cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Krokodill
Katõgooria:Ruumajaq
Mäestjärv (Tammsaarõ)
Mäestjärv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Lasva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Pähni
Pähni om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Külä lähiksen om Pähni paisjärv ja juusk Pähni oja. Külän om olnuq Pähni kar'amõisa.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Mac OS
Katõgooria:Puutrivärk
Võro keele murdõq
Võro keele murdõq ommaq eri keelekujoq võro keele seen. Neid või jakaq hummogu- ja õdagupoolitsis vai ka egä kihlkunna pääle eräle. Varrõmb olliq võro keele murdõq selgembäq, põrõld ommaq naaq rohkõmb segämini, murdil ommaq ka eesti kiräkeele ni vinne keele mõotusõq.
Päämidseq kats tunnust, mink perrä kiil kõgõ inämb lakja lätt, ommaq seenkäänüs (kas mõtsan vai mõtsah) ja o sõna lõpun: (Võru vai Võro). Küländ vaba võro kiräkiil om katõst kokko pant: sõna lõpul ommaq o ni n, näütüses koton, a egäüts või uma keele perrä kirotaq ka kotun või kotoh.
Murdõ mõistõq
Võro keele all mõistõtas kiilt, midä kõnõldas Vana-Võromaa ala pääl, miä om vällä kasunuq vanast lõunõeesti hõimokeelest. Keeletiidüse perrä oll' vana lõunõeesti hõimokiil vai -murrõq edimäne, miä õdgumeresoomõ algkeelest lakja läts'. Tõisist hõimumurdist ommaq tegünüq soomõ, eesti, kar'ala jm keeleq. Joonõq, miä ommaq võro keelen alalõ, ommaq tõisist nii tõistõ, et keeletiidüse perrä om võro kiil (vai lõunaeesti kiil) kindlalõ eesti keelest erälesaisva kiil ja tuu eesti keele murdõs pidämine om õnnõ poliitilinõ otsus.
Võro kiil jagonõs kindlalõ katõs suurõmbas murdõs: hummoguvõro ja õdaguvõro. Hummogu puul üteldäs hariligult kotoh, õdagu puul kotun. Mõlõmbaq ommaq lühembäq variandiq vanast hna-/hnä-lõpust: mitusada aastat tagasi üteldi kotohna, käehnä. Sääntsit vanaperäliidsi sõnavormõ või viil löüdäq vanost rahvalaulõst. Täämbätseni aoni või mõnõl puul Võromaal viil kuuldaq hn-lõppu, nt iihn, kotohn.
Kanepi kihlkunna keelest
Kanepi kihlkunna kiil olõ-iq sukugiq ütesugumanõ. Hummogu puul Võro-Tarto suurtiid om taa kiil küländ põlva keele muudu. A Valg'järve ja Pikäjärve inemiisi jutun lätt jo võro kiil tarto keelegaq segi. Kõgõ inämb esiqmuudu kanepi kiilt või kuuldaq kihlkunna keskkotsil Jõksi ja Piigandi kandin.
Kõnõldas, et ku Tartomaa miis ütel' kesi (võro keelen kesv vai kesev), tull' Kanepi mehele naar pääle. Tä pand' toolõ sõnalõ v-tähe mano ja sai kesiv. Kanepi keelen ommaq esiqmuudu viil näütüses sääntseq sõnaq niguq adur, sõbur, põdur, nõgul ja nagul. Muial üteldäs inämbüisi adõr, sõbõr, põdõr, nõgõl, nagõl.
Urvastõ kihlkunna keelest
Urvastõ kihlkunna esiq kantõ kiil olõ-õiq ütesugumanõ. Üle terve kihlkunna om üttemuudu tuu, et veidüq pruugitas h-d. Siin om sõnno naarahtamma ja röögähüs asõmõl hoopis naaratamma ja röögäüs. Koigu kandin om esikiq sõna algusõ h peris ärq kaonuq. Sääl üteldäs ää, ain ja elü. Terven kihlkunnan käüdäs külän ja mõtsan, a mitte küläh ja mõtsah. A Vana- ja Vahtsõ-Antsla puul võidas üteldäq hoobis Karula muudu, et käve küläl ja oll' obõsõgõ mõtsal. Urvastõ kihlkunnan kõnõldas inämbüste niguq Harglõn ja Karulan kodu, talu ja elu. A Kärgula ja Sõmmõrpalo nuka rahvas kõnõlõs veidü vanõmbat kiilt, miä lätt inämb kokko Põlva kihlkunna keelega. Õnnõ siin om viil alalõ võro keele vana sõnalõppõ ja peräsilpe o: kodo, talo, elo, ragoma.
Karula kihlkunna keelest
Karula kihlkunnast ommaq aost aigu sõaq üle käünüq. Tühje kotussidõ pääle ommaq tulnuq naabriq lätläseq ja mulgiq üten uma keelegaq. Mulgi keele mõotusõq andvaq Karula kihlkunna keelen kimmähe tundaq.
Harglõ kihlkunna keelest
Harglõ kihlkunna kiil om väega esiqmuudu. Taa kihlkunna keelen om keelejuuni ja sõnno, midä olõ-õiq muial Võromaal. Valga liina küle all Koikkülä ümbre kõnõldas säänest võro kiilt, mink seen om joba hulga tarto ja mulgi keele mõotust. A Mõnistõ kandin om kiil viil väega vanaperäline. Mõnistõ keelen lövvüs vanno võro keele sõnamuudõ niguq iihn, tüühn, lubahamma, pagõhõsõq, segähüs, hõbõhõt.
Rõugõ kihlkunna keelest
Rõugõ kihlkund om Võromaa ja võro keele ala lõunajago. Keele perrä lätt taa kihlkund poolõs. Hummogu puul Rõugõt, Haani, Saalussõ ja Kasaritsa kandin kõnõldas sakõstõ niguq Vahtsõliinan: illos, taloh, kotoh, Rõugõhe, kavvõmbahe. Õdagu puul Rõugõt niguq Sännän, Krabil ja Varstun lätt rahva kiil inämb kokko Urvastõ ja Harglõgaq. Sääl üteldäs hoobis illus, talun, kotun, Rõugõlõ, kavvõmbalõ. Haani ja Rõugõ kandin või mõnõ inemise keelen kuuldaq ka vanna hn-lõppu. Üteldäs kotohn vai kotuhn.
Räpinä kihlkunna keelest
Vanal mõisaaol oll' elo Räpinä kihlkunna mõisin väega rassõ. Rahvas pagõsi esikiq Peipsi taadõ. Asõmõlõ tuudi võõra keelegaq tüüväke Tartomaalt ja viil kavvõmbast. Räpinä keelen om siskiq alalõ hulga vanno võro keele juuni. Noid lövvüs ka Põlva ja Vahtsõliina kihlkunna keelen. Sääne om h sõna lõpun (murõh, hamõh) ja he-lõpp (paossihe, ilosahe). Rohkõmb ku kongiq muial Võromaal om Räpinä keelen o-d, tuu om esikiq sõnamoodõn niguq olnoq, kor'atoq, haukoq. Räpinä keelen või ollaq ö sõna lõpun: tüühö, sündö, värmittö. Muial Võromaal üteldäs, et lehm süü hainaq ärq. A Räpinä keelen olõssi tuu: lehem sööse haan'aq ärq.
Vahtsõliina kihlkunna keelest
Vahtsõliina kihlkunna inemiisi kiil om olnuq peris vanaperäline. Suurõmbaq kotusõq olliq kavvõn ja eleti küländ umaette. Vahtsõmb keelemuud ei olõq tan vanna kiilt kukkivõrra mõotanuq. Vahtsõliina keelen pruugitas näütüses esiqerälidselt hulga h-d. Seo kandi vanan keelen ommaq viil alalõ sääntseq sõnamooduq niguq magahamma, halõhus, varahappa, helehehe, saisahutma, hürmähütmä. Nuuq ommaq muial Võromaal jo inämbüisi häönüq. Muial puul üteldäs sakõstõ mõtsan, koton ja pähäq. A siin veeren oldas iks väega kimmähe mõtsah ja kotoh ni müts pandas päähä.
Põlva kihlkunna keelest
Ka Põlva kihlkunda om ao joosul võõrast rahvast ja kiilt mano tulnuq. Mõnõq vanaq joonõq ommaq Põlvan viil alalõ, näütüses sõna algusõ h: hago, haud, hädä; sõna lõpu h: herneh, terveh. Põlva kihlkunnan üteldäs ka maaha ja päähä, mitte eesti keele muudu maha ja pähe. Põlva kihlkunna inemiseq ütleseq ka (nigu Räpinä puulgi) timä sööse ja jääse, mitte nigu muial Võromaal timä süü ja timä jääs.
Lätteq
Katõgooria:Võro kiil
Baskiirimaa
Baskiirimaa ehk Baškortostani Vabariik om Vinnemaa võimu alonõ vabariik Volga föderaalringkunnan.
1987
1987. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10200. aastak sirvikallendri perrä.
Baskiirimaa
Baskiirimaa suurõmbaq liinaq ommaq Ufa, Sterlitamak, Salavat, Neftekamsk ja Oktjabrski. Katõgooria:Baskiirimaa
Baskiirimaa ammõtligus keeles om vinne keele kõrval ka baskiiri kiil.
1987
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1987
Kalõvala
pisi|327x327px|"Vahtsõnõ Kalõvala", 1849. Soomõ eepos. "Kalõvala" (soomõ keelen "Kalevala") om Soomõ eepos, mink Lönnroti Elias pand' kokko aastagast 1828 kor'atuisi soomõ, ingeri ja kar'ala runolaulõ ja mütoloogia perrä. "Kalõvala" edimäne trükk (vai "Vana Kalõvala", soomõ keelen "Vanha Kalevala") tull' vällä aastagal 1835 ja põrõldnõ "Kalõvala" (mink nimi oll' sis "Vahtsõnõ Kalõvala", soomõ keelen "Uusi Kalevala") aastagal 1849.
"Kalõvala" lauluq vai runoq ommaq vanan Kalõvala-mõõdun, miä avit' lauljil pikki laulõ päähä oppiq. Kalõvala-mõõdulõ lisas ommaq "Kalõvala" laulõ seen ka kõrdamisõq ja algriim ehk sõnno algushelle kokkõkõla.
Lauluq, miä ommaq "Kalõvalan", olõ-õiq joht õkva lauljidõ päält maaha kirotõduq, Lönnrot pruuvõ naid parõmbalõ kokko passitaq, nõst' tõõsõ laulu tõistõ paika, sobit' lauljidõ kiili ütelidsembäs.
"Kalõvala" om tõlgit' päält 60 kiilde, võro keelen viil joht olõ-õiq, a eesti keelen saa lukõq.
Kärla kihlkund
Kärla kihlkund om kihlkund Saarõmaal. Kihlkunna keskus om Kärla.
Blairi Tony
Blairi Tony (Anthony Charles Lynton Blair, sündünü 6. lehekuu pääväl 1953) om Briti leiboristlik poliitik, kiä oll' Ütiskuningriigi pääministri 2. lehekuu pääväst 1997 27. piimäkuu pääväni 2007.
Katõgooria:Ütiskuningriigi pääministriq
Kärla kihlkund
Välislink
Katõgooria:Kärla kihlkund Katõgooria:Saarõmaa kihlkunnaq Katõgooria:Saarõmaa
Kalõvala
Soomõn peetäs 28. radokuu pääväl Kalõvala päivä, miä om soomõ kultuuri päiv.
Sisu
"Kalõvala" nakas pääle maailma luumisõga, luumismüüdi perrä sündü kõik maailm tsirgu munast.
"Kalõvalan" kõnõldas muusiähn ka Kalõvala ja Põh'ala rahvidõ (halvast) läbikäümisest, kättetasomisõst, kos'ankäümisest a ka immeveski Sampo ehitämisest ni riismisõst. Johtumisõq saavaq ristiuso tulõgigaq otsa.
Toodsi (Võro)
Toodsi om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Lutsu (Kanepi)
Lutsu om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kanepi vald
Bushi George W.
Bushi George W. (George Walker Bush, sündünü 1946) oll' Ameeriga Ütisriike 43. president aastagil 2001-2009 ja Texasõ 46. kubõrnõr aastagil 1995-2000.
Katõgooria:Ameeriga Ütisriike presidendiq
The Carpenters
thumb|right|250px
The Carpenters oll' Ameeriga Ütisriike popansambli, miä luudi 1968. aastagal Downeyin.
Albomiq
Katõgooria:Rokkansambliq
Peko (eepos)
Mõnõ tükü "Peko" eeposõst avald' Voolaine Paulopriit 1928. aastagal aokiräh Eesti Kirjandus, a kogo "Peko" eepos om edimäst kõrda vällä ant 1995. aastagal Soomõh Kuopio liinah. Päält tuud om ilmunuq "Peko" 2017. aastagal Uusvadah (välläandja kirjastus Seto Kiri).
Eepose om soomõ kiilde tõlknu Suhoneni Seppo ja taa om soomõ keeleh vällä ant 2006. aastagal Helsingih.
Kaeq viil
Katõgooria:Setomaa
Perä-maa
Perä Maa om muistinõ Soomõ-Ugri maa siinpuul Uurali mäestikku.
Parla paiknõs Perämaa kotsil Permi krai ja tollõ loodõnukan Permikomi Ringkond. Muistidsõ Perämaa hindätiidmine om kygõ suurõmb Permi-komin.
Berlusconi Silvio
Berlusconi Silvio (Silvio Berlusconi [s'ilvio berlusk'ooni]; 1936–2023) oll' Itaalia ärimiis ja poliitik. Tä oll' Itaalia pääministri aastagil 1994–1995, 2001–2006 ja 2008–2011.
Katõgooria:Itaalia pääministriq
MS-DOS
MS-DOS (Microsoft Disk Operating System) om Microsofti luud opõrats'oonisüstem. Taa om DOS-süsteemest kõgõ levinümb nink oll' kõgõ pruugitumb personalpuutridõ opõrats'oonisüstem 1980. aastagil. Ildampa tull' DOS-i asõmõlõ Microsoft Windows.
Katõgooria:Puutrivärk
Mäeveski järv
Mäeveski järv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Lasva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Saatse vald
Saadserinna vald oll' vald Petserimaal aastagil 1939–1945 ja Võromaal aastagil 1945–1950.
Raakva nulk
Raakva nulk om üts Setomaa katõsttõistkümnest nulgast. Raakva nulk om jo vanast aost sündünüq kokko Petsere liinaga. Nulga keskusõst võisiq vaest pitäq Mats'urit, koh om olnuq ka kuul.
Saatse vald
13. septembril 1945 tettiq vallan Matsuri külänõvvukogo ja Satserinna külänõvvukogo.
Raakva nulk
Raakva nulk om muido tasatsõ maaga, a lõunapuul ja õdagupuul ommaq nulga veereh sügäväq oroq.
Raakva nulga ala kääväq säntseq küläq: Helbi, Mats'uri, Porski, Säpinä, Vaartsi, Vedernika, Vammustõ, Vorobi.
Kirändüs
Katõgooria:Setomaa nulgaq
Saatse vald
26. septembril 1950 panti vald Räpinä rajuuni kuunsaisu.
Tohkri
Tohkri om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Külän om Tohkri Tammõtsõõr vai Tammõlump.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Honduras
Honduras, ammõtlidsõlt Hondurasõ Vabariik, om Kesk-Ameeriga riik. Hondurasõ pääliin om Tegucigalpa.
Välislingiq
Katõgooria:Põh'a-Ameeriga riigiq Katõgooria:Põh'a-Ameeriga maaq
Vikipeediä mälehtüsmärk
thumb|Vikipeediä mälehtüsmärk
Vikipeediä mälehtüsmärk, om kujo, miä pandas pistü Słubicen, Poolan. Kujo, mink luuja om Armeeniäst peri kunstnik Hakobyani Mihran ja idee autor profesri Wojciechowski Krzysztof, om mõtõld Vikipeediä tegijide avvos. Kujo plaanitas vallalõ tetäq 22. rehekuu pääväl 2014.
Katõgooria:Skulptuur Katõgooria:Vikipeediä
Haani
Haani külä om külä Rõugõ kihlkunna Haanimaa jaon Rõugõ vallan.
Haanin om Eesti ja Baltimaiõ kõgõ korgõmb mägi Suur Munamägi.
Inne 2017. aastaga umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan ja Haani valla keskus.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Magari
Magari om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kanepi vald
Palohk
thumb|250px|Marjoga palohkapuhm
Palohk vai palok om kanariguliidsi sugukunna mustiga perrehe kuuluv väiku puhm. Egäpääväkeelen mõtõldas palohka all inämbüisi taa puhma verevät marja.
Palohka lähkoq sugulasõq ommaq mustigaq, kurõmar'aq ja joovigaq.
Alambaqliigiq ja naidõ levik
Palohkat jaetas katõs alambasliigis:
Vällänägemine
Põhialambaliigi puhma varrõq kasusõq 5-25 cm korgõs, Põ'ha-Ameeriga alambliik hariligult 5–15 cm korgõs.
Palohka katõsuulidsõq häitsmeq ommaq katõli häitsmekattõgaq ja ommaq 3–12 kaupa otsmidsõn ts'augan. Häitsmetupp ja häitsmekruun omma liitlehidseq, tupp- ja kroonleheq ommaq kokko kasonuq. Häitsmetupp om väiko, rohilinõ vai rooskas, nail ommaq kolmõnukadsõq otsaq. Häitsmekruun om 4–6,5 mm pikk, kurõkatlõ muudu, 4–5 otsaga, vallalidsõ suugaq.
Leheq omma 8–20 mm pikäq ja 5–15 mm lag'aq, nahkjaq, puul'ümärigu kujogq, lühkü roodsugaq. Leheq ommaq päält läükväq, värvi poolõst rohilidseq ja tummõrohilidseq vaihõpääl, altpuult hellembäq, püsüseq varsi pääl 2–4 aastakka.
Palohka vili om ümärik mari, mink kotsilõ üteldäs kah palohk vai palok. Palohk om inne valmis saamist valgõ vai roosakas, päält valmis saamist verrev vai tumõverrev. Mari om 7–12 mm lag'a. Siimneq ommaq pia 1 mm pikäq.
Palohk ja leehik
Harinõmaldaq silm või segi aiaq palohka ja leehigä. Üttemuudu vällänägemist näütäs ka leehigä tõõnõ võrokiilne nimi tsiapalohk.
Leehik kasus sagõhõhe sääl, kon palohkkiq. Leehigä mari om palohkast vähämb, maik om jauhõnõ. Leehigä leheq ommaq palohkast kitsambaq, lehe alomadsõ poolõ pääl olõ-õiq sääntsit tummit laikõ nigu palohka lehti pääl.
Lätteq
Katõgooria:Mar'aq Katõgooria:Kasvoq
Idinä uja
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Pältre
Pältre vai Pältri om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Miss'o valda.
Midä kaiaq tasos
Pältrest 1,5 km Vahtsõliina poolõ, Pältre–Viitka tii veerest 60 miitret mõtsa poolõ kasus Pältre lühtrikuus.
Pältre Uibumägi: 215 m, nätäq Nipernaadi filmimiskotus ja pühä Pargimägi.
Eesti sümboliq
pisi|Suur' riigivapp Eesti sümboliq ommaq Eesti riigiga köüdedüq sümboliq.
Eesti sümboliq ommaq Eesti lipp, vapp ja hümn.
Näile om lisas valit ka Eesti rahvustsirk, rahvuslill, rahvuskala, rahvuselläi, rahvusliblik, rahvuskivi jne.
Riigisümboliq
pisi|[[Sinimustvalgõ lipp Pikä Hermanni tornin märk Eesti riiklikku esiqolõmist]]
Lipp
Kaeq artiklit Eesti lipp.
Vapp
Kaeq artiklit Eesti vapp.
Hümn
Kaeq artiklit Mu esämaa, mu õnn ja rõõm.
Lõhmusõ Aivo
Lõhmusõ Aivo (Aivo Lõhmus; 21. hainakuu päiv 1950 Varbusõ külä, Kõllõstõ vald, Võromaa – 28. urbõkuu päiv 2005 Tarto) oll' eesti ja võro kiränik ja ümbrepandja.
Looming
Lõhmusõ Aivo om kirotanuq luulõt, proosat ku ka kirjandüskriitikat ja ümbre pandnuq kümmekund raamatut, päämädselt soomõ keelest. Timä looming om põhilidsõlt eesti keelen, a täl om ka soomõkeeline luulõkogo. Võro keelen om täl Kõivo Madissõga katõ pääle kirotõt ja 1987. aastagal ilmunuq näütemäng "Põud ja vihm Põlva kihelkonnan nelätõistkümnendämä aasta suvõl". Näütemängo om lava pääle säet lavakunstikateedrin 1993, Soomõn Varkausõ tiatrin 1996 ja Eesti Draamatiatrin 2019.
Lättit
Katõgooria:Võromaa inemiseq Katõgooria:Eesti kiräniguq Katõgooria:Võro kiräniguq
Kerdi Johannes
Kerdi Johannes (eesti keeleh Johannes Kert, 3. joulukuu päiv 1959 Petseri – 4. urbõkuu päiv 2021 Tallinn) oll' Setomaalt peri Eesti poliitik ja sõamiis' (kindralleitnant).
Tä oll' Eesti Kaitsõliidu ülemb aastagil 1992–1996, kaitsõväe juhataja aastagil 1996–2000 ni maaväe ülemb aastagil 2001–2002. Päält tuud oll' tä aastagast 2002 kooni aastagani 2008 Eesti sõavolimiis' NATO ja Õuruupa Liidu man.
Rehekuust 2014 alatõh oll' tä Reformieräkunna liigõq. Tä kandidiir' 2015. aastagal Riigikogohe Järvä ja Viländi maakunnah ja sai 752 hellü ni sai Riigikogohe. Aastagal 2019 kandidiir' tä Riigikogohe Taliinah Mustamäel ni Nõmmõl ja sai jalki 708 helüga parlamendi liikmõst.
Haridus
Kerdi Johannes lõpõt' Võro Keskkuuli ja päält tuud Tarto Ülikooli aastagal 1981.
Kert lõpõt' 1988. aastagal rooduülembä kursusõ Harkivi tankiväekoolih ja 1994. aastagal korgõbidõ riigiammõtnigõ strateegilidse planiirmisõ kursusõ George C. Marshalli nimelidseh Õuroopa Julgeoleku-uuringide keskusõh. Tä oppõ ka Eesti riigikaitsõ korgõmbidõ juhtõ jaost kõrraldet kursusõl Soomõ maakaitsõ korgõmbah koolih aastagil 1998–1999 ni Ameerika Ütisriige maaväe sõakoolih (Army War College) Pennsylvaniah aastagil 1999–2000.
Teenistüs
Kerdi Johannes oll' ohvitsiir' Nõvvokogodõ Liidu sõaväeh: rühmäülemb ja rooduülembä kotusõtäütjä aastagil 1983–1985.
Tä kuulu Kaitseliitu alatõh aastagast 1990. Aastagal 1991 sai Kerdi Johannes Kaitsõliidu Tarto malõva pääligust, Kaitsõliidu operatiivgrupi ülemb aastagil 1991–1992 ja päält tuud Kuperjanovi ütsik-jalgväepataljoni ülemb aastagal 1992.
Kerdi Johannes oll' Kaitsõliidu ülemb aastagil 1993–1996, Kaitsõväe juhataja kotusõtäütjä aastagal 1996 ni Kaitsõväe juhataja aastagil 1996–2000. Päält tuud oll' tä Kaitsõväe juhataja nõunik ning Maaväe ülembä kotusõtäütjä aastagil 2000–2001 ja Maaväe ülemb aastagil 2001–2002. Tä oll' Eesti sõavolimiis' NATO ja Õuroopa Liidu man aastagil 2002–2008.
Tä oll' kindralleitnant aastagast 1998. Kaitsõväe teenistüsest läts' tä ar reservi 31. vahtsõaastagakuu pääväl 2008.
Lätteq
Katõgooria:Setomaa inemiseq Katõgooria:Eesti sõaväeläseq
Poloda nulk
Poloda nulk om üts Setomaa katõsttõistkümnest nulgast. Tä om nulgõst kõkõ suurõp. Nulga keskus om Mikitämäe külä.
Poloda nulk nakas pääle Võõpsu küläst ja lätt piuta Nedsäjä küläni vällä. Õdagu poolõh om viirmäne Järvepää külä ja hummogu poolõh Õrsava külä.
Kokko om Poloda nulgah pia 40 küllä. Parhillatsõ valdu perrä jagamisõh terveh Mikitämäe vald ja Verska valla õdagupuulnõ jago, miaq jääs katõlõ poolõ Tarto-Petsere tiid kooni Verska laheni ja Õrsava järveni.
Maastiku poolõst om Poloda nulk tasanõ - siih om järveranda, kats Setomaa piirijõkõ - Mädäjõgi ja Võhandu jõgi.
Poloda nulgah ommaq säntseq küläq: Võõpsu, Pedäjäalostõ, Varõsmäe, Haudjasaarõ, Käre, Mäeussaia, Laosina, Liiva-Laosina, Töganitsa, Rainova, Rääsolaanõ, Mikitämäe, Kotelniki, Puugnitsa, Soelaanõ, Suurõ-Usinitsa, Väiko-Usinitsa, Igrisõ, Kito, Selise, Järvepää, Ts'olgo, Suurõ-Rõsna, Karisilla, Ton'a, Lobotka, Ersava, Suurõ-Treski, Väiko-Treski, Suurõ-Nedsäjä, Väiko-Nedsäjä.
Kirändüs
Katõgooria:Setomaa nulgaq
Kuslapuu Kaisa
Kuslapuu Kaisa (Kaisa Kuslapuu, sündünüq 11. vahtsõaastakuu pääväl 1995) om Võromaalt peri muusik.
Elokäük
Kuslapuu Kaisa kasvi üles Võro liinan, saiõ phiharidusõ Võro Keskliina Gümnaasiumin ja kutsõkeskharidusõ Elleri Heino nimelidsen Muusigakoolin hõrilidõ pääl.
Tä om hõrilidõmängjä Tarton Jaani kerikun ja tege ansamblit Lonitseera, mink nimi om tulnuq tuust, et Lonicera om võrokeeli kuslapuu. Loritseeran Kaisa kirotas laulõ, laul ja mäng klavõrit. Tä om olnuq ka Helüvõlu Muusigakoolin ansabli- karmoška ja klavõrioppaja ja olnuq pikkä aiga oppaja Võromaa Rahvapillilaagrin.
Kuslapuu Kaisa tege üten kuunsaisõn: Lonitseera; Kaisa Kuslapuu ja Karl Laanekask; 6hunesseq.
Timä karmoškalaulõ om vällä tulnuq Leima Matissõ kokko pantun "Karmoškaaabitsan". 2021. aastagal tull' vällä Kuslapuu Kaisa soolokarmoškaalbum "Nupud".
Timä luulõtuisi om vällä ant Värsken Rõhun ja tä om Eesti Luulõprõmmu meistre 2019. Aastil 2019–2020 kõrrald' tä Võrol luulõõdakidõ sarja "Stedingu stroofid". 2020. aastagal lei üten vahtsõmbat muusikat ja luulõt näütäjän tükün "no. 1" ja "no. 1.1".
Välälingiq
Kuslapuu Kaisa kodoleht
Kuslapuu Kaisa: mõista hääd nall’a hinnada, nal’asuun om mul Võromaalt peri, Uma Leht 03.11.2022
Lätteq
Katõgooria:Võromaa inemiseq
Lipp
pisi|398x398px|[[Võro lipp|Võrokõisi lipp – valgõ katsakiräga rohilinõ lipp, miä valiti pall'odõ kavandidõ hulgast vällä 2013. aastagal peetül lipukonkursil.]] Lipp om riigi, rahvusõ, ütisüse, väeosa vms tunnismärk, miä om hariligult vardahe tõmmat kimmä kujo, pikkusõ-lakjusõ suhtõ ni värmegaq rõivas.
Lippõ uur' veksilloloogia, liputiidüs.
Riike ja rahvidõ lipuq
Riigilipp om riigi ja timä rahva võimu tunnismärk.
Rahvuslipp või märki näütüses rahvast vai rahvust, st ka riigeldäq rahvil või ollaq uma rahvuslipp. Kõgõ vanõmbas rahvuslipus peetäs Hollandi lippu.
Välislink
Katõgooria:Lipuq
Kanakülä (Puka)
Kanakülä oll' külä Võromaal. Külä jääs täämbadsen päivä Aakre külä alale. Kihlkundlikult passi külä Rõngu kihlkunda. Külä häotäti 1977, ku seo panti kokko Aakre külägaq.
Katõgooria:Võromaa küläq
Kingi Martin Luther
Kingi Martin Luther (Martin Luther King, Jr., 1929–1968) oll' Ameeriga Ütisriike vaimulik nink afroameeriklaisi inemiseõiguisi iist võitlõva liikmisõ juht.
Katõgooria:Ameeriga Ütisriike inemiseq
Ruhnu
pisi|Ruhnu keriguq Ruhnu (roodsi ja saksa keelen Runö, rannaroodsi keelen Ru:n (hääldus rũũn), soomõ keelen 19. aastagasaal Runosaari) om saar Liivi lahen. Ruhnu saar om Saarõ maakunnan ja tege tõisi vähämbide laidõga esiqsaisja Ruhnu valla.
Saarõ pindala om 11,88 km², pikkus 5,5 ja lakjus 3,5 km. Kõgõ lähämb kotus mandri pääl om 37 km kavvõn Kolka nõna Kuramaal Lätin. Kurõssaardõ om õkva 70, Pärnohe 96, Kihno 54 km ja Riiga 96 km.
Ruhnu puukerik om kõgõ vanõmb alalõ hoitunu puuhoonõq Eestin. Ruhnu tulõtorn om Eesti kõgõ lõunõpoolitsõmb tulõtorn.
Mandrilõ ja mandrilt saarõ pääle saa Ringsu sadamast ja Ruhnu linnuvälä kaudu.
Katõgooria:Eesti saarõq
Tsolli
Seo artikli kõnõlõs Tsolli küläst Võro vallan. Ka Rõugõ vallan om Tsolli külä, kaeq Tsolli (Rõugõ).
Tsolli om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Mustjala kihlkund
Mustjala kihlkund om kihlkund Saarõmaal. Kihlkunna keskus om Mustjala.
Astmõvaeldus
Astmõvaeldus tähendäs tuud grammatilist nätüst, kon peethelüq vaeldusõq sõnatüve seen sis, ku sõnna käänetäs, nt sõnnon kurg'  : kurõ (vaeldus rg : r) ja kõtt : kõtu (vaeldus tt : t). Astmõvaeldus om harilik inämbüsen õdagumeresoomõ keelin, nt võro, eesti, soomõ keelen, vällä arvaduq vepsä ja liivi kiil'. Mitmõn saami keelen om olõman ka säänest muudu nätüs (nt põh'asaami keele guolli : guoli ’kala’, kon om vaeldus ll : l).
Õdagumeresoomõ keelin
Eesti ja soomõ keelen om kombõs pitäq astmõvaeldusõs tugõva (TA) ja nõrga astmõ (NA) vaeldumist, säälhulgan eesti keelen pikkusvaeldus (nt TA pakki : NA paki) ja laadivaeldus, kon sõna sisehelüq muutusõq (nt TA `valda : NA valla). Pikkusvaeldusõn tulõ astmõvaeldus vällä tuust, et pikkusastmõq (II vai pikk astõq ja III vai ülipikk astõq) vaeldusõq. Eesti keelen om viil I vai lühkü pikkusastõq, a tuud ei loedaq pikkusvaeldusõs. Soomõ keelen om umalt puult õnnõ kats pikkusastõt, lühkü ja pikk, ja astmõvaeldusõs peetäs õnnõ täüs'peethelle (k, p ja t) vaeldumist, nt seppä : sepän ’sepp : sepä’ ja lupa : luvan ’luba : loa’. Soomõ murdin om ka tõisi helle pikenemist mõnin sõnamoodõn (nt Oulu murdõn tulen : tullee ’(ma) tulõ : (ta) tulõ’), kon edimäne silp om lühkü ja tõõsõn om pikk vabahelü, a tuud nimitedäs geminatsioonis.
Võro keele astmõvaeldus om keerolidsõmb tuuperäst, et tuun om pääle tugõva ja nõrga astmõ ka pikenüq ja ülipikenüq astõq. Om sõnno, mink paradigman tulõvaq ette kõrragaq kõik neli astõt ja kon om nii laadi- ku pikenemisvaeldus, nigu sõna luba : lua : lupa : luppa. Neist luba om tugõvaastmõlinõ ja lua nõrgaastmõlinõ, a osakäänüse vorm lupa om pikenün astmõn ja sissekäänüse vorm luppa ülipikenün astmõn.
Ku sõna põhimuud om tugõvan astmõn ja nt umakäänüs nõrgan, sis nimitedäs astmõvaeldust nõrgõmbasminejäs, a ku om vastapiten, om astmõvaeldus tugõvambasminejä:
Nõrgõmbasminejä astmõvaeldus
Tugõvambasminejä astmõvaeldus
Astmõvaeldus sünnüs eesti keelen innekõkkõ edimädse ja tõõsõ silbi piiril, vällä arvaduq mõnõq sõnatüübiq, nigu -lik-jakugaq sõnaq (nt kirjalik : kirjaliku : kirjalikku). Võro ja soomõ keelen tulõ aga astmõvaeldust ka peräsilben inämb ette:
Aolugu
Astmõvaeldus on peri tuust, et vanastõ tull' nõrk astõq vällä sis, ku sõna tõõnõ silp oll' kinnine, ja tukõv astõq sis, ku tõõnõ silp oll' vallalinõ. Näüdüssit:
Eesti ja eräle võro keelen tulõ ette ka säänest sõnatüve pikenemist, midä soomõ keelen olõ-õiq:
Saami keelin
Piä kõigin saami keelin om määnegiq astmõvaeldus, vällä arvat lõunõsaami keelen.
Põh'asaami keelen om astmõvaeldusõ põhimõtõq inämb-vähemb sama ku eesti keelen: tuu tulõ ette õnnõ rasõhusõgaq ja rasõhusõldaq silbi piiri pääl ja vaeldus tugõva ja nõrga astmõ vaihõl, nt giehta (T) ’käsi’ : gieđa (N) ’käe’, rikkis (N) ’rikas’ : riggá (T) ’rikka’.
Üts suur vaih om tuu, et saami kiili astmõvaeldus võtt hindä alaq pia kõiki peethelle ja peethelükogohuisi. Tuuperäst om nt põh'asaami keelen üten umbõs 175 astmõvaelduslikku peethellü ja peethelükogohust. Päält tuu ei olõq tugõva ja nõrga astmõ köüdüs alasi ütesugunõ. Astmõvaeldust või tuu köüdüse perrä ärq jakaq tüüpehe nii:
Põh'asaami keelen om kolm pikkust: edimäne, tõõnõ ja kolmas pikkusastõq. Egäl peethelül ja peethelükogohusõl om üts astõq, ja astmõvaeldus sünnüs sõna seen hariligult katõ astmõ vaihõl (III : II vai II : I, mõnikõrd ka III : I). Mitmõn murdõn jääseq kolmandaastmõlidsõ peethelü iin vabahelüq ja katsikvabahelüq lühembäs, ja katsikvabahelü laad' või ka muutudaq:
Lätteq
Katõgooria:Keeletiidüs
Saatserinna nulk
Saatserinna nulk vai Kohopiimänulk om üts Setomaa katõsttõistkümnest nulgast. Nulga keskus om Saatserinna, minkõ pühä om päätnits. Päätnitsapäävä sõiru perrä om s'ood nulka kutsut ka Kohopiimänulgast.
Saatserinna nulga piirist om Piusa jõgi ja vinne külli rida hummogupuul Lädinä küllä.
Saatserinna nulga küläq ommaq: Perdagu, Tsütski, Lädinä, Patvinna, Pitsinä, Tupina, Vedernika, Litvinna, Saabolda, Kundrusõ, Voronka, Kotelnika, Suränkä, Samarinna. Rääptsüvät arvati vanastõ kah Saatserinna nulka.
Saatserinna nulk om niisamata ku tõõsõkiq rannalähkoq nulgaq liivatsidõ mõtsuga tasadsõpuulnõ maa, koh juuskvaq vähämbäq ujakõsõq.
Kirändüs
Katõgooria:Setomaa nulgaq
Oppajidõ päiv
thumb|Oppaminõ käü
Oppajidõ päiv om tähtpäiv, miä om ello kutsut oppajidõ ja näide ammõdi avvos ni taa elokutsõ inämbäs tähelepadmisõs.
Eesti koolõn om kombõs lõpuklassõ opilaisil ollaq taal pääväl oppajis ja esiq tundõ andaq.
Inne Oppajidõ päivä om kombõs saanuq oppajit tunnustaq ja tennädäq. Kõrraldõdas vastavõttõ ja kontserte ni valitas Eesti aastaga oppaja.
Katõgooria:Tähtpääväq
Soomõ jalgpallikogondus
pisi|444x444px|Soomõ ründäjä [[Pukki Teemu om põrõldsõ ao üts' kõvõmbit mängjit]] Soomõ jalgpallikogondus mäng Soomõ iist jalgpalli tõisi maiõ vasta. Näide kogondust kutstas ka hellänimegaq Huuhkajat (Üükulliq).
Suumlaisi kõgõ suurõmb võit sündü 1922. aastagal, ku nä võidiq Eestit 10-2, kõgõ suurõmb kaotus S'aksamaa vasta 1940. aastagal – 0:13.
Katõgooria:Jalgpall Katõgooria:Soomõ
Ikuuja
Ikuuja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Muhu
thumb|350px|Muhumaa kaart thumb|350px|Muhumaa põh'apoolinõ mereviir
Muhu saar vai Muhumaa om saar Õdagu-Eestin Saarõmaa ja suurõmaa vaihõl. Muhumaast põh'a ja hummogu poolõ jääs Läänemaa. Muhumaa põlistrahvast kutsutas muhulaisis ja Muhun kõnõldas muhu kiilt.
Muhun om vanast olnuq 52 küllä. Parhillaq, päält Rebaski külä hindäperi saamist, om Muhun 53 küllä.
Maatiidüs
left|thumb|150px|Muhumaa kotus Eestin Muhu saarõ pindala üten väikeisi saarõkõisiga om 206 km². Saarõmaa ja Muhumaa vaihõl om Väike väin ja Väikese väinä tamm. Suurõmaa ja Muhumaa vaihõl sõitvaq praamiq. Muhumaa kõrval om mitu väikeist saarõkõist, suurõmbaq ommaq Kõinastu, Kesselaid, Suurlaid, Viirelaid ja Võilaid.
Luudus
Muhumaal om väega illos ja putmaldaq luudus ja sõbraliguq inemiseq. Muhu saarõn, Koguva külän om sündünüq ka kuulsa kirämiis Juhan Smuul. Parhilla om Koguva külän Muhu muusõum.
Kultuur
Muhu saarõ naasõq tegeväq väega ilosat käsitüüd ja Muhu rahvarõivaq ommaq populaarsõq ja kimmähe kõgõ herksämbäq terve Eestimaa pääl.
Muhu naisi vahtsõmb ündrik om uma kõlladse värmi saanu Edimädse ilmasõa aol saarõ mano merde jäänüisi säksä miine püssärohost, midä rõiva värmmises pruukma naadiq.
Muhumaa tunnislausõq om: Muhumaa – saar, kon aig hengäs.
Välislingiq
Katõgooria:Eesti saarõq Katõgooria:Saarõmaa
Saurova nulk
Saurova nulk vai Anomanulk om üts Setomaa katõsttõistkümnest nulgast.
Saurova nulk nakas pääle säält, koh Petsere liin hummogupuult otsa saa. Taa nulga küläq ommaq katõl puul Riia-Pihkva vai Petsere-Pihkva raudtiid.
Saurova nulga ala kääväq säntseq küläq: Korski, Karpova, Saurova, Sorokinna, Krabiluva, Sabelinna, Suurõ-Puravitsa, Väiko-Puravitsa, Kolovinna, Nudretsova, Lääpä.
Saurova nulk om väiga oronõ, suurõp noist om Raudtiiorg. Nulga piiri pääl om korgõ Vasina-Gora mägi ja juusk Optjoki jõgi.
Saurova nulgah olliq vanastõ suurõq anomategijäq, tuuperäst kutsti tedä ka Anomanulgast.
Kirändüs
Katõgooria:Setomaa nulgaq
Mõndsi
Mõndsi om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kanepi vald
Noodasjärv
Noodasjärv vai Nuudasjärv [.Nuudasjärv] om järv Vahtsõliina kihlkunnan Lasva vallan.
Järve vesi vaihtus ärq 26 kõrda aastagan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Raagi
Raagi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Haani valda.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
1986
1986. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10199. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1986
Montehermoso
300px|right thumb|left|200px|Montehermoso Montehermoso om umavalitsus Hispaania Extremadura piirkunna Cácerese maakunnan.
Upin
pisi|Ubinaq pisi|Mõtsiguq ubinaq pisi|'Rubin' pisi|'Red Delicious' pisi|'Golden Delicious' pisi|'Granny Smith' pisi|'Braeburn' pisi|'Fuji' pisi|Eestin arõtõt 'Tellissaarõ'. pisi|Ubinidõ pakmisliin pisi|Kuivaduq ubinaq pisi|Ubinasiidri ja -mahl pisi|Ubinakuuk Upin om puuvili, taa om uibu vili.
Aolugu
Inemiseq ommaq ubinit söönüq jo tuhandit aastit. Seeniq kõgõ vanõmbaq kivistünüq ubinaq ommaq lövvedüq Çatal Hüyükist Anatooliast ja nuuq ommaq peri aastagast 6500 i.m.a. Inne aiaubinit seiq inemiseq mõtsikit ubinit. Edimädseq tiidmiseq ubinidõ kasvatamisõst ommaq peri Anatooliast ja Mesopotaamiast 2. aastagatuhandõst i.m.a. Keskaol kasvatõdi ja arõtõdi ubinit põhilidsõlt kluustridõ aioh.
Ubinasordiq
Maailman tundas päält 30 000 ubinasordi, a inämbüs maailma ubinasaagist tulõ veitüst arvost sordõst nigu näütüses: Põh'a-Ameerikast peri 'Red Delicious', 'Golden Delicious', 'McIntosh' ja 'Jonagold' vai Austraalian arõtõt 'Granny Smith'.
Ubinidõ tuutminõ
Seo ilma aigo kasvatõdas ubinit pia terven parralämmävüün ni mõnõn troopigavüü mägipiirkunnan. Maailma kõigist puuvil'ost kasvatõdaski ubinit parhilla kõgõ inämb. 2007. aastagal läts' ubinidõ kogotoodang müüdä esiki apõlsiinist, miä oll' kavva aigo olnuq kõgõ kasvatõdumb puuvili. 2008. aastagal olliq kõgõ suurõmbaq ubinakasvatajaq maaq Hiina, USA ja Poola.
Ubinaq Eestin
Ka Eestin süüdi algusõn mõtsikit ubinit. Aiaubinaq tulliq edimält kluustriaidohe 13. aastagasaal, mõisaaidohe 16. aastagasaal ja taloaidohe 18. aastagasaa lõpust.
Kõgõ inämb kasvatõdi Eestin ubinit inne II ilmasõta. Viimätsel aol om ubinit naat kõrrast veidemb kasvatama. Ku 1993. aastagal kasvatõdi Eestin 40 037 tonni ubinit, sis 2009. aastagal õnnõ 5446 tonni. Vähänemise pääpõhjusõs ommaq arvadaq meile välämaalt sissetuuduq ubinaq.
Upin ku sümbol
Upin, esiqeränis verrev, sümbolisiir armastust ja viläkust ni om Venusõ võrdkujo. Kullatsit ubinit om Skandinaavia mütoloogian peet igävedse nuurusõ vil'os.
Kaeq viil
Katõgooria:Puuviläq
Tõvõkimmüs
Tõvõkimmüs vai immuunsus om kihä süstem, miä kaits elolist (organismi) võõridõ ainidõ iist.
Lisäs sjoolõ avitas tõvõkimmüs alal hoitaq homöostaasi vai tasakaalu kihä seen. Säälsaman ei toheq tõvõkimmüs mõodaq kehäle hindäle ja rünnädäq umahindä rakkõ. Ku tõvõkimmüs mõos kehäle hindäle, kutsutas tuud autoimmuunhaigusõs.
Tõvõkimmüs jagonõs katõs:
Loomulik tõvõkimmüs olõ-õiq nii täpsä mõoga ku perit tõvõkimmüs. Peridü tõvõkimmüse jaos ommaq tähtsäq antigeeniq (kihäle võõraq ainõq, haigustekitäjäq) ni antikihäq, miä hinnäst antigiinega kokko köütväq ja niimuudu haigusõ vasta võitlõsõq. Sääne süstiim om tähtsä vaksiniirmise man. Katõgooria:Tervüs
Mäekülä
Mäekülä om mitmõ Võromaa külä nimi:
Nicaragua
Nicaragua, ammõtlidsõlt Nicaragua Vabariik, om Kesk-Ameeriga riik. Nicaragua pääliin om Managua.
Välislingiq
Katõgooria:Põh'a-Ameeriga riigiq Katõgooria:Põh'a-Ameeriga maaq
Pakistan
Pakistan (urdu keelen Pākistān) vai Pakistani Islamivabariik om riik Lõunõ-Aasian. Pakistani pääliin om Islamabad.
Pakistanist lõunõn ommaq Araabia meri ja Omaani laht (merepiiri pikkus om 1046 km), hummogu puul om India, õdago ja põh'a puul om Afganistan, lõunõõdago puul om Iraan ja põh'ahummogu puul om Hiina. Omaaniga om Pakistanil ütist merepiiri.
Pakistanil om suurusõ poolõst 7. sõavägi maailman. Täl om tuumapomm. Pakistan om Ameeriga Ütisriike üts kõgõ tähtsämb liitlanõ, kiä ei kuuluq NATOhe. Niisamatõ om tä Hiina strateegilinõ liitlanõ.
Nimi
Nimi Pakistan tähendäs urdu ja pärsiä keelen "puhtidõ maad". Tuu sõna lõi 1933. a. kujol Pakstan uma riigi luumisõ iist võitlõja Choudhary Rahmat Ali, kiä avald' tuu uman pamfletin "Noq vai ei ilmangi". Tuu nimi om lühendüs, miä piät tähüstämä "kolmõkümmend mill'onat moslõmivelje, kiä eläseq PAKSTANin, minka all miiq mõtlõmiq viit India põh'apoolist ütsüst: Pandžabi, (Afgaani provintsi), Kašmiri, Sindhi, ja Belutšistani". Täht 'i' panti peränpoolõ mano, et tuud sõnna olnuq lihtsämp vällä üteldäq.
Aolugu
Maal, miä s'oo ilma aigo om Pakistan, om olnuq mitmit muistitsit kultuurõ, muuhulgan Mehrgarhi kultuur noorõmbast kiviaost ja pronksiaignõ Indusõ oro tsivilisats'uun. Ildampa om tuud piirkunda mõotanuq hindu, pärsiä, kreeka, islamistlik, türgü-mongoli, afgaani ja sikhi kultuur ja rändeq/vallutusõq. Tä om kuulunuq India ja Pärsiä ilmariike ala, araabia kalifaatõ ala, Mongoli, Moguli, Durrani, Sikhi ja Briti riigi ala.
Pakistan sai Briti riigi alt vabas 1947. aastagal pääle vabahussõda, midä juhtõ Muhammad Ali Jinnah ja kon Briti India moslõmiq tahiq umma riiki saiaq. Edimält oll' Pakistan dominjon, a pääle vahtsõ põhisäädüse vastavõtmist 1956. a. sai täst islamivabariik. 1971. a sõalidsõn konfliktin lei hummogupoolinõ Pakistani osa Pakistanist lahko ja luudi Bangladeshi riik. 200px|thumb|Minar-e-Pakistan, Pakistani vabahusõ sümbol
Luudus
Pakistani pindala om 880 940 km², tuu om umbõs sama pall'o ku Prantsusmaal ja Ütiskuningriigil kokko. Hummogu-Pakistan om India platoo pääl, õdagu- ja põh'ajago ommaq Iraani kiltmaa ja Õuraasia laama pääl. Riigil om 1 046 km rannikut (lõunõn om Araabia meri) ja 6 774 km maisõmaapiiri — 2 430 km Afganistaniga põh'aõdagun, 523 km Hiinaga põh'ahummogun, 2 912 km Indiaga hummogu ja lõunõ puul ja 909 km Iraaniga lõunõõdagu puul.
Põh'a-Pakistanin ommaq väega korgõq mäeq. Sinnäq jääs üts osa Karakorami ja Pamiiri mägestikust. Muuhulgan om Pakistanin korgusõ poolõst tõnõ mägi maailman - K2 (8 611 miitret). Õdagu-Pakistanin om Belutšistani platoo, Hummogu-Pakistanin ommaq Thari kõrbõ, Pandžabi tasandik ja Sindhi tasandik. Kõgõ suurõmb jõgi om Indus, miä juusk Kašmirist läbi Pakistani Araabia merde.
Pakistanin om neli aastagaaigo: jahhe ja kuiv talv joulukuust radokuuni, kuum ja kuiv kevväi urbõkuust lehekuuni, vihmanõ suvi piimäkuust süküskuuni, ja süküs rehekuun ja märtekuun. Paiguldõ nakkasõq naaq aastagaaoq varrampa vai ildampa pääle. Vihma hulk om mõnõl aastagal suurõmb, mõnõl vähämb nink üleujotusõq ja põvvaq olõ-iq harvaq.
Valitsõmisjaotus
Pakistan jagonõs neläs provintsis (sūbah) ja neläs liidoalas* (ilaqa):
Kõgõ suurõmba rahvaarvoga om Pandžabi provints, a pindala poolõst om kõgõ suurõmb Belutšistan.
Majandus
Pakistani majandus om puulindustrialiseerit. Herksämp majanduselo käü Indusõ jõõ veeren.
Kui 1947. a. oll' Pakistan väega vaenõ maa, sõs pääle tuud om majandusõ kasvutempo olnuq korgõmp ku maailman keskmädselt. Kehvä juhtmisõ peräst om kasv 1990-ndide lõpost aigladsõmbas jäänüq.
Beast Loose in Paradise
"Beast Loose In Paradise" om ansambli Lordi singli, ilmunuq 2008.
Pakistan
Majandus
Osutjovvu poolõst om Pakistani majandus 27. maailma maiõ hulgan.
Rahvastik
Üle 170 mill'ona elänikuga om Pakistan rahvaarvo poolõst kuvvõs riik kõgõn ilman. Moslõmidõ arvo poolõst om tä tõnõ riik pääle Indoneesiät. Pakistanin eläs mitmit rahvit ja sääl kõnõldas pall'osit kiili. 2009. aastagal oll' kõgõ suurõmb rahvarühm pandžabiq, kedä oll' 78,7 mill'onat (44,15%), sõs tulliq 27,2 mill'onaga (15,42%) pohtuniq, 24,8 mill'onaga (14,1%) sindhiq, 14,8 mill'onaga (10,53%) seraikiq, 13,3 mill'onaga (7,57%) muhadžiriq ja 6,3 mill'onagaq (3,57%) belutšiq.
Kultuur
Inämbüs inemiisi mõist urdu kiilt, a õnnõ 8% elänikest kõnõlõs tuud ku imäkiilt. Pall'o kõnõldas viil pandžabi, saraiki, pohtuu, sindhi ja belutši kiilt.
Sport
Kuigi rahvusspordiala om maahoki, om kõgõ populaarsõmp ala sõski kriket.
Välislingiq
Katõgooria:Pakistan Katõgooria:Aasia riigiq
Isknä jõgi
Isknä jõgi om jõgi Vahtsõliina kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Võhandu jõkkõ paigan, kost Võhandu suuni jääs 78,5 km.
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Budism
Budism (ka buddhism vai buda usk) om Buddha Šākjamuni (Siddhārtha Gautama; arvadaq 6.–5. aastagasada i.m.a.) oppus ni tuu perrä Indian tegünüq ja säält muialõ levinüq traditsiuun, oppuisi kogo ja kultuur.
Ületsehe om Budismin kats suurõmbat tsihki: Theravaada ja Mahajaana. Mahajaana om populaarsõmb ja tuul om rohkõmb vuulõ, näütüses Puhas Maa, Zen, Nichiren, Tiibedi Budism, Shingon, Tendai. Mahajaana alla loetas viil mynikõrd Vadžrajaana tsihki, aq pal´loq lugõvaq tuud umaette tsihis.
Budism om levinüq kaq muial maailman – arvatas, et maailman om 350 mil´lonit kooniq 1,7 millardit budisti ja taa om üts kõgõ kipõmbahe kasujit uskõ.
Kõgõ tähtsämb oppus Budismin om Kolmõ Kalliskivi oppus, mis om: Buddha, Dharma (Säädmüs) ja Sangha (kogukond). Kombõ perrä võetas budist hindä Kolmõ Kalliskivi kaitsõ ala, kuq tä pühitsedäs mungas. Mungaq har´otasõq viil õigõt eetilist üllenpidämist, mungakogukonna tugõmist, tähelepandmist ja meelehar´otuisi, pühäkirätundmist, elämist välänpuul harilikku ütiskunda, usokombit ja muud.
Budismi oppus
pisi|Buddha
Karma
Budismin olõ-i Karma põhjusõ-tulo joud, niguq pal´loq arvasõq. Karma (Sanskriti keelen "tüü, tego") om tego, miä määräs ärq egä inemise järgmädse jaku ümbresünde ahilan. Hääq, kasuliguq teoq ja halvaq teoq külbväq miilde siimnit, midä tulõ lõigadaq seon vai mynõn järgmädsen elon.
Ümbresündümine
Kuikiq budistiq usu-i igävädse elovaimo olõmanolõmistõ, om ümbresündümine mitmõn tsihin tähtsä. Budismin olõ-i egot vai henge, miä olõsiq lahotõt kygõkogost. Ümbresündümine järgmäidsihe ellõ om osa kogo ilma köütmisest ja püsümüsest.
Neli ausat tõtõ
Nelä ausa tõõ oppust peetäs ütes päämädses oppusõs Budismin ja piäs budistligadsõ ilmakaehtusõ hundamendis. Neli ausat tõtõ seletäseq ärq kannahtusõ (ja rahulolõmatusõ), taa tekkümise ja kuis taast priis saiaq. Neli ausat tõtõ ommaq: Edimäne tõtõ seletäs ärq kannahtusõ olõgi. Tuu perrä om kannahtusõl kolm umahust: füüsiline kannahtus (vanas saaminõ, kuulminõ, haigus), püsümätüse kannatus (lepmätüs asjo muutumisõga), elo häädümise ja lõpmatusõga lepmätüse kannahtus. Tõnõ tõtõ ütles, et kannahtus tekkü himostamisõst, miä tulõ rumalusõst. Kolmas tõtõ ütles, et kannahtusõst saa tävveste priis ja neläs ütles, kuis tuud saa.
Ausa katsajaolinõ tii
Neläs ausa tõtõ omgi katsajaolinõ tii ja tuun om katõssa ütstõsõga köüdetüt sammu, midä edenden joud kannahtuisi kaomisõni. Neoq om:
Nirvana
Nirvana tähendä ümbresünümiisi ahilast priis saamist. Õdagumaiõl tundas taad kuq virgumist. Uma meele Nirvanani veenüq elolinõ lätt kooldõn Parinirvanahe ja ei sünnüq inämb ümbre. Myni Budismi tsihk ütles, et Nirvana aol või elolisõl ollaq viil kannahtuisiga lepmise häti ja et nuuq kaosõq ynnõ Parinirvanan.
Katõgooria:Budism
Bite it Like a Bulldog
"Bite It Like a Bulldog" om ansambli Lordi singli, ilmunuq 2008.
Luuq
Katõgooria:2008 singliq
Rammuka (Misso)
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Miss'o valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Preeksa järv
Preeksa järv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Haani vallan.
Järve vesi vaihtus ärq 14 kõrda aastagan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Kahruvabarn
thumb|400px|Kütseq ja puultuurõq kahruvabarnaq thumb|400px|Kütseq kahruvabarnaq Setomaa mõtsan
Kon kasus
Kahruvabarn kasus Kesk-, Õdagu- ja Põh'a-Euruupan. Eestin om inämb levinüq Hummogu- ja Lõunõ-Eestin.
Määne vällä näütäs
Kahruvabarna varrõq ommaq vabarnavarsi muudu, pistülidseq, a tummõmbidõ lehtiga ja terävide nõkloga. Häitsmeq ommaq valgõq, nii 2 cm läbimõõduga. Häitses piimäkuu lõpust põimukuu algusõni.
Tarvitaminõ
Kahruvabarnaq ommaq hääq söögimar'aq. Nä ommaq maigu poolõst väega aidkahruvabarna (eesti keelen pampel, aedmurakas) muudu, a nä ommaq vähämbäq ja veidükese mõrkjadsõ perämaiguga, miä olõ-õi siski sukugi halv.
Kahruvabarnist saa tetäq sahvti, mahla ja muud, midä vabarnistki. Siski olõ-õi kahruvabarnit miiq mõtson hariligult nii palľo nigu vabarnit vai Põh'a-Eestin sinivabarnit (eesti keelen põldmari). Tuuperäst õnnistus naid harva löüdäq nii palľo, et naid tasonuq sissetegemises kor'adaq.
Välälingiq
Katõgooria:Mar'aq
Drakon
Drakon (elli 7. aastagasaal inne mi aigu, vanakreeka keelen Δράκων ὁ Ἀθηναῖος Drákōn ho Athēnaíos, 'Ateena Drakon') oll' Ateena liina edimäne säädüseandja vanan Kreekan.
Drakoni säädüseq tulliq varahamba suulidsõ õigusõ asõmalõ. Timä kirotõduilõ säädüisile and' jovvu kohus. Inne tedä Ateena liina luumisõst pääle pand' trahvi ja nuhtlusõ kuritüü iist kur'ategijäle kannataja perrekund vai hõim. Säändse kõrra asõmalõ sai noq ammõtlik kohtomõistminõ.
Neoq säädüseq saivaq Ateena edimädses põhisäädüses ja näq olliq avaligult kõigilõ nätäq, et egäüts neid tiidnüq.
Drakoni sääduseq olliq tuntuq ku väega kõvaq säädüseq. Selle nimmatas Drakoni perrä mitmõn Õuruupa keelen kõvvu säädüisi drakooniliidsis.
Ildampa, 6. aastagasaal inne mi aigu tekk' Solon Ateenan vahtsõq säädüseq Drakoni ummi asõmalõ. Alalõ jäi Drakoni ummist õnnõ säädüs mõrdsugatöie kottalõ.
Katõgooria:Vanakreeka poliitiguq
Vahtsõ-Kuustõ
Vahtsõ-Kuustõ om alõvik Võnnu kihlkunnan Põlva maakunnan Põlva vallan.
Vahtsõ-Kuustõn ommaq raudtiijaam, rahvamaja, kuul ja lihapuut.
Jõhvõuja
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Mäekülä (Koorastõ)
Mäekülä vai Koorastõ-Mäekülä om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Vahtsõ-Kuustõ
Vahtsõ-Kuustõ raudtiijaam ehitedi 1931. aastagal. Jaamahoonõq sai valmis 1934. aastagal ni häädü ärq II ilmasõa aigo. Päält sõa ehitedi puunõ maja, mink edeotsan oll' raudtiitüüliisi elomaja. Parhillaq om tuu maja tühi ni lagonõs.
Mäekülä (Koorastõ)
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kanepi vald
Vahtsõ-Kuustõ
Vahtsõ-Kuustõ rahvamaja om üle 70-aastadsõ esiqtegemistraditsioonigaq maja. Sääl saa lauldaq, tandsiq, näüdeldäq ja tetäq käsitüüd.
Vahtsõ-Kuustõ kuul om mõisakuul. Mõisa tetti 1789. aastagal, ku Ungern-Sternebrgi Otto Reinhold Ludwig eräld' Kuustõ mõisast (parahillanõ Vana-Kuustõ) Vahtsõ-Kuustõ. 1807. aastagal sai mõisa umalõ von Richteri Otto Magnus. Vahtsõ-Kuustõ algkuul luudi inneskidsen mõisahärbänin 1924. aastagal. Edimädsel aastagal tüüt' kuul viie, järgmädsil aastil kuvvõ klassigaq. Nõvvokogo aol tüüt' koolin katõssa klassi. Sama kooli man tüüt' ka latsiaid, miä tüütas ka seo ilma aigo. 1942. aastagal kolõ kuul parhillastõ herrästemajja, mis oll' seeniq olnuq valla rahvamaja. 1947. aastaga sügüse alost' tüüd noin ruumõn Maanuuri kuul, kohe võidsõq astuq kõik, kiä tahtsõq lõpõtaq säidse klassi. Parhillaq om koolin ütessä klassi.
Vahtsõ-Kuustõn ommaq sündünüq ilmarändäjä von Richteri Otto Magnus laulja Anni Toomas, sprinter Argo Golbergi Argo ja keemik Riivi Ilme. Pääle tuu om Vahtsõ-Kuustõ koolin käünüq poliitik Savisaarõ Edgar.
Lätteq
Katõgooria:Eesti alõviguq
Deadache (singli)
"Deadache" om ansambli Lordi singli, ilmunuq 2008.
Luuq
Katõgooria:2008 singliq
Hinni kanjon
pisi|409x409px|Hinni kanjon 2019 Hinni kanjon om 15-20 miitret sükäv, 300 miitret pikk ja asub Rõugõ n, Nursi külän, Kahrila järve veeren. Hinni kanjon om tähtsä, selle et om ainukõnõ kotus Eestin, kos uja mõlõmbal puul om müürmägi.
Kanjoni põh'an juusk Enni uja. Keväjä om ujan pall'o vett, a suvõl om uja kuivõmb. Edimädseq 50 miitret om Hinni kanjoni lakjus 6-10 miitret, a sis ahenõs 3 miitreni.
Kanjon om tekkünüq devoni aol, ja om üts parõmb müürmägi, kos om nätäq Sietini liivakivi. Hinni kanjoni müürmäeq ommaq ilosaq, kos om nätäq mitund tõistsugumast liivalato. Kanjoni põh'an om pall'o vii puult tettüid kuupõ. pisi|314x314px|Hinni kanjon
Mõts ja eläjäq
pisi|316x316px|Hinni kanjon
1985
1985. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10198. aastak sirvikallendri perrä.
Seeritsä nulk
S'oo nulga küläq ommaq katõl puul Riia-Pihkva kivitiid, Pankjavitsast Kõvõra verstani. Põh'apuulnõ jago künnüs pia Petsere-Irboska tiini vällä.
Seeritsä nulga ala kääväq säntseq küläq: Kuurakõsõ, Lõkova, Olohkuva, Tserondõ, Ugareva, Kaats'ova, Vil'o, Potalova, Jaaska, Radaja, Sandra, Keera, Jugo, Riiskova, Paltsova, Labõritsa, Pööni, Alaotsa, Kol'o.
Kirändüs
Katõgooria:Setomaa nulgaq
Pöide kihlkund
Pöide kihlkund om kihlkund Saarõmaal. Kihlkunna keskus om Pöide.
Välislink
Katõgooria:Pöide kihlkund Katõgooria:Saarõmaa kihlkunnaq Katõgooria:Saarõmaa
Boklundi Johan Christoffer
Boklundi Johan Christoffer (Johan Christoffer Boklund, 1817-1880) oll' Roodsi kunstnik.
Pilte
Boklundi Boklundi
Tiidujärv
Tiidujärv vai Tiidu järv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Haani vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Kõivupuu Marju
Kõivupuu Marju (Marju Kõivupuu, sündünüq 14. märtekuu pääväl 1960 Mäepõru külän) om eesti filoluug ja rahvaluulõtiidläne nink võro as'a ajaja. Tä om Talliina Ülikooli Eesti Humanitaarinstituudi maastigu ja kultuuri keskusõ vanõmbtiidrü.
Kõivupuu Marju om sündünüq Mäepõru külän Harglõ kihlkunnan. 8. klassi lõpõt' tä Valga 1. Keskkoolin 1976. aastagal, Tarto 5. Keskkooli bioloogia-geograafia süväoppõga klassi 1979. aastagal. 1986. aastagal lõpõt' tä Tarto Ülikooli eesti keele erialal. 2002. aastagal kaits' tä doktoritüü surmakultuuri suundumuisist Võromaa matussõkumbidõ näütel.