakin ad-Darazi
Muhammad bin Ismail Nashtakin ad-Darazi joud' Buhhaarast Kairolõ aastil 1016–1017.
Kamassi kiil
Aolugu ja ülestähendämine
1925. aastagal Tugarinovi Arkadi käve kamassi kiilt üür'man Abalakovo külän, kohe tuus aos oll' jäänüq õnnõ 9 majapedämist, kon kamassi kiilt viil mäletedi. Kamassiq kõnõliq tuus aos jo päämdäselt õnnõ vinne kiilt.
Druusiq
Muhammad bin Ismail Nashtakin ad-Darazi
Tä usksõ, et hingeq võivaq rännädäq jumaligu inemise sisse ja kuulut' Egüptüse fatimidi kaliifi Al-Hakim bi-Amr Allah-i jumaligus.
Kamassi kiil
Sõnaq
Tan ommaq mõnõq sõnaq, miä ommaq kamassi ja võro keelen üttemuudu.
Druusiq
Muhammad bin Ismail Nashtakin ad-Darazi
1019. aastagal lüüdi ad-Darazi türklaisi puult maaha.
Hasan al-Akhram
Tõsõ seletüse perrä tull' samal aol Farghanan vällä ka Hasan al-Akhram, kiä ütel', et Egüptüse fatimidi kaliif Al-Hakim bi-Amr Allah om jumalus.
Kamassi kiil
Vällälingiq
Katõgooria:Samojeedi keeleq Katõgooria:Häönüq keeleq
Druusiq
Hasan al-Akhram
Asot' 1018. aastagal tõsõ druusõ sekti, aq katõsa päivä ildampa lüüdi sammamuudu võlssoppusõ iist maaha.
Hamza ibn Ali ibn Ahmad
Kolmanda seletüse perrä peetäs druusõ luujas Hamza ibn ‘Alī ibn Aḥmad-i.
Hamza ibn ‘Alī ibn Aḥmad läts' Egüptüste, kuq kaliif Al-Hakim bi-Amr Allah oll' pukin ja ehit' tiidmiisi maja, minkast sai üts päämiisi kultuurikeskuisi.
Aga Hamza ibn Ali ibn Ahmad ehit' liinast välläpuulõ mossee ja edimäidsist kumardajist saiõ sekt.
Kogokund
30. lehekuu pääväl 1017. tekk' Al-Hakim bi-Amr Allah druusõ kogokunna kõigilõ valla – egäüts kiä taht' võisõ druusis saiaq. 1043. aastaga keväjä lõpõt' Al-Muqtana Baha'uddin sjoo as'a ärq ja pääle tuud saias druusis õnnõ sündümisega.
Kaliif Al-Hakim bi-Amr Allah usksõ, et tä om jumalik. Lisäs and' tä vällä määrüse, kon ütles, et egäüts võinuq usko esi valliq.
Usutas, et kaliif Al-Hakim bi-Amr Allah läts' jumala mano, aq tuu iist naatiq druusõ kiusama. Üteldi, et tuu om usopüürdmine.
Usk
pisi|420x420px|Nabi Shu'ayb, üts druusõ pühä kotus Druusõl olõ-õi islami viit sammast: nä ei paastuq, ei rändäq Mekalõ, ei massaq almust. Noidõ asõmõl ommaq druusõl umaq säädüseq.
Põhimõttõq
Uso põh'as ommaq koraan, Piibli, kreeka filosoofia, osaq hinduismist, ismailismist.
Katõgooria:Usk Katõgooria:Muhamediusk Katõgooria:Rahvaq ja hõimuq Katõgooria:Rahvaq Katõgooria:Lähkü-Hummogumaa
Soomõ (Antsla)
Soomõ om külä Võromaal, Urvastõ kihlkunna Antsla vallan.
Soomõ külä om Urvastõ kihlkunna lõunõpiiri pääl, Antsla liinast vähä lõunõ puul, Karula korgõmaa kuntligadsõ maastigu pääl.
2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä elli külän 31 inemist.
Lätteq
Katõgooria:Võromaa küläq Katõgooria:Antsla vald Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq
Uraan (hod'otäht)
250px|thumb|Uraan nii kuis tä Voyager 2 päält paistu
Trimurti
thumb|right|250px|Trimurti: [[Brahma, Vishnu, Shiva]] thumb|right|250px|Trimurti, [[Andhra Pradesh]] thumb|right|250px|Trimurti Trimurti (sanskriti keelen त्रिमूर्ति trimūrti, 'kolm kujjo') om hinduismi mõistõq. Hinduismi perrä kihästäseq kõgõvägevämbä jumala kolmõ kosmilist funkts'uuni (luumist, alalõhoitmist ja häötämist) luuja Brahmā, alalõhoitja Višnu ja häötäjä Šiva.
Uraan (hod'otäht)
Uraan (sümbol: ) om Pääväsüstemi Päävä puult lukõq säitsmes hod'otäht. Suurusõ poolõst om tä Pääväsüstemin kolmas.
Katõgooria:Pääväsüstem
Roosa
200px|thumb|Roosan kampsonin naanõ kuda roosat salli.
Roosa om värm, miä om midägi valgõ ja verevä vaihõpäälist.
Katõgooria:Värmiq
Rebäse (Rõugõ)
Rebäse om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Vietnami sõda
200px|thumb|Ameeriga väeq Vietnami sõan
Vietnami sõda oll' sõda Vietnamin, Laosõn ja Kambodžan, miä kest' 26. süküskuu pääväst 1959 30. mahlakuu pääväni 1975. Ütel puul oll' kommunistlik Põh'a-Vietnam ja timä toetajaq, tõõsõl puul Lõunõ-Vietnam, kedä muuhulgan toetiq Ameeriga Ütisriigiq. Sõda lõppi Põh'a-Vietnami võidoga.
Katõgooria:Aolugu
Väiko-Viirksu
Väiko-Viirksu om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Veriora vald
Versailles' rahulepüng
250px|thumb|Rahulepüngile alakirotaminõ Versailles' rahulepüng sõlmiti 28. piimäkuu pääväl 1919 liitlasriike ja S'aksamaa vaihõl Prantsusmaal Pariisin Versailles' lossi Piiglisaalin.
Rahulepüngile kirotõdi ala pääväl, ku sai täüs viis aastakka Edimädse ilmasõa vallapästnüst ertshertsogi Ferdinandi Franzi atõndaadist.
10. vahtsõaastakuu pääväl 1920 kehtimä naanu lepüng lõpõt' ammõtlidsõlt Edimädse ilmasõa.
Katõgooria:Aolugu
Tähistü
thumb|250px Tähistü om tähti kokkolepüt komplekt, midä tarvitõdas määntsengi |keelen kirotamisõs.
Näütüses võro keele tähistü (miä põhinõs ladina tähistül) om sääne:
Aa Bb (Cc) Dd Ee Ff Gg Hh Ii Jj Kk Ll Mm Nn Oo Pp Qq Rr Ss (Šš) Tt Uu Vv (Ww) Õõ Ää Öö Üü (Xx) Yy (Zz) (Žž).
Katõgooria:Kiil
Mustikmägi
Mustikmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Vüüaig
Vüüaig (inglüse k zone time, standard time) om kelläaig kimmäs määrätün paigan vai riigin tuu kotusõ aovüü perrä. Vüüaig niguq ka maatiideline pikkus jaetas 24 aovüüs. Aovüü piiriq lääväq riike vai paikkundõ vaihõliidsi tallituspiire piten.
Vüüaoq ommaq ütstõõsõst tõistõ üte täüstunni jago. Tõistmuudu om mõnõn ütsikun riigin (näütüses Iraanin, Afganistanin, Indian, Myanmarin ja Nepalin) vai riigiosõn (Kanadan, Austraalian), kon aig lätt vüüaost lahko poolõ tunni jago rohkõmb vai vähämb.
Merilai Arne
pisi|Merilai Arne Merilai Arne  (Arne Merilai, sündinud 27. mahlakuu pääväl 1961) om eesti kirändüstiidläne ja kiränik, Tarto Ülikooli rahvustiidüisi prohvõsri.
Märdipäiv
thumb|400px|Tarrõ sisse lastuq latsist märdisandiq märdipuulpäävä 2018. Tartomaal
Merilai Arne
Looming
Merilai Arne om käsitelnüq kirjändüst, filosoofiat ja tiatrit. Timä päämädseq uurmisteemaq ommaq olnuq eesti luulõq, poeetiga ja pragmapoeetiga ni kirändüsfilosoofia.
Välislingiq
Katõgooria:Eesti kiräniguq
Märdipäiv
Märdipäiv Eesti rahvakallendrin
Eesti rahvakallendri uurja folklorist Hiiemää Mall om pidänüq märdipäivä muistitsõs aastagavaihtuspühäs. Mardipääväs pidiq kõik põllutüüq lõpõtõduq olõma. Hingiao sisse vai lõppu jäävät märdipäivä om köüdet koolnuidõ mälehtämisega. Märdipäävä es toheq tetäq ossa töid, innekõgõ olliq keeledüq lina- ja villatüüq. Mardipäiv lõpõt' välätüüq ni alost' talvitsidõ tarõtöie ao. Tähtpäävä algnõ mõtõq oll' hingestedü luudu tennämine.
Märdisandiq
Kõgõ tunnõtumb märdipääväkommõq om märdisantõ ehk märte ringijuuskminõ, midä tetäs õdak inne märdipäivä -märdipuulpäävä. Märti juuskman ehk märdisandis käveq algsõlt noorõqmeheq, a parhillaq võivaq ollaq juuskjaq nii poiskõsõq-tütriguq ku meheq-naasõq. Näil piät sälän olõma tummõq rõivaq. Näoq ommaq mustas tettüq vai maskõga katõduq. Märdisantõ kambaq liigusõq märdipuulpäävä õdagu perrest perrehe, laulvaq ja suuvvaq vilä-, kar'a- jm õnnõ ni pallõsõq ja saavaq vasta kingitüisi. Mardipäiv om olnuq inämb viläõnnõlõ pühendet miihipühä. Taalõ vastav kar'aõnnõ ja naisi pühä om katripäiv.
Kaeq viil
Katõgooria:Võro rahvakallendri Katõgooria:Eesti rahvakallendri
UTC
UTC (inglüse k Universal Time Coordinated) om üleilmalinõ aig aastagast 1972. Inne tuud oll' keskmäne pääväaig GMT (Greenwich Mean Time). UTC aigo andvaq raadiosaatjaq egä täüstunn.
Põdra (Rõugõ)
Põdra om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
1973. a. nahvtakriis
300px|thumb|Nahvta hinnaq 1861-2007. Om nätäq, kuis 1973. a. hind äkki nõsõs.
Katõgooria:Aolugu
Titicaca järv
Titicaca järv om järv Boliivia ja Peruu piiri pääl. Vii hulga poolõst om tä Lõuna-Ameeriga kõgõ suurõmb järv. Tä om 3812 miitre korgusõl merepinnast.
Katõgooria:Boliivia järveq Katõgooria:Peruu järveq
Mõtsamägi
Mõtsamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Brahma
200px|thumb|Brahma kujo templin Halebidun
Brahma (sanskriti keelen ब्रह्मा; IAST:Brahmā) om hinduismi luumisõjummal. Ütenkuun Višnu ja Šivaga moodustasõq nääq jumalidõ kolmiku Trimurti.
Katõgooria:Hinduism
2004
2004. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10217. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:21. aastagasada 2004
Neptuun
250px|thumb|Neptuun nii kuis tä Voyager 2 päält paistu
Möldri
Seo artikli kõnõlõs Möldri küläst Võro vallan. Samanimeline külä om ka Rõugõ vallan, kaeq Möldri (Rõugõ).
Neptuun
Neptuun (sümbol: ) om Pääväsüstemi Päävä puult lukõq katsas (ja tuuga perämäne) hod'otäht.
Möldri
Möldri vai Möldre om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Neptuun
Katõgooria:Pääväsüstem
Märä järv
Märä järv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan.
Möldri
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Märä järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Möldri
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Emumägi
thumb|200px|Emumäe kaemistorn
Emumägi om Põh'a-Eesti kõgõ korgõmb luuduslinõ mägi. Emumägi om Õdagu-Viromaal Väike-Maarja vallan Emumäe küläst 2 kilomiitri kavvusõl. Mägi om 166,5 miitri korgunõ. Emumäe suhtõlinõ korgus (79 m) om suurõmb ku Suurõl Munamäel (60 m).
Kaemistorn
Mäe otsan om kaemistorn. Tuu om 21,5 miitri korgunõ. Ilosa ilmagaq näge kaemistornist 20–30 kilomiitri kavvusõlõ. Tornist näge ilosit mõtso ja suuri nurmi. Mäe nõlva pääl om mägionn ja kannumaja. Viil om sääl tulõplats ja paik, kon saa puhadaq. Egä keväjä om sääl spordivõistlus Emumäe juusk.
Kaemistorni lähkün om pall'o puust kujjõ. Kokko om 20 kujjo. Kujoq kõnõlõsõq umakandi inemiisi tegemiisist. Kujoq ommaq suurõq ja ilosaq. Torni lähkün om viil kats seigelüsrata. Üts rada om madalapoolinõ. Tuu om noorõmbilõ latsilõ. Tõõnõ rada om 1 miitri korgunõ. Tuu om suurõmbilõ latsilõ. Ütel raal om kuus esiqsugumast ossa.
Mäe lähkün
Emumäe lähkün om Seljamägi. Seljamägi om tunnõt uma luudusvara poolõst. Sääl om kah matkarada. Matkaraa veeren om huvitav järv. Järven eläseq rohilidsõq kunnaq. Sääl kasusõq kaq viiroosiq.
katõgooria:Eesti mäeq
Guyana
Guyana vai Guajaana, ammõtlidsõlt Guyana Vabariik, om Lõunõ-Ameeriga riik. Guyana pääliin om Georgetown.
Välislingiq
Katõgooria:Lõunõ-Ameeriga riigiq Katõgooria:Lõunõ-Ameeriga maaq
Tsiklikross
thumb|300px|Tsiklikrossivõiklus Eestin
Tsiklikross om tsiklispordi haro.
Tsiklikrossi võiklusõq peetäs maiõ pääl, kon ommaq tettüq 1,5-3 kilomiitri pikkudsõq ülesminekidõgaq ni allasadamiisigaq niinimmaduq krossiraaq.
Võigõldas eräle krossitsikligaq, võiklusklassiq olõnõsõq moodorijovvust. Võiklõjaq pästetäseq vallalõ ütenkuun.
Eestin om tsiklikross kõgõ popimb tsiklispordi haro. Tsiklikrossi Eesti meistrivõikluisi kõrraldas ja koordiniir Eesti Moodorrattaspordi Föderatsiuun.
Lätteq
katõgooria:tsiklisport
Mõsumassin
pisi|Mõsumassin läbipaistva kestä seen (näütüse eksponaat)
Noodaskülä
Noodaskülä, varrampa ka Nuudaskülä om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Mõsumassin
Mõsumassin (kullõq) om kodomassin rõivaasjo mõskmisõs. Täüsautomaatnõ trumlimõsumassin joudsõ müüki USA-n 1946. a ja Õuruupan 1950. aastidõ algusõn. Ao joosul ommaq mehaaniliidsi regulaatridõ asõmalõ tulnuq elektroonigasüstemiq, üteliidsi om kõrrast paranuq eelektri- ja viitarvitus ni tüütämise mürrä om veidembäs jäänüq.
Noodaskülä
Inne 2014. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Canthi Minna
pisi Canthi Minna, passin Ulrika Wilhelmina, tütrigunimi Johnson (sündünüq 19. urbõkuu pääväl 1844 Tamperen, koolnuq 12. lehekuu pääväl 1897 Kuopion) oll' Soomõ edimäne naisaokiränik ja kiränik, ärinaanõ ja kultuurikandja.
Noodaskülä
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Canthi Minna
Looming
Tä' kirot' kümnit näütemänge ja om tuuga Kivi Aleksisõ kõrval tähtsämbit nimmi Soomõ näütekiränikke aoluun. Päält näütemänge kirot' Canthi Minna ka romaanõ ni jutustuisi, kõik olliq soomõ keelen.
Mõsumassin
Mõsumassina päämädseq mõsuetapiq ommaq innemõsu, põhimõsu, loputus ja tsentrifuugminõ. Esiq tuutjidõ ja hinnaklassõ massinil või olla lisas mitmõsugumaidsi muid võimaluisi.
Märdimägi
Märdimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Canthi Minna
Tsitaadiq
Soomõn tsiteeritäs täämbädseni pääväniq mitund Canthi Minna lausõt.
Lipupäiv
2003. aastagast tähüstadas Soomõn Canthi Minna sünnüpääväl ütsväärsüspäivä. Edimält oll' tuu õnnõ Soomõ Siseministeeriümi tahtaq lipupäiv, a 2007. aastagast kogo riigi ammõtlik lipupäiv, miä kand nimme Canthi Minna päiv, ütsväärsüse päiv. Kõgõ suurõmbalt peetäs seod päivä just Kuopio liinan, kon tä suurõmba osa umast elost elli. Katõgooria:Soomõ kiräniguq
Mõsumassin
katõgooria:kodomassinaq
Hitleri Adolf
Hitleri Adolf (Adolf Hitler) sündü 20. mahlakuu pääväl 1889 Austrian ja tä oll' Śaksamaa poliitik. Hitleri Adolf oll' karismaatilinõ miis ja tä valitsusao korgpunktil oll' suuremb osa Õuruupast timä kontrolli all. Tä oll' Śaksamaa sõaväe ja rahva juht Tõõsõ Ilmasõa aol ja ku Śaksamaa oll' sõa piaaigo kaotanuq sis Hitler tekk' Berliinin uman punkrin hindätapmisõ.
Suvõaig
Suvõaig om vüüaost üte tunni jago illatsõmbas nihutõt kelläaig. Õuruupan mindäs üle suvõaolõ urbõkuu viimätsel pühäpääväl kellä 01:00 UTC aigo (Eestin 3:00) ja tagasi vüüaolõ mindäs rehekuu viimätsel pühapääväl kellä 01:00 UTC aigo (Eestin 4:00). Sis keerähtäseq kelläq tunni jago tagasi. Mitteammõtlidsõlt nimetedäs vüüaigo ka talvõaos.
Suvõao tarvitust peetäs tarvilidsõs, selle et inemiseq toimõndasõq sis inämb aol, kuq paistus luuduslik valgus. Niimuudu hoitvaq inemiseq eelektrienergiät kokko.
Suvõao mõttõ pakk' vällä Franklini Benjamin 1784. aastagal. Tä tahtsõ inemiisil kündlit kokko hoitaq.
Eesti läts' edimäst kõrda suvõaolõ 1917. aastagal hainakuu 14. pääväl (ildampa viil mõlõmba S'aksa okupatsiooni aigo ja lõpligult 1981. aastagal mahlakuu 1. pääväl. Täämbädsel pääväl tarvitõdas suvõaigo põh'apuulkeräl Kanadan, Ameeriga Ütisriigen ja Õuruupa riigen ni lõunõpuulkeräl Austraalian, Vahtsõl Meremaal, Paraguayn, Tsiilin ja Brasiilian. Vinnemaa olõ-õi lännüq inämb suvõao pääle aastagast 2011.
Suvõao pääle lääväq üle kõik Õuruupa Liido riigiq, selle et siseturu hääs om terven Õuruupa Liidon ütine kuupäiv ja suvõao alostusõ kelläaig.
katõgooria:Aig
Hitleri Adolf
Ku tä esä kuuli sis Adolf elli pensionist ja imä kulul: käve oopõrin ja kunstigallõriin ja taht` kõrgkuuli minnäq a tä raha sai otsa ja tä es lääq. Lätś hoobis Meidlingihe kon oll' kodolda inemiisi päävari.
Hitleri Adolf om kirotanuq mälehtüisiraamadu „Mein Kampf“ („Muq võitlus“). Tä oll' kasvosüüjä ja peläś korgust. Uma elo aol tä es piibudaq egaq es pruugiq viina. Tä kõgõ meelelidsemb viiemeistre oll' Wagneri Richard.
Hitleri Adolf kuuli 30. mahlakuu pääväl 1945 Berliinin hindä käe läbi.
Katõgooria:S'aksamaa poliitiguq Katõgooria:Austria inemiseq
Kääbätshod'otäht
250px|thumb|[[Pluutot oll' 76 aastakka peet hod'otähes, ku tä 2006. a. arvati kääbätshod'otähti hulka.]]
Kääbätshod'otäht vai kääbätshod'os vai kääbätsplannõt om Riikevaihõlidsõ Tähetiidüseseldsi perrä sääne taivakihä Pääväsüstemin, miä
Kaeq viil
Katõgooria:Tähetiidüs
Oromägi
Oromägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Vändrä
Vändrä om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Veriora vald
2015
2015.  aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10228. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:21. aastagasada 2015
Niagara viisadang
Niagara viisadang om suur viisadang Niagara jõõ pääl, Kanada ja Ameeriga Ütisriike piiri pääl. Tä om 52 miitret korgõ. Tedä käü kaeman väega pall'o roitlõjit.
Katõgooria:Viisadanguq Katõgooria:Kanada Katõgooria:Ameeriga Ütisriigiq
1859
1859. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10072. aastak sirvikallendri perrä.
Muu ilma inemiseq
Katõgooria:19. aastagasada 1859
Franklini Benjamin
pisi|
Franklini Benjamin (Benjamin Franklin, 17. vahtsõaastakuu päiv 1706 – 17. mahlakuu päiv 1790) oll' poliitik, tiidläne, vällälöüdjä, aokiränik ja üts päälik Ameeriga Ütisriike kodosõan.
1743. aastagal lõi Benjamin Ameeriga Filosoofiaseldsi.
Franklini Benjamini näopilt om kujotõt Ameeriga Ütisriike 100-dollarilidse rahatähe pääl.
katõgooria:Ameeriga Ütisriike inemiseq
Viisadang
Viisadang om kotus jõõn vai ujan, kon vesi vabalt alla satas.
thumb|center|800px|Iguazu viisadang [[Brasiilian]] 200px|thumb|Fulmeri viisadang [[Pennsylvanian]]
Katõgooria:Maatiidüs
Ruuksu
Ruuksu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Nooska
Nooska om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Laiv
250px|thumb|[[Itaalia laiv Amerigo Vespucci New Yorgi sadaman 1976. a.]]
Laiv om suur viisõidoriist. Loodsiguq ommaq laivost vähämbäq. Laivoga sõidõtas merri nink suurõmbidõ jõki ja järvi pääl. Laivo tarvitõdas inemiisi ja kaupo vidämises, kalapüüdmises, lõbosõidos, sõapidämises jne.
Vanast panti laivaq liikma purjõ vai mõllo abiga, s'oo ilma aigo pand laiva hariligult liikma moodor.
Katõgooria:Sõidoriistaq
"Kellel julgust ei olõ, tuu Võrolõ ei jõvva!"
Kipõn tõistmuudu om Wiedemanni sõnaraamatun: kes ei julge, ei saa Võru linna näha - wer nicht wagt, der bekommt nicht die Stadt Werro zu sehen.
Arvada - taa ütlemine om tulnu Saksamaalt, kon nii üteldi Waldhaimi vangimaja kotsilõ: „Wer nichts wagt, kommt nicht nach Waldheim“. Võro kotsilõ võisi naada nii ütlemä Saksamaalt peri koolilatsõ, kiä Wõro koolõn opsõva.
Eestläisi siän om taad mõtõt üteldü pääle sõta Tartun ja Tallinnan niimuudu: "Igavane jama selle Võrrusõiduga."
Akbar Suur
Akbar Suur (Jalaluddin Muhammad Akbar, 1542-1605) oll' kolmas suurmogulist India valitsõja. Tä tull' võimulõ 1556. a. nink vallut' tagasi kunagi suurmogulidõlõ kuulunuq alaq Põh'a-Indian Afganistanini ja lajõnd' ummi valduisi lõunõn Godavari jõõni. Tä kärpe suurmaaumanikkõ džagirdarrõ võimo, lõi püsüvä keskvõimo ja haldussüstemi.
Akbar oll' sufismi- ja šiismilembene nink tä pand' masma uskõ salmisõ. Tä tugõsi nii islami ku hindu kultuuri.
Misso-Saika
Miss'o-Saika om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Miss'o valda ja kand' nimme Saika.
Külä om Haani korgõmaa pääl, sääl kasvi vana Pältre lühtrikuus.
Saika punkrelaheng
Saika punkrelaheng toimu Saika külä mõtsan 7. urbõkuu pääväl 1951 mõtsaveljo ja Nõvvokogoliido julgõolõgijoudõ vaihõl. Saika külä lähkün mõtsan var'as hinnäst 8 mõtsavelle, näist 6 tapõti maaha.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Višnu
250px|thumb|Lakšmi taso Višnu jalgo. Pilt u. 1870. aastagast.
Višnu om üts brahmanismi ja hinduismi pääjumalist. Ütenkuun Brahma ja Šivaga moodustas tä jumalidõ kolmigu trimurti. Višnuismin om Višnu pääjummal.
Višnu tüüs om maailma alalõhoitminõ ja kaitsminõ, tuu jaos kihästüs tä avataarana aigaolt maa pääl. Vedadõ aigsõn uson oll' tä pääväjummal.
Katõgooria:Hinduism
Paadimägi
Paadimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Halsi Frans
Pilte
Katõgooria:Hollandi inemiseq Katõgooria:Hollandi kunstniguq
Budapest
Budapest om Ungari pääliin. Tä om Ungari kõgõ suurõmb liin, riigi poliitilinõ, kultuurilinõ, äri-, tüüstüs- ja transpordikeskus. 2011. a. elli Budapestin 1 733 685 inemist, kõgõ inämb elänikke oll' sääl 1989. a. - 2 113 645. Liinan ja timä ligembän ümbrüsen eläs kokko 3,28 mill'onat inemist. Liin võtt hindä ala 525 kruutkilomiitret. Budapest om katõl puul Doonau jõkõ. Ammõtligult sai täst üts liin 17. märtekuu pääväl 1873, ku jõõ õdaguperve pääl olnuq Buda ja Óbuda (Vana-Buda) arvati kokko hummoguperve Pestiga.
Aolugu
Edimädse liina Budapesti kotussõ pääle ehitiväq keldiq inne miiq aoarvamisõ alostus. Ildampa vallutiq tuu ruumlasõq. Rooma liinast - Aquincumist - sai 106. aastagal m.a.p. Alamb-Pannoonia kõgõ tähtsämb liin. Tollõn kandsin ehitiq rooma sõaväeläseq tiiq, amfitiatriq, tsukõluspaigaq ja majaq, kon kütmine käve põrmandu alt.
829. aastaga raholepüngiga läts' Pannoonia Bulgaaria ala, tuuperäst et Bulgaaria sõavägi võit' Pühä Rooma riigi väke. Bulgaarlasõq ehitiq Doonau jõõ viirde kats kantsi: ütele poolõ Buda ja tõsõlõ poolõ Pesti. Árpádi juhit ungarlasõq jovviq sinnäq 9. aastagasaa lõpon. Saa aastaga peräst luudi Ungari kuningriik. Tatarlaisi sissetung 13. aastagasaal näüdäs', et tasadsõ maa pääl om rassõ hinnäst kaitsa. Tuu pääle käsk' kuning Béla IV liino ümbre ehitäq tugõvambaq kivimüürüq ja lask' kuningalossi ehitäq Buda mäki pääle. Aastagal 1361 sai Budast Ungari pääliin.
200px|thumb|left|Buda kants keskaol Kultuuri vallan läts' Buda kõvva edesi kuning Hunyadi Mátyási valitsõmisaol. Liina mõot' pall'o Itaalia renessanss. Mátyási luud raamadukogo - Bibliotheca Corviniana - oll' 15. aastagasaal Õuruupa kõgõ suurõmb kroonikidõ, filosoofiliidsi ja tiidüsliidsi töie kogo. Inämb raamatit oll' õnnõ Vatikani raamadukogon. Ku edimäne Ungari ülikuul luudi Pécsin aastagal 1367, sõs tõnõ asotõdiq Óbudan aastagal 1395. Edimäne ungarikeeline raamat trükiti Budan aastagal 1473. Aastagal 1500 elli Budan umbõs 5 000 inemist.
Türkläseq rüüstiq Budat 1526. a., piirassiq tuud 1529. a. ja vallutiq lõpligult ärq 1541. a. Türgi võim jäi kestmä inämb ku 140 aastagas. Tollõ ao joosul saiq pall'odõst ristiinemiisist moslõmiq. Ku 1547. aastagal oll' krõstlaisi umbõs 1000, sõs aastagas 1647 oll' tuu arv kahanuq umbõs 70-ni. Õdago-Ungari, midä türkläseq es sutaq ärq vallutaq, sai Habsburgõ monarkia osas. Türkläisi aol ehitedi Budahe mito tsukõluskotust.
200px|left|thumb|Buda kandsi tagasivõitminõ 1686. a. Benczúri Gyula maal. 1684. aastagal piiras' Pühä Liiga 38 000-meheline sõavõgi Budat, a es sutaq säält türkläisi vällä aiaq. 1686. a. tulti vahtsõst, s'ookõrd 74 000 mehega, noidõ hulgan oll' s'akslaisi, horvaatõ, hollandlaisi, ungarlaisi, inglaisi, hispaanlaisi, tšehhe, itaallaisi, prantslaisi, burgundialaisi, taanlaisi ja ruutslaisi. Krõstlaisi vägi ai türkläseq vällä Budast ja Pestist nink mõnõ aastaga joosul egalt puult, kon inne oll' olnuq Ungari riik, vällä arvat Timişoara (Temesvári) ümbrüs. Noidõ tapõluisi käügin häösiväq Buda ja Pest tävvelidselt. 1699. a. sõlmiti Karlowitzi Lepüng, miä kinnüt muudatusõq ja 1718. aastagas vabastõdiq perämädseq osaq Ungari Kuningriigist türkläisi võimo alt.
200px|thumb|Buda ja Pest umbõs aastagal 1850 19. aastagasada läts' vabahusvõigõlusõ ja modernisiirmise tähe all. 1848. a. naas' Budapestist pääle ungarlaisi mäss Habsburgõ võimo vasta. Aastak ildampa suruti tuu maaha.
1867. aastagal luudi Austria-Ungari kompromissiga Austria-Ungari riik. Tuul katsikmonarkial oll' kats pääliina: Viin ja Budapest. Tuul aol (kooni Edimädse ilmasõani) läts' Budapest jälq häste edesi. Pest kasvi Ungari valitsõmis-, poliitilidsõs, majanduslidsõs, kaubandus- ja kultuurikeskusõs. 1873. a. arvati kolm liina Buda, Pest ja Óbuda (Vana Buda) ammõtlidsõlt kokko ütes liinas, midä naati kutsma Budapestis. Teno suurõlõ sisserändämisele Transdanuubia ja Ungari tasandiku küllist kasvi ungarlaisi arv Budapestin suurõmbas s'akslaisi umast. 1851 ja 1910 vaihäl kasvi ungarlaisi protsent Budapestin 35,6 päält 85,9 pääle. Ungari kiil sai liinan kõgõ tähtsämbäs keeles.
Valitsõmisjaotus
Liin on jaotõt 23 ringkunnaks (kerület), midä tähüstedäs rooma nummõrdõgaq (I–XXIII). Nuuq ummakõrda jagonõsõq liinaossis (városrész).
Ülikooliq
Budapestin om pall'o ülikuulõ:
Välislink
katõgooria:Ungari liinaq katõgooria:Õuruupa pääliinaq katõgooria:Pääliinaq
Aravu
Aravu om külä Miiksi vallan Räpinä kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Miiksi vald
Šiva
250px|thumb|Šiva meditiirmän. Kujo Bangalore'in [[Indian.]]
Šiva (sanskriti keelen शिव, Śiva) om hinduismi jummal, kiä üten Brahma ja Višnuga moodustas jumalidõ kolmigu Trimurti. Šivaismin om tä pääjummal.
Katõgooria:Hinduism
Muraski
Muraski om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Valtoni Arvo
thumb|Valtoni Arvo aastagal 2007. Valtoni Arvo (Arvo Valton, kodanigunimega Arvo Vallikivi; sündünüq 14. joulukuu pääväl 1935 Märjamaal) om eesti proosa- ja näütekiränik, luulõtaja, stsenarist, ümbrepandja ja publitsist.
Elolugu
Valtoni Arvo sündü joulukuu 14. pääväll 1935 Märjamaa alõvin Hiiomaalt peri ettevõtja Jakobson-Waltoni perrehe.
Haridustiid alost' tä Märjamaa algkoolin, kon oppõ 1943–1949. . Urbõkuun 1949 kiudutõdi tä üten perrega Tsiberihe. 1954 lõpõt' tä Magadani oblasti Susumani keskkooli ja tull' tagasi Eestihe. 1954–1959 oppõ Talliina Polüteknilidse Instituudi keemiä- ja mäetiidüskunnan ja lõpõt' tuu mäeinseneri kutsõga. 1961–1967 oppõ Üleliidulidsõ Kinoinstituudi kavvõstopmisõn ni lõpõt' tuu filmidramaturgi kutsõga. Päält tuud tüüt' Talliina Mõõduriisto Tehassõn ni päält tuud om Valtoni Arvo olnuq kutsõlinõ kiränik ni mitmidõ ütisüisi liigõq. Tä om sõnna võtnuq eesti keele ja kultuuri küsümüisin ja ossa võtnuq eesti poliitiga- ja vaimoelost tõsiesämaalidsõn vaimon.
Looming
Edimäne trüküpruuv oll' novellett "Lavvaq" ("Lauad") (Noorus, 1960, 4). Edimäne kogo "Ands'ak tahtminõ" ("Veider soov") (1963) herät' elävät huvvi. Novellikogo "Tsõõrõ vaihõl" ("Rataste vahel") ilmu 1966.
Aastagall 1968 ilmuq kogoq "Katõsa jaapanlannat" ("Kaheksa jaapanlannat") ja "Luikõ suu. Karussell" ("Luikede soo. Karussell"), novellikogo "Sõnomituuja" ("Sõnumitooja") 1972, "Käänü-üü külänkäük" ("Pööriöö külaskäik") 1974 ja "Läbi unõmaastikkõ" ("Läbi unemaastike") 1975
Valtoni edimäne romaan "Tii lõpmatusõ tõistõ otsa" ("Tii lõpmatusõ tõistõ otsa") 1978 om aoluulinõ. Tan kõnõldas mongoli valitsõjast Tšingis-khaanist ni taoistligust mungast Chang Chunist.
Valton om avaldanuq aforismikogoq "Uksed kriuksuvad öösiti" (1977), "Märklaud kilbiks" (1980) ja "Tagasi tulevikku" (1985) ni kats luulõkoko "Kollasteks laikudeks laguneb" (1978) ja "Seniks" ([[1992).
Tarto Forseliusõ Kuul
Tarto Forseliusõ Kuul luudi 1957. aastagal. Taa om Tarton Tähe huulitsan. Edimält oll' sääl keskkuul, perän gümnaasium ja prõlla õnnõ põhikuul.
Valtoni Arvo
Looming
Arvo Vallikivi nimega raamatist "Retk ooboluste riiki" (1978) kõnõlõs maavarro tegünemisest, "Ajaprintsess" (1981) om kunstmuinasjuttõ kogo, "Põhjanaela paine" (1983) tuginõs folkloori motiivõlõ ja taan om häste nätäq müüdiloogikalõ umatsit võttit.
Tarto Forseliusõ Kuul
Pall'o aigo oll' taan koolin kirändüs tähtsä kotusõ pääl. Oppaja Saage Vello ja timä opilasõq kõrraldiq luulõvõidõlusi, kirändüspäivi ja tiatrit. Kooli almanakk kand nimme „Tipa-Tapa“. Forseliusõ koolin ommavaq opnuq näütüses Undi Mati, Urbi Tarmo, Muti Mihkel, Kaljujärve Hannes, Rannamäe Aarne, Uudmäe Jaak, Vadi Urmas ja Siimetsa Moonika.
Valtoni Arvo
Looming
Tsiberihe kiudutõduisi inemiisi ello kujotas romaan "Masendus ja lootus" (1989). Friedebert Tuglase novelliavvohinna om saanuq 1973. aastagal avaldõt novell "Ohtlik leiutis" ja 1979. aastagal avaldõt novell "Mustamäe armastus"
Tarto Forseliusõ Kuul
Katõgooria:Tartomaa kooliq
Jassi oja
Jassi oja om uja Urvastõ kihlkunnan.
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq
Valtoni Arvo
Tõõsõq teosõq
"Muinasjutt Grandi leidmisest" (1976),
"Arvidi maailmareis" (LR 1981),
"Kiirustav kahetsus" (1989),
"Kirikutrepil" (1989),
"Kohtunikud ja kohtualused" (1990),
"Proovipildid" (1990),
"Üks tund Toledos" (1990),
"Kuninglik lõbu" (1991),
"Liisa ja Robert" (1993),
"Väike ilus vangimaja" (1990–1995 novelliq).
Lätteq
Katõgooria:Eesti kiräniguq
Möldri londsik
Möldri londsik vai Möldre londsik om lump Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Haapsalu
pisi|Droonivideo Haapsalust 2022. aasta juunis Haapsalu (Läänemaa keelepruugin innembä ka Oablu vai Aablu) om liin Eestin Õdagumere veeren Haapsalu lahe lõunõperve pääl, Lääne maakunna valitsõmiskeskus.
Haapsalu liinapää om Urmas Sukles.
Aolugu
1263. aastagal palodiq leedulasõq maaha Vana-Pärno ni Saarõ-Lääne piiskop Hermann I otust' tetäq vahtsõnõ piiskopkonna põh'a poolõ, kon om julgõmb. 1279. aastagal sai Haapsalu liinaõigusõq. pisi|Haapsalu liina plaan aastagast 1783. Johann Christoph Brotze|278x278px pisi|351x351px|Haapsalu piiskopiliin (1889) Liina aoluulinõ s'aksa- ja roodsikiilne nimi om Hapsal. Seol nimel om kats' seletüst:
pisi|Haapsalu rand|347x347px
Haapsalu kuurort
pisi|350x350px|Kuursaal Haapsalu om vaiknõ kotus Haapsalu lahe veeren, kon vesi lätt ruttu lämmäs. Doktor Karl Abraham Hunnius naas' pruukma Haapsalu ravimuta. Haapsalu ravimuda ja meri ommaq liina puhkama meelütänüq inemiisi üle maailma.
Sõprusliinaq
Katõgooria:Eesti liinaq
Katõgooria:Haapsalu
Palandumägi
Palandumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Ahunamaa
Ahunamaa (soomõ keelen Ahvenanmaa, roodsi keelen Åland) om inämbä ku 6500 saarõga saaristo Õdagumeren, miä om kokko üts Soomõ umavalitsuslinõ Ahunamaa maakund. Maakunna eläniguq ommaq roodsikeelidseq ja ainugõnõ ammõtlinõ kiil om roodsi kiil.
Katõgooria:Õuruupa maaq Katõgooria:Soomõ
Puri
200px|thumb|Laiva puri
Puri vai pur'o om pistüne pind sõidoriista liigutamisõs tuulõ abiga maa vai vii pääl. Kõgõ hariligumbaq ommaq laivo ja loodsikidõ pur'oq. Pur'o abiga sõitmist kutsutas pur'osõitmisõs.
Katõgooria:Teknoloogia
Jeruusalemmä templi
Jeruusalemmä templi oll' Jeruusalemmä liinan templimäel olnuq juutõ pühäkoda. Juudiuso jaos oll' templi kõgõ pühämb kotus. Aoluu joosul oll' tuu kotusõ pääl kats' templit - edimäne templi vai Saalomoni templi ehitedi kümnendäl aastagasaal inne miiq aoarvamist. Edimädse templi häödiq babüluunlasõq 587. aastagal i.m.a. Tõnõ templi ehitedi 516. aastal i.m.a. ja tuu häödiq ruumlasõq 70. aastagal miiq aoarvamisõ perrä. Parhillaq templit olõ-i ja templimäel om hoobis kats' muhamediuso mosseed.
Ku juudiq viil templin jumalateenistüisi kõrraldiq, sis oll' templi ka väegaq tähtsä ohvrikotus. Templin oll' kõgõ pühämb ruum, kon ülembpriistri õnnõ ütś kõrd aastagan andõ and' ja priistride iin muro, kon egäpäävätsit andit andaq.
Täämbädsel pääväl juudiq inämb templin ei käüq ja olõ-i ka vahtsõt templit ehitänüq. Vanast templist om alalõ jäänüq õnnõ üts müür, mink man pallõman kävvüq. Tuud müürü nimitedäs Ikumüürüs.
katõgooria:Iisraeli ehitüseq katõgooria:pühäkuaq
Palanumägi
Palanumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Panama
Panama, ammõtlidsõlt Panama Vabariik, om Lõunõ-Ameeriga riik. Panama pääliin om Panamá.
Välislingiq
Katõgooria:Lõunõ-Ameeriga riigiq Katõgooria:Lõunõ-Ameeriga maaq
Aleksandri Suur
Aleksandri Suur vai Makõdoonia Aleksandri (356–323 i.m.a.) oll' Makõdoonia kuning (Alexandros III) aastagil 336–323 i.m.a. Tä oll' antiikao kõgõ kuulsamb ja võidukamb väejuht, Philippos II ja Olympiasõ poig nink Aristotelese kasvandik.
Katõgooria:Makõdoonia kuningaq
2016
2016.  aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10229. aastak sirvikallendri perrä.
Krišna
250px|thumb|Krišna
Paaburissa
Paaburissa om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Krišna
Krišna om jumalus, kedä kumardõdas pall'odõn hinduismi harodõn. Ku pall'o višnuistiq pidäväq tedä Višnu avataaras, sõs krišnaismin om tä pääjummal.
Paaburissa
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Krišna
Katõgooria:Hinduism
Haavamõtsa
Lätteq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq Katõgooria:Miiksi vald
Alpiq
Alpiq om Õuruupa kõgõ korgõmb mägestik. Alpõ kõgõ korgõmb mägi om Mont Blanc: 4808 m.
Katõgooria:Õuruupa mägestiguq
Haabneeme
pisi|Viimsi Keskkuul Haabneemen Haabneeme om alõvik Harjo maakunnan Viimsi vallan. Elänikke arv om 	6570 (saisoga 1.01.2020). Haabneeme om elänikke arvo perrä kõgõ suurõmb alõvik Eestin.
Katõgooria:Viimsi vald Katõgooria:Eesti alõviguq
Natalia Oreiro
Natalia Oreiro om Uruguay laulja.
Ortumäe
Ortumäe om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq