cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Läti
Valitsõmisjaotus (2009-2021)
pisi|484x484px|Läti piirkunnaq Läti om jaet 110 piirkunnas (läti keelen novads) ja 9 vabariigi alaq käüväs liinas (republikas pilsētas), miä ei käüq määndsegiq piirkunna alaq.
Majandus
2014. aastaga 1. vahtsõaastakuu pääväl võeti Lätin tarvitusõlõ õuro.
Rahvastik
2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Läti elänikkunnast lätläisi 62,1%, vindläisi 26,9%, valgõvindläisi 3,3%, ukrainlaisi 2,2%, poolakõisi 2,2%, leedulaisi 1,2%, juutõ 0,3% nink mustlaisi 0,3%.
Lätläseq lõunaeesti ütlemiisin
"Ossi oinas, läti lammas, Tartu linna vorstivaras." - kuq es teredä.
"Lätläisi õks üldäs läti kopsu."
"Pikk ku Läti külä"
Välislingiq
Katõgooria:Õuruupa riigiq
14. joulukuu päiv
Välislingiq
Katõgooria:Joulukuu
Kähri mõisa
Kähri mõisa (sks. k. Heimadra) oll' riigimõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Põlva valla alal. Mõisa jaeti 18. aastagasaa keskel ärq Vana-Koiola mõisast. Kähri mõisa oll' kõik aig riigimõisa.
Tambijõgi
Tambijõgi om jõgi Räpinä kihlkunnan.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna jõõq
Usbekistan
Usbekistan, ammõtlidsõlt Usbekistani Vabariik, om riik Kesk-Aasian. Usbekistani pääliin om Taškent.
Hirmu (Moostõ)
Hirmu om külä Põlva kihlkunnan Moostõ vallan.
Usbekistan
Välislingiq
Katõgooria:Usbekistan Katõgooria:Aasia maaq Katõgooria:Aasia riigiq
Kodajärv
Kodajärv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
.ru
.ru om Vinnemaa internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
23. vahtsõaastakuu päiv
23. vahtsõaastakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 23. päiv.
Välislingiq
Katõgooria:Vahtsõaastakuu
.rs
.rs om Serbiä internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Sinike järv
Sinike järv om järv Urvastõ kihlkunnan Otõmpää vallan. Tä om üts Koorastõ järvist.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Perremärk
Perremärk om perre umandusõ tähüstäjä märk.
Perremärke om pruugit kalariisto, viläkottõ, rõividõ, põllotüüriisto jt. asjo ärq tähüstämises.
Perremärk oll' peritäv. Ku pereq jagosi lakja, perändedi põhitalo märk vähä muudõtult tütärtalõlõ.
11. põimukuu päiv
11. põimukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 223. päiv (liigaastagal 224. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Põimukuu
Tanioja
Tanioja om uja Räpinä kihlkunnan.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna jõõq
31. urbõkuu päiv
31. urbõkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 90. päiv (liigaastagal 91. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Urbõkuu
Rahvidõvaihõlinõ (laul)
Rahvidõvaihõlinõ vai Riikevaihõlinõ vai Internatsionaal om kõgõ kuulsamb kommunismi-anarkismi laul. Alguperälidseq prantsusõkeelidseq sõnaq kirot' Pottieri Eugène (1816-1887) aastagal 1871 ja viie Geyteri Pierre (1848-1932) aastagal 1888. Laul panti ümbre pall'odõhe kiilihe. Vinne keelen oll' taa Nõvvokogo Liido hümni iist aastagani 1944, ku taa asõmalõ tetti umaette Nõvvokogo Liido hümn.
Välislingiq
Katõgooria:Lauluq
Susirattaq
Susirattaq (vai Susivankri vai Soevankri vai Taivarattaq) om tähtkujo, miä suurõmbal jaol põh'apuulkeräst om aastak läbi nätäq. Susirattin om säidse tähte.
Katõgooria:Tähtkujoq
Nõna
200px|thumb|Tsia nõna Nõna om haisutundmisõ riist inemiisil ja eläjil. Läbi nõna käü viil ka hõngutõmbaminõ.
Kaeq viil
Katõgooria:Inemine
Talliin
Talliin vai Talin (eesti keelen Tallinn) om liin Põh'a-Eestin, Õdagumere Soomõ lahe Kopli ja Talliina kolga veeren. Talliin om Eesti pääliin ja Harjo maakunna valitsõmiskeskus. Talliinast hummogu puul om Jõelähtme, lõunõ puul Jüri nink õdagu puul Keila kihlkund.
2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Talliina elänikkunnast eestläisi 55,3%, vindläisi 36,8%, ukrainlaisi 2,9%, valgõvindläisi 1,6%, suumlaisi 0,5% nink juutõ 0,4%.
Talliinan eläväq võrokõsõq ommaq tennüq Tal'na Võro Seldsi.
Talliina aoluulinõ, inne taanlaisi ja s'akslaisi tulõkit pruugit nimi Kesoniemi om alalõ hoitunuq Lõunõ-Soomõn, kohe om muistitsõl aol Eestist rahvast elämä lännüq.
Lätteq
Katõgooria:Pääliinaq Katõgooria:Eesti liinaq Katõgooria:Õuruupa pääliinaq
Nipernaadi
Nipernaadi om Võro ansambli, miä muuhulgan om laulnuq võro- ja setokeelitsit rahvalikkõ ja rahvalaulõ.
Holvandi
Holvandi om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Kuulsambaq inemiseq
Holvandi külän om elänüq kunstnik Vahtra Jaan.
Ummamuudu (albom)
"Ummamuudu" om ansambli Ummamuudu edimäne albom, kon om 18 laulu võro, seto, eesti ja inglüse keelen. Albom om ilmunuq 1993. aastagal kaseti pääl. Kaseti edimädse poolõ pääl ommaq rahvaliguq ja rahvalauluq, tõsõ poolõ pääl ommaq hindä luuduq lauluq ja pilliluuq. Luuq ommaq lõksi püvvedüq 1993. a. suvõl Tarto stuudion "Heli jälg".
.rw
.rw om Rwanda internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Moldova
Moldova Vabariik (romaania/Republica Moldova) om Õuruupa riik.
Suurõsuu lumbiq
Suurõsuu lumbiq ommaq lumbiq Urvastõ kihlkunnan Otõmpää vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
24. vahtsõaastakuu päiv
24. vahtsõaastakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 24. päiv.
Välislingiq
Katõgooria:Vahtsõaastakuu
Vahtra Jaan
Vahtra Jaan (Jaan Vahtra, 1882-1947) oll' kunstnik, kirämiis, lehemiis ja kunstioppaja. Pall'oq timä pildiq ja jutuq näütäseq Võromaa külli, külärahvast ja Võromaa luudusõ illo.
Elokäük
Jaani esä oll' vaenõ käsitüüline ja talorentnik. Pereh pidi mito kõrda elopaika vaihtama. Jaan: "Miiqkaq kõnõldiq niguq santõgaq, kinkal olõ-iq ülepää õigust elläq". Jaan sündü 23. lehekuu pääväl 1882 Moostõ valla Kaarukülä Kitsõ talon, madalan olõkatussõgaq rihetarõn. Ku poiss oll' katsa-aastaganõ, koliti Koiola valda Holvandi küllä Kivijärve viirde. Sääl hoit' Jaan kolm suvvõ lehmi, lambit ja tsiko. Mõnõ ao peräst eleti Kiisa järve veeren Oro talon. 1893. aastagal, ku Jaan oll' 11 aastakka vana, naas' tä käümä Vanakülä vallakoolin, a suvõl käve iks kar'an. Edesi vei koolitii 1896. aastagal Räpinä kihlkunnakuuli.
Vahtra Jaani edimäidsis tüükotussis olliq vallakirotaja abi kotus Räpinäl ja Miiksen (1900-1901) nink oppaja kotuss Parapalon (1901-1902) ja Mõtstõn (1902-1909). Aastil 1909-1911 oll' tä aokiräniku kotus Viljandin "Viljandi Teataja" toimõndusõn.
1918. aastagal kutsuti Vahtra Jaan Võrolõ tsehkendämisoppajas. Kunstiakateemiä jäi lõpõtamaldaq nink Jaan tull' piimäkuun Peterburist Eestihe ärq. Tä oll' mitmõn koolin Võrol ja Tarton (muuhulgan "Pallasõn") tsehkendämisoppaja. "Pallasõn" opas' tä joonistamist, plakatijoonistamist, joonistusmetoodikat ja ornamentikat.
1923. aastagal sai Vahtra Jaanist toonadsõ Eesti kõgõ avangardsõmba kunstirühmitüse Eesti Kunstnikkudõ Rühmä asotajaliigõq. Tuud rühmä mõot' kõgõ inämb prantsusõ kubism ja konstruktivism. Nä tõiq maalikunsti geomeetriliidsile kujundidõlõ üles ehitet komposits'ooni, miä and' kunstiloomingulõ seenitsest ratsionaalsõmba alossõ. Rühm kõrrald' pall'o vällänäütüisi nii Eesti vähämbin liinon ku ka Tarton ja Talliinan.
1935. aastal jäi kunstnik pensionilõ nink oll' 1935–1940 kirästüse "Noor-Eesti" kunstilinõ konsultant. Samal aol tegel' tä ka raamatidõ kirotamisõ ja illustriirmisega. Tõsõ ilmasõa aigu elli tä Tarton ja Võromaal. Tä oll' Võro lehe "Tüürahva Elo" luuja 1944. aastagal ja päätoimõndaja 1945. aastaga urbõkuuni.
Vahtra Jaan kuuli 27. vahtsõaastakuu pääväl 1947 Võrol. Tä om matõt Põlva kalmuaida.
Kunst
Varajadsõn loomingun lei Vahtra Jaan Purvītisõ mõotusõl postimpressionistlikkõ maalõ (nt. "Räpinä veski", 1913). Kokkoputminõ Petrogradi kubofuturismigaq (1915, vällänäütüsel "Tramm V") muut' natüürmordõn ja maastigumaalõn käsitlüslaadi sünteesvämbäs ja vormi liigõndõdus. Võro aastagaq 1921-1924 olliq loomingulidsõlt viläkaq. Tuul aol valmis saanuq puulõikõq (mapp "Blanc et Noir", 1921, lõiganuq Palgi J.) ommaq jovvulidsõ deformats'ooni ja närvilidse rütmigaq. Peräst tuud muutuvaq kujondiq kubistlikumbas (puulõikidõ mapp "Konstruktiivseq rütmiq", 1924; maaliq "Poiss ja kitarr" ni "Daam ja laud", 1925).
1929 alanu perämädse loomaperioodi teossõq ommaq realistliguq (maaliq "Tarto kalaturg" (1933), "Väimälä maastik" (1946)). Maalõ koloriit om mahedamb ja kujotusviis luudusõperälidsemb, raamadupilte vorm om ütsikas'alikumb. 1930. aastagidõ lõpost pääle tekk' pall'o monotüüpijit. 1939 avald' opigu "Joonistamisõpetus".
Kirändüs
Kirotama naas' Vahtra Jaan aastasaa vaihtusõ aigu. Edimäne tekst ilmu trükün 1900. Timä luulõtuisi ja lühiproosat ni tõlkit vinne, s'aksa, soomõ jt. keelist ilmu aolehtin.
Vahtra Jaan ilokirändüsen
250px|thumb|Pilt näütemängost "Kuldnõ laiv" (Tilsi mõisa park, 26. põimukuu päiv 2007). Vahtra Jaani mäng Määri Andres.
Jaani 125. sünnüaastapääväs kirot' Villa Sirje näütemängo "Kuldnõ laiv" ("Kuldne laev"), midä Põlva Liina Harrastustiatri mänge 2007. aastaga suvõl Intsikurmun ja Tilsi mõisa pargin. Näütemäng näütäs Jaani nuurusaigu Põlva kihlkunnan.
Mõttit
Taivaskua ligidäl oll’ Eesti aigo üts puhvõt, midä kutsuti Villa Hortensia. Sääl miildü Ivaski Albertilõ, Vahtra Jaanilõ, Tuulingu Ennulõ ja Ploomi Elmolõ kokko saia. "Pääideoloogilõ" Vahtra Jaanilõ miildü üteldäq: viinavõtminõ ei kõlbaq mitte koskilõ, a väärt om mol’otaminõ taa ümbre!
Välislink
Vahtra Jaan Eesti biograafilidsõn andmõbaasin ISIK.
Kuuldminõ
Kuuldminõ om üts viiest meelest. Kuuldmisõ riistaq ommaq kõrvaq.
Ku helülainõq kõrva tulõvaq ja trumminaha külge putusõq, sõs mi kuulõ hellü. Kuuldmisõ närviq saatvaq sõs kuult helü tundmisõ edesi aiu poolõ. Et õigõ pall'o helülainit kõrva saas, om välimäne kõrv kausi viisi lag'a luud ja mi või helü kuuldmist viil suurõmbas tetäq, kui üte kuuldmisõ toro, miä pasuna ehk lehtre viisi tett om, peenikese otsaga kõrva panõmiq. Tuuläbi võimiq viil inämb helülainit kõrva juhataq, miä hääle suurõmbas ja selgembäs tege.
Rassõ kuuldminõ ja kõrvolda jäämine (kurdisjäämine) võivaq mitund viisi sündüdäq. Sagõhõhe tulõ rassõ kuuldminõ tuust, et kõrvasitta nii pall'o kõrva himmitses, et kuuldmisõ uus täüs saa topitus ja kinniq sulutas ja helülainõq trumminaha külge ei võiq küündüq. Om lugu nii, sõs või jo kõrraperäline kõrva puhastaminõ kuuldmisõ jälq selges tetäq. Ent ommaq kuigiviisi, kas sündümisest saaniq ehk mõnõ haigusõ läbi kõrva liikmekeseq sisemädsen kõrvan ärqrikkunuq, sõs kõrvolda ehk rassõ kuuldmisõgaq inemine inämb kõrva tervüst ei saaq ja piät kõrvolda jäämä ehk kasina kuuldmisõgaq rahul olõma.
Kirändüs
Katõgooria:Inemine
Ugandi
Ugandi vai Uandimaa (vai ka Ugala, Oandi, Uandi, Uhandi, Ugamaa; ladinakiilsen Henrigu Liivimaa aigraamatun Ugaunia, Ugania, Ungania, Ungaunia, mõnõn variandin ka Ug(g)annia, Ungannia; maa eläniguq ugalasõq Ugaunenses, Ugaunienses, Ugannenses, mõnõn variandin ka Ugganenses, Ungannenses; s'aksa keelen Ugaunien , Hugenhusen, Uggenhusen) om aoluulinõ maakund ni ugandi keele ja kultuuri ala Lõuna-Eestin.
Ugandit om mainit 13. aastagasaa algusõn innekõkkõ Henrigu Liivimaa aigraamatun, kon kirotadas maakunna hindä alaq hiitmisest – 1208. aastagal naanuq sõakäügiq Ugandihe lõppiq, ku uganlasõq sunniti Riia piiskopilõ ja Mõõgavelji ordulõ 1215. aastagal alaq andma. Päält tuud ommaq võõraq võimuq Ugandi peräst ummavaihõl tapõlnuq, maa om olnuq nii Novgorodi vürsti ku Taani käen. 1224. aastagal tetti Ugandi maiõ pääle Tarto piiskopkund.
Aolugu ni küündümine
Õdagumeresoomõ algkeele (minkast kasviq vällä võro, eesti, soomõ jpm keeleq) kõnõlõjaq tulleq Eesti maiõ pääle umbõs 3200–2800 aastakka tagasi. Lõunõhummogu-Eesti vai lõunõeesti kiil läts' tõisist kõnõlõjist kõgõ inne lakja, umbõs 2500-1800 aastakka tagasi. Tuust aost pääle oll'giq lõunõeesti kiil ja kultuur muust Eestist eräle.
Muistnõ Võromaa jäi vana Uandimaa maiõ pääle. Uandimaa ku suur' maakund jäi Peipsi ja Võrtsjärve vaihõlõ. Tähtsämbäq kotusõq olliq jo tuul aol Otõmpää ja Tarto. Setomaal om olnuq kõva Vana-Irboska kants'. Ugandimaa oll' küländ rikas kant'. Mõtsu ja soiõ vaihõl oll' külli, a oll' ka eräle elämiisi. Tetti sõõrdu ja hariti ka põlist põldu. Kõgõ vanõmb vili om tan olnuq kesev, a muinasao lõpu poolõ oll' jo rüäleib inemiisi päämine süük'. Kasvatõdi karja – Lõuna-Eestin olnuq rohkõmb tsiko ja lambit, a sõski ka lehmi ja hobõsit. Harilik elämine muinasao lõpu poolõ oll' jo riihetarõ, nii niguq noid ehitediq 19. aastagasaaniq. A muistidsõ ao rõivaq ja ehteq es olõq viil sukugiq noidõ Võromaa rahvarõividõ muudu, midä parhillaq laulupidol kandas.
S'aksa sõamahaq tulliq Uandimaalõ 1208. aastagal. Otõmpää kants' palotõdi maaha. Ku muistinõ Vabahussõda pääle nakas', käveq üle Võromaa kah võõraq väeq. Siin tapliq ja rööveq ni ristirüütliq, Leedu ratsavägi ku Vinne vürste sõameheq. Et Uandimaa ja Sakala olliq rikkaq maakunnaq, saadi hulga saaki. 1215. aastagas olliq taast maanukast ütesä kõrda vainlasõ väeq üle käünüq. Es olõkiq joudu kavvõmb vasta panda – rist'mine tull' vasta võttaq. Pääle Tarto kandsi häötämist 1224. aastagal oll' terveq Eesti, vällä arvat saarõq, võõra võimu käen. Et Lõuna-Eesti sai kõgõ rohkõmb kannahtaq, läts' võim pia tävveligult s'akslaisi kätte. Maarahva viil elon vanõmbaq pidiq umast võimust vallalõ ütlemä. S'aksol oll' siin kergemb hinnäst masma pandaq ku muial Eestin.
Hummogu puult hõimlasõq jäiq 11.–13. aastagasaal Vinne võimu ala – noist sai seto rahvakildakõnõ. Õdagu puult hõimlasõq võrokõsõq ja lõunatartlasõq elliq õks Uandimaal edesi. Usk, kombõq ja rõivaq ommaq näil aogaq tõõsõs saanuq, a kiil' om immespantavalt ütesugumanõ alalõ püsünüq.
Ugalasõq
Ugalanõ om võrokiilse ala pääl olnuq õks halva maigugaq nimi. Tuu om tähendanüq päämidselt inemist, kellel olõ-õi mutsu vai kiä om tige. Sõnatüvve uga- tähendüses om mõnikõrd peet 'loid, tümp'. Tuu või tähendäq, et ugalasõq olliq määnegi võõras rahvas. Tõõslt puult või jälq arvadaq, et ugalasõq ommaq nime saanuq vanavinne sõnast *ug, miä tähendäs lõunõkaart vai lõunõtuult.
Hummogu-Ugandi ala ja ka laembalt Hummogu-Eesti ala pääl levinüide laulõ seen ommaq ugalasõq tennü päämidselt kurja ja näid peetäs sõamiihis ja tiirüüvlis.
Om lõikusõlaul, kon hoiatadas vilälõikjit ugalaisi iist: „...otsan uutva ugalase, veeren vahtva venelase,
otsan orje uttetas, veeren verda valõtas.“
– Remmel, lk 158–159 Tõõsõn laulun kõnõldas "Uga rajal" or'as olõmisõst: „Olli orjan, käve karjan,
olli orjan Uga rajal...“
Uandimaa tähtsüs
Arvatas, et vanna Uandimaa perrä ommaq lätläseq naanuq kutsma Eestit – läti keelen om sjoo maa Igaunija.
Välislingiq
Katõgooria:Eesti muistidsõq maakunnaq
Kogrõjärv (Hatiku)
Kogrõjärv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
.sa
.sa om Saudi Araabia internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Lehm
Lehm om kodoelläi, imäne tõbras. Lehmi peetäs inämbüisi tuu jaos, et piimä saiaq.
Lehmä tiinüs kest keskmädselt 283 päivä.
Nuur lehm (kooni aastaganõ) om vask, 1-2 aastaganõ om hõhv, vanõmbidõ kotsilõ üteldäs joba lehm.
Lehmä maol om neli kambrõt, midä kutsutas
Lehmi nimeq Võromaal
Vanast panti Võromaal lehmile sääntsit nimmi: Maasik, Mooni, Roosi, Palmi, Lehvi, Lehik, Milla, Mausi, Kellu, Pühik, Mustik, Maas'o, Eesik, Tõõsik, Haavik, Kirsi, Juta, Luutsi, Toomi, Maara. Kiriväq lehmäq olliq inämbüisi Kiräseq, valgõ pääga lehmäq Päitsikuq, ku täht otsa iin, sõs Tähikuq.
Nime pandmisõ man võidi rehkendäq nädälipääväga, kuna lehm sündü. Ku Eesik, Tõõsik vai nii edesi oll' kar'an joba olõman, võidi iispäävä sündünüle vas'kalõ pandaq mõni tõnõ nimi E tähe päält, tõõsõpäävä sündünüle T tähe päält jne. Edimädse Eesti aigu lehmile inemiisi nimmi es pandaq. Kolhoosiaol, ku kar'aq olliq suurõmbaq, olliq lehmil numbrõq, a sõski pantivaq näile nimeq kah. Sõs panti joba inemisenimmi kah.
Lätteq
Katõgooria:Kodoeläjäq Katõgooria:Imetäjäq
Tilinge oja
Tilinge oja om uja Räpinä kihlkunnan.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna jõõq
Ungari
Ungari (ungari keelen Magyarország) om Kesk-Õuruupa riik. Timäst põh'a puul om Slovakkia, hummogu puul Ukraina ja Romaania, lõunõ puul Serbiä ja Horvaatia, lõunõdagu puul Sloveeniä ja õdagu puul Austria. Ungari pääliin ja kõgõ suurõmb liin om Budapest. Ungari om Õuruupa Liido, NATO, OECD ja Visegrádi Rühmä liigõq nink Schengeni-maa. Riigikiil om ungari kiil, miä kuulus soomõ-ugri kiili hulka ja miä om kõgõ inämb kõnõld mitte-indoõuruupa kiil Õuruupan.
Peräst Keldi (pääle 450 i.m.a.) ja Rooma (9 i.m.a. – u. 430 m.a.p.) aigo pand' Ungari riigile alossõ 9. aastagasaa lõpon valitsõja Árpád, kink pujapujapujapoig István krooniti Rooma paasti puult saadõdu krooniga aastagal 1000. Ungari Kuningriik kest' 946 aastakka ja tedä peeti mitmõl aol õdagomaa ütes kultuurikeskusõs. Pääle umbõs 150 aastaga pikkust (1541–1699) türkläisi valitsust osan Ungarin integreeriti Ungari Habsburgõ monarkiaga ja timäst sai Austria-Ungari katsikmonarkia (1867–1918) üts puul.
Ku Edimädse ilmasõani oll' Ungari suurriik, sõs pääle sõta kaot' tä Trianoni lepüngi perrä 70% umast territooriumist ja kolmandik ungarlaisist jäi välläpoolõ riigi piire. Tuud lepüngit pidäväq pall'oq ungarlasõq ülekohtudsõs. Peräst kuningriiki tull' fassistlik resiim ja pääle tuud kommunismi-aig (1947–1989). Tuu ao sisse jäi 1956. aastaga revoluts'uun. Alatõn 1989. aastagast om Ungari parlamentaarnõ vabariik.
Ungari om maailma 30 populaarsõmba roidõlustsihtmärgi hulgan. Ungarin käü aastagan 8-9 mill'onat roitõlõjat. Ungarin om maailma kõgõ suurõmb lämmä viiga kuupõ süstem ja suurusõ poolõst tõnõ lämmä viiga järv (Hévíz). Sääl om Kesk-Õuruupa kõgõ suurõmb järv Balaton ja Õuruupa kõgõ suurõmb luuduslinõ hainasmaa Hortobágy pusta.
Inne aastakka 895
Vana-Rooma vallut' Doonaust õdagu poolõ jääväq maaq ärq aastagidõ 35 ja 9 i.m.a. vaihõl. 9. aastagast i.m.a. 4. aastagasaa lõponi kuuluvaq nuuq maaq Rooma riigi ala ku Pannoonia nimeline provints. Sõs tulliq hunniq, kiä ehitiq üles võimsa riigi. Pääle hunnõ tulliq germaalasõq (ostrogoodiq, langobardiq ja gepiidiq) ja avaariq. 9. aastagasaa lõpon elliq Ungari alal slaavi rahvaq ja avaariq. Tuu maa kuulu Hummogu-Frangi riigi, edimädse Bulgaaria riigi ja Suur-Määrimaa ala.
Keskaignõ Ungari 895–1526
300px|thumb|left|Ungarlaisi rüüsteretkeq 10. aastagasaal 895. aastagal luudi Ungarin vürstiriik (Magyar Nagyfejedelemség) ku ungari hõimõ liit. Tuu riik tull' häste toimõ ja oll' sõalidsõlt nii tukõv, et sai tetäq rüüsteretki Konstatinoopolist Hispaaniani. 955. a. Lechi tapõlusõn (Augsburgi lähkon Lõunõ-S'aksamaal) saiq ungarlasõq lüvväq ja pääle tuud nääq umalt alalt inämb pall'o vällä es tüküq, vähämbält õdagu poolõ mitte.
Árpádi suku kuningaq
Aastagas 1006 oll' kuning István võimo tävveligult hindä kätte saanuq ja tä naas' ello viimä muudatuisi, et muuta Ungari feodaalriigis niguq õdagumaaq toona olliq. Ammõtligus as'aajamiskeeles sai ladina kiil ja tuu jäi nii 1844. aastagani. Kuning László I lajend' riigi piire Transilvaanian ja vallut' 1091. a. Horvaatia.
Kõgõ suurõmba võimoga ja kõgõ rikkamb Árpádi suku kuning oll' Béla III, kiä tiine aastaga joosul varandusõ, mink väärtüs oll' sama ku 23 tonnil puhtal hõpõl. Tuu oll' suurõmb ku prantsusõ kuninga sissetulõk (miä oll' 17 tonni kandin) ja kats' kõrda suurõmb ku inglüse kuninga sissetulõk.
Aastagil 1241–1242 rüüstässiq kuningriiki mongoliq-tatarlasõq. Toona elli Ungarin 2 mill'onat inemist ja noist kooni puul sai hukka kas vallutajidõ käe vai tõpi läbi. Kuning Béla IV lask' polovetsiq ja jaasiq (osseedi suku rahvas), kiä pagõsiq mongollõ, umalõ rahvast tühäs jäänüle maalõ. Aastagidõ joosul ommaq nääq ungarlaisi hulka tävvelidselt ärq sulandunuq.
Sõski es suudaq mongoliq ärq võtta kõvõmbit kivist kantsõ. Tuuperäst käsk' kuning Béla IV ehitäq sato kivist kantsõ ja kantsikõisi tuus juhus, ku mongoliq piässiq tagasi tulõma. Nääq tulliki Ungarihe tagasi 1286. aastagal. Teno vahtsilõ kivikandsõlõ ja vahtsõlõ taktikalõ (inämb rassin sõariiston rüütlit) nääq piätediq. Mongoli väeq lei Pesti lähkon tagasi kuning László IV vägi.
Härmä (Põlva)
Härmä om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Ungari
Valit kuningidõ aig
Árpádi suku kuningide valitsõmisõ lõpon aastagal 1301 jäi kuningavõim nõrgõmbas. Pääle laastavat interregnumi aigo (1301–1308) sai võimolõ edimäne Anjou suust kuning Charles I (Károly I). Timä esäpoolinõ vanaimä oll' kuning István V tütär. Tä lõi tagasi oligarhõst rivaaliq, kedä kutsuti "väiksis kuningis". Tõnõ Anjou suust Ungari kuning Lajos I (1342–1382) käve mitmõl edokal sõakäügil Leedust Lõunõ-Itaaliani (Napoli Kuningriigini) ja oll' ka Poola kuning aastagast 1370. Ku kuning Lajos I ilma poiga saamalda ärq kuuli, tulliq jälq segätseq aoq, miä lõppiq sõs, ku troonilõ sai Zsigmond (1387–1437), kinkast 1433 sai ka Pühä Rooma riigi keisri. Zsigmond oll' kah (eski mitond muudu) Árpádi kuningasuu perrätulõja.
Piibli sai ungari kiilde tõlgitus aastagas 1439. 1437 oll' poolõaastaganõ feodaalõ ja kerko vastanõ talorahvasõda Transilvaanian. Tuud kutsuti juhi perrä Budai Nagy Antali mässos ja tuu oll' kõvva mõotõt hussiitliidsist ideedest.
200px|thumb|left|Hunyadi Jánosilõ kuulunu loss Transilvaanian Väikost Transilvaania aadliperrest perit Hunyadi Jánosist sai teno tollõ, et tä oll' võimõkas palgasõaväeläsest päälik, riigi üts tähtsämp miis. Tä valiti regendis. Tä oll' võidokas ristisõdija Ottomani türkläisi vasta. Üts timä suurõmbit võitõ oll' Belgradi piiraminõ aastagal 1456.
Ungari perämäne keskaignõ tukõv kuning oll' renessansiaignõ kuning Hunyadi Mátyás (1458–1490), Hunyadi Jánosi poig. Timä valimisõga sai edimäst kõrda troonilõ aadlimiis, kinkal es olõq kuningaverd. Tä oll' edokas sõapäälik ja valgustõt kunstõ ja tiidüse sõbõr. Timä raamadukogo (Bibliotheca Corviniana) oll' 15. aastagasaa Õuruupan kõgõ suurõmb aoluukroonikidõ, filosoofiliidsi ja tiidüstöie kogo. Suurusõ poolõst oll' tuust iin õnnõ Vatikani raamadukogo. Raamadukogo om UNESCO maailmaperändi nimekirän. Lihtsäq inemiseq peiväq tedä õigladsõs valitsõjas, tuuperäst et tä kaits' noid rikkide ülekohto iist. Timä valitsõmisaol, aastagal 1479, lei ungari sõavägi purus Türgü ja Valahhia väeq Kenyérmező tapõlusõn. Välämaal saiq Ungarilt lüvväq Poola ja S'aksamaa kuningliguq sõaväeq Wrocławin. Mátyási palgasõavägi, midä kutsuti Ungari Mustas Armees, oll' tuu ao kotsilõ väega suur armee ja vallut' Austria ja Böömimaa mõnõq osaq.
Ungari nõrgõnõminõ
Kuning Mátyás kuuli nii, et täl es olõq säädüsliidsi poigõ. Vahtsõs kuningas sai ungari aristokraatõ toel poolakas Vladislaus II (ungariperätse nimega Ulászló) kiä valits' 1490–1516. Arvada, et aristokraadiq tahiq tedä tuuperäst, et Vladislausõl oll' veidüq mõjjo aristokraatõ üle. Ungari tähtsüs võrrõldõn tõisi riikega kahasi, poliitilinõ stabiilsus kattõ ja ütiskunna arõng jäi pidämä. Aastal 1514, ku Vladislaus II oll' joba vana ja nõrk, oll' Ungarin suur talorahva mäss, midä juhtõ Dózsa György. Tuu suruti aadlimiihi puult, kedä juhtõ Szapolyai János, julmalt maaha. Sääntsen segädüsen oll' türkläisil lihtsämp Ungarilõ kallalõ tullaq. Aastagal 1521 langõsi türkläisi kätte Nándorfehérvár (Belgradi ungariperäne nimi), Ungari kõgõ tugõvamb kants lõunõn. Protõstantismi tulõk lei suhtit riigi sisen viilgi inämp segi.
Türkläisi vallutusõq 1526–1699
250px|thumb|left|Türkläseq Ungarit rüüstämän 16. aastagasaal 200px|thumb|right|Naasõq Egeri liina kaitsman Pääle puulttõist aastagasata sõto Ungari ja tõisi riikega saiq türkläseq 1526. a. otsustava võido Mohácsi tapõlusõn, kon kuning Lajos II sai pagõdõn hukka. Keset poliitilist kaost valõq Ungari aadlimeheq kõrraga kats kuningat: Szapolyai Jánosi ja Ferdinand I Habsburgõ kuningasuust.
Ku türkläseq vallutiq 1541 Buda, sõs sai Ungari jaetus kolmõs tüküs ja nii jäi tuu 17. aastagasaa lõponi. Põh'aõdagujago, midä kutsuti Ungari Kuningriigis panti kokko Habsburgõ valduisiga, kiä valitsiq ku Ungari kuningaq. Hummogupoolitsõst jaost puulhindäperi riik, midä kutsuti Transilvaania vürstiriigis ja miä oll' kuigivõrd sõltuv türkläisist (ildampa Habsburgõst). Ungari keskosa (muuhulgan Buda) oll' türkläisi võimo all ja tuud kutsuti Buda Pašalikus.
Aastagal 1686 vallut' Pühä Liiga vägi, kon oll' üle 74 000 mehe mitmõst rahvast, Buda türkläisi käest tagasi. Aastagas 1718 vabastõdiq Ungari tävvelidselt türkläisi valitsusõ alt. Perämäne sõaretk Ungarihe tetti 1717 Osmannõ riigi vasallõ krimmitatarlaisi puult. Vastareformats'ooni käügin 17. aastagasaal muudõti suurõmb jago kuningriigist jälq tagasi katoliikligus.
18. aastagasaast Edimädse ilmasõani
150px|thumb|left|[[Rákóczi Ferenc II, miis, kiä juhtõ ungarlaisi mässo Habsburgõ vasta]] Aastagil 1703-1711 oll' suur Ungarin suur mäss Habsburgõ võimo vasta. Ungarlaisi juhtõ Rákóczi Ferenc II, kiä pääle Habsburgõ kukutamist 1707 Ónodi Riigipääväl võtt' sõaaos võimo ku Ungari vürst, a kiä võta-s Ungari kruuni ja kuningatiitlit. Sõda Habsburgõ impeeriumiga kest' 8-aastakka. Ungarlaisi (nn. kurutsidõ) sõavägi kaot' perämädse suurõ tapõlusõ Trencsénin 1708 aastagal.
Inemise nõna
Inemise nõna om inemise haisutundmisõ riist.
Ungari
Reformõ aig
Napoleoni sõto aol ja pääle tuud es kutsuta Ungari riigipäivä (Országgyűlés) aastakümnide joosul kokko. 1820-ndil oll' keisri sunnit riigipäävä kokko kutsma ja tuuga naas' pääle reformõ aig (1825–1848, ungari keelen: reformkor).
Inemise nõna
Nõna päälmäne jago om kõvast luust, alomanõ krõmpsluunõ; sisest om timä üte servil saisva vahesaina läbi kattõ jakko jaet; kummalgi jaol ehk nõnakoobal om kats lävve, tõnõ välän puul päälmätse moka kottal, tõnõ pää sisen, kurgun, moidõ oonõsuiõ ligi, miä kõrvost tulõvaq. Tuust sõs ka tulõ, et aivastõn as'aq, miä meil suun ommaq, nõnast vällä võivaq tullaq, ehk et tol, kinkal nõna verd juusk, verd ka suuhtõ tulõ.
Ungari
Reformõ aig
150px|thumb|right|[[Széchenyi István, "kõgõ suurõmb ungarlanõ"; tä annõt' uma üte aastaga sissetulõki tuu hääs, et luvvaq Ungari Tiidüisi Akadeemiä]] Széchenyi István, üts Ungari kõgõ välläpaistvamb riigimiis, sai arvo, et maad om hädäste vaja modõrnisiiri ja tä suut' tuu ka tõisilõ selges tetäq. Ungari parlament tull' jälq kokko 1825. a., et arotaq rahaküsümüisi. Tekkü liberaalnõ partei, miä naas' kaitsma talorahva huvvõ. Kossuthi Lajosist – tuu ao kuulsast aokiränigust – sai parlamendin tähtsä poliitilinõ juht. Kuigi Habsburgiq takistiq säädüisi vastavõtmist, miä pututiq inemise-, kodanigu- ja poliitiliidsi õiguisi, läts elo Ungarin kõvva edesi. Võimoq panniq mitmõq reformaatriq (Kossuthi Lajosi, Táncsicsi Mihály) vangi. 150px|thumb|right|Kossuthi Lajos
Inemise nõna
Sisest om nõna üte nahaga voodõrdõt, miä silmist alla tulõvidõ pisaridõ ja mitmõst näärmest vällähimmitsevä nõnalimo läbi alasi niiskõ saa hoiõtus. Tuud nahka nimitedäs haisutundmisõ nahas, tuuperäst et timä sisen om haisutundmisõ närv mitmõhõ harro lakja laotõt. As'ost, miä haisasõq ehk lõhnasõq, nõsõs alasi üts peenikene nägemäldä toss ehk tolmu pilv üles, miä õhon lakja lagonõs ja hõngu tõmmatõn nõnna tõmbamiq, kon noist väikeisist kibõnist, miä sääl haisutundmisõ naha külge putusõq, haisutundmisõ närv arvo saa, mis hais ehk lõhn om.
Ungari
Revoluts'uun ja vabahussõda
15. mahlakuu pääväl 1848 olliq Pestin ja Budan suurõq meeleavaldusõq. Sääl tulliq reformistiq vällä 12 nõudmisõga. Näide juhis olliq  president Kossuthi Lajos ja edimädses pääministres saanuq Batthyány Lajos. Habsburgiq kukutõdiq troonilt.
Inemise nõna
Lätteq
Katõgooria:Inemine
Ungari
Revoluts'uun ja vabahussõda
Habsburgist valitsõja ja timä abimeheq suudiq horvaadi, serbiä ja romaania talorahva Ungari valitsusõ vasta üles ässitäq, samal aol ku ungarlaisi toet' inämbüs slovakkõ, s'akslaisi, russiinõ ja juutõ nink pall'o poola, austria ja itaalia vabatahtlikkõ. 1849. a. hainakuun kuulut' Ungari parlament vällä maailma kõgõ edimädseq säädüseq rahvuisi ja veidembüisi õiguisi kotsilõ. Mitmõst rahvusõst inemiseq jovviq Ungari sõaväen väega korgidõ kotussidõ pääle.
Edimält Ungari sõavägi (Honvédség) võit' Austria väke. Et ungarlaisilõ vasta saiaq kuts' Austria keisri Franz Joseph I appi "Õuruupa sandarmi" Vinne keisri Nikolai I, kink väeq tulliki Ungarihe. Noilõ Görgey Artúri juhit Ungari väeq vasta es saaq ja nii pidiq nääq 1849. a. põimukuun alla andma. Austria sõaväe juhist von Haynau Julius Jacobist sai mõnõs kuus Ungari valitsõja ja timä käsol hukati 1849. a. rehekuun Aradi liinan nn. 13 Aradi märtrit (nuuq olliq Ungari sõaväe juhiq) ja pääministre Batthyány. Kossuthi Lajos pagõsi välämaalõ.
Mul meeldivad banaanid
"Mul meeldivad banaanid" om ansambli Nipernaadi albom, kon om 19 laulu, noist osaq võro ja setokeelidseq rahvaliguq ja rahvalauluq. Albom om ilmunuq 1993. aastagal kaseti pääl. Välläandja om Tallinna Helikassetitehas.
Tüüstüs
Tüüstüs om laembalt võttõn egäsugumadsõq äriq, miä määntsegi ütidse meetodi perrä kassu loovaq, nigu näütüses muusigatüüstüs, autotüüstüs vai metalitüüstüs.
Ungari
Austria-Ungari 1867–1918
250px|thumb|left|Austria-Ungari. Ungari om märgit hellembä rohilidsõga. Et Austrial oll' mitmit probleeme ja timä sõavägi sai suuri kaotuisi, oll' Austria sunnit ungarlaisiga kõnõluisi pidämä. Noidõ tulõmusõl saadi luudi 1867. a. Austria-Ungari katsikmonarkia. Tuu riik oll' Õuruupan suurusõ poolõst tõnõ pääle Vinnemaad, rahvaarvo poolõst kolmas (pääle Vinnemaad ja S'aksamaad). Riigil oll' kats parlamenti, kats pääliina, a ütine välispoliitiga ja sõavägi. Majanduslisdõlt oll' Austria-Ungari tolliliit. Vana Ungari põhisäädüs panti jälq massma ja Franz Joseph I krooniti Ungari kuningas.
Tüüstüs
Kaeq viil
Katõgooria:Tüüstüs
Ungari
Austria-Ungari 1867–1918
S'ool aol oll' majandusõ arõng Ungarin kipõ. Kuigi 1890. aastagani oll' Ungari päämädselt põllumajandusmaa, sai täst 20. aastagasaa alostusõs küländ modernne ja industrialiseerit maa. Aastagal 1873 sai vanast pääliinast Budast, Óbudast ja Pestist ammõtlidsõlt üts liin, midä kutsutas Budapestis.
.sb
.sb om Saalomoni saari internetitunnus.
Ungari
Austria-Ungari 1867–1918
Teknoloogilidsõq muutusõq anniq huugu industrialisiirmisele ja liinastumisõlõ. Aovaihõn 1870-1913 kasvi SKT inemise kotsilõ Austria-Ungarin keskmädselt 1,45% aastagan. Ungarikeelitsen jaon oll' kasv viil kipõmb. Sääne kasv oll' võrrõldõn tõisi Õuruupa riikega peris hää. Luudi mitmit vahtsit administratiivsüstemi instituts'uunõ.
.sb
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Ungari
Edimäne ilmasõda 1914–1918
200px|thumb|Ungarlaisi ehitet sõalaiv SMS Szent István Edimädsen ilmasõan Pääle Franz Ferdinandi tapmist Sarajevon püüd' pääministre Tisza István ja timä valitsus ärq hoita sõa vallalõpäsemist, a paraku lätsiq diplomaatilidsõq pingutusõq vett vidämä. Ungari valitsus oll' ainukõnõ valitsus Õuruupan, miä taht' sõta ärq hoita.
Austria-Ungari võtt' Edimädsen ilmasõan sõaväkke 9 mill'onat sõamiist, noist 4 mill'onat Ungari Kuningriigist. Näidega ütel poolõl (nn. Keskriike hulgan) olliq viil S'aksamaa, Bulgaaria ja Türgü. Keskriigiq vallutiq Serbiä. Tuu pääle kuulut' Romaania Keskliidolõ sõa. Keskliit vallut' Lõunõ-Romaania ja Romaania pääliina Bukaresti. Aastagal 1916 kuuli Austria-Ungari keisri Franz Joseph ja vahtsõnõ valitsõja Karl I oll' sõa vasta. Suurõ vaivaga leiq Keskriigiq tagasi Vinne Keisririigi pääletungi.
Türkmenistan
Välislingiq
Katõgooria:Türkmenistan Katõgooria:Aasia maaq Katõgooria:Aasia riigiq
Ungari
Katõ ilmasõa vaihõl
250px|thumb|left|Trianoni lepüngiga kaot' Ungari 72% umast territooriumist. Punatsõga ommaq märgitüq ungarlaisi inämbüsega alaq, miä jäiväq välläpoolõ Ungari riigi piire. 1918. aastagal Budapestin toimunu nn. Astrarevoluts'ooni tulõmusõl sai pääministres ja ildampa edimädse Ungari vabariigi presidendis Károlyi Mihály. Károlyi käsk' Ungari sõaväel kõik sõariistaq ärq võtta, nii jäi Ungari tävvelidselt kaitsõlda.
Romaania võtt' hindä kontrolli ala Transilvaania ja tõsõq Hummogu-Ungari alaq, Tšekoslovakkia võtt' hindä kontrolli ala põh'apoolitsõq alaq nink Serbiä ja Prantsusmaa ütisarmee lõunõpoolitsõq alaq. Okupeerit aladõlõ jäi ka sääntsit piirkundõ, kon ungarlasõq olliq inämbüsen. Antant tugõsi noidõ aladõ annõktiirmist tõisi riike külge.
1919. aastaga urbõkuun saiq Ungarin võimolõ kommunistiq. Mahlakuun kuulut' Kuning Béla vällä Ungari Nõvvokogo Vabariigi. Kuni valitsus es kestäq sõski kuigi kavva, huulmalda tuust, et Tšekoslovakkia armee vasta olti timä aol edokaq.
150px|thumb|[[Horthy Miklós, Ungari regent (1920-1944)]] 4. piimäkuu pääväl 1920 sõlmit Trianoni raholepüngiga panti paika Ungari vahtsõq piiriq. Ungari kaot' 71% umast territooriumist ja 66% umast rahvastikust. Umbõs kolmandik ungarlaisist (3,4 mill'onat 10-st) jäi elämä välläpoolõ vahtsit Ungari piire. Ungari jäi ilma tüüstüse tuurainõst ja ainugõsõst meresadamast Fiumest (s'oo ilma aigo Rijeka). Lepüngi muutminõ sai Ungari jaos päämädses poliitilidsõs küsümüses. Mõnõq tahiq tagasi tetäq kuningriigi piire, tõsõq õnnõ saiaq Ungarilõ tagasi ungarlaisi inämbüsega maid.
1920. aastaga vahtsõaastakuun valiti admiral Horthy Miklós regendis ja nii sai Ungarist formaalsõlt monarkia. Kuningriiki Ungarist sõski inämb es saaq ja Horthy valits' kooni 16. rehekuu pääväni 1944. Ungari oll' parlamentaarnõ demokraatlik riik, a pääle 1932. aastakka muutu autokraatlikumbas.
Tõnõ ilmasõda
Sõda häöt' üle 60% Ungari majandusõst ja väega hulka inemiisi sai hukka. Sõa lõpon tapõti, vägistediq vai kiudutõdiq sunnitüüle umbõs puul mill'onat ungarlast. Tuud teiq tšehhiq-slovakiq, serbläseq ja Nõvvokogo Liido väeq.
13. radokuu pääväl 1945 and' pääliin Budapest tingimüisi säädmäldä alla. Tšekoslovakkia presidendi Beneši Edvardi ja Stalini Jossifi sõlmit lepüngi perrä naati Tšehhoslovakkiast ungarlaisi ja Ungarist slovakkõ vällä saatma. 250 000 s'akslast saadõti Potsdami Protokolli artikli XIII S'aksamaalõ. Maaq, miä Ungari sõa käügin hindä valdustõ tagasi sai kaot' tä jälq 1947. a. sõlmit Pariisi raholepüngiga.
Kommunismi-aig 1947–1989
Sõa lõpon vallutiq Nõvvokogo Liido väeq Ungari ja Ungarist sai Nõvvokogo Liido kommunistlik satelliitriik. Arvatas, et umbõs 2000 inemist tapõti ja üle 100 000 panti vangi. Haritlaisi ja demokraatia-tahtjit naati tkan kiusama. Umbõs 600 000 ungarlast kiudutõdiq Nõvvokogo Liido tüülaagridõhõ, noist vähämbält 200 000 kuuli sääl.
Ungari riigipää Rákosi kulut' rahha sõaväe ja reparats'uunõ massmisõ pääle, samal aol ku inemiisi eol oll' väega kehv. Rahvas olõ-õs timä valitsõmisõga sukugi rahol nink tuu vei 1956. aastaga revoluts'oonini. Tuu käügin ütel Ungari aotidsõlt vallalõ Varssavi Paktist ja pääministre Nagy Imre tekk' tagasi mitmõparteisüstemi. Mitmõl puul Ungarin tulistiq ja tapiq KGB-lasõq ja Ungari salapolitseiniguq rahomiilsit meeleavaldajit.
Revoluts'onääriq võitliq Budapestin Nõvvokogo Armee ja Ungari salapolitsei (ÁVH) vasta. Umbõs 3000 ungarlast võitliq Nõvvokogo tankõ vasta Molotovi kokteile ja automaatpüstolidõga. Nõvvokogo väeq kanniq suuri kaotuisi ja 30. rehekuu pääväl tõmmati Nõvvokogo väeq Budapestist vällä maal asovihe garnisonehe.
4. märtekuu pääväl 1956 tulliq Nõvvokogo väeq 150 000 mehe ja 2500 tankiga kätte massma, noilõ inämb vasta es saiaq. Revoluts'ooni käügin tapõti umbõs 20 000 ungarlast. Umbõs veeränd mill'onat inemist pagõsi Ungarist tuu lühko ao joosul, ku piiriq olliq vallalõ.
Pääle revoluts'ooni maahasurumist sai Ungari pääministres Kádári János, kiä juhtõ Ungari Sotsialistlikku Tüülisparteid. Kádár juhtõ võitlust revoluts'onääre vasta. 21 600 vabahusvõitlõjat panti vangi ja 400 tapõti. Legaalnõ pääministre Nagy Imre mõistõti surma.
Kádár muut' majandusõ planiirmise prioriteete. Tarbõkaupa ja söögikraami toodõti inämb ja militaartoodangut kahandõdiq üte kümnendikuni tuust, miä oll' inne revoluts'uuni. 1968. a. võeti tarvitusõlõ niinimitet vahtsõnõ majandusmekanism - majanduspoliitiga, miä sisald' turumajandusõ elemente. 1960.-ndist 1980.-ndide lõponi kutsuti Ungarit satiirilidsõlt kõgõ õnnõligumbas barakis Hummogublokin. Teno küländ korgõlõ elostandardilõ, veitse vabambalõ majandusõlõ ja aokirändüsele ja suurõmbilõ reismisvõimaluisilõ peeti Ungarit Külmä Sõa aigo ütes parõmbas maas Hummogu-Õuruupan, kon elläq.
Pääle 1989. aastakka
1988. a. piimäkuun oll' 30 000 osavõtjaga meeleavaldus Romaania kommunistligu valitsusõ plaani vasta häötäq Transilvaanian ungari külli. 1989. a. urbõkuun kuulut' Ungari valitsus pääle aastakümnit 1848. a. revoluts'ooni aastapäävä jälq riigipühäs. Meeleavaldusõlõ Budapestin tull' üle 75 000 inemise. Pääministre Grószi Károly sai Moskvan kokko Gorbatšovi Mihhailiga, kiä olõ-õs tuu vasta, ku Ungarihe tetäq mitmõparteisüstem ja lubasi, et Nõvvokogo Liit ei sekä hinnäst Ungari asjohe vaihhõlõ. Oposits'uun ja valitsus naksiq pidämä kõnõluisi, et viiäq sisse mitmõparteiline demokraatia ja turumajandus. Lehekuun naas' Ungari maaha võtma okastraataido Austria piiri pääl.
Piimäkuun matõti ümbre umaaignõ pääministre Nagy Imre, kiä tapõti pääle 1956. a. revoluts'uuni. Tuu tõi Kangõlaisi Platsi pääle kokko 250 000 inemist. Perämäne kõnõlõja, 26-aastaganõ Orbáni Viktor, kuts' Nõvokogo Liido väki üles Ungarist vällä minemä. Süküskuun kuulut' välisministre Horni Gyula, et Hummogu-S'aksamaa pagulaisi saadõta-iq inämb tagasi, a lubatas näil minnäq Õdago-Õuruupa maiõhe. Tuu pääle tekkünü pagulaisi vuul muut' kipõmbas Berliini müürü lammutamisõ. 23. rehekuu pääväl kuulut' president Szűrösi Mátyás Ungari vabariigis.
1990. aastaga urbõkuun olliq Ungarin vabaq valimisõq. Ungari Sotsialistlik Tüülispartei muut' umma nimme ja tuust sai Ungari Sotsialistlik Partei. Nääq võtiq vasta vahtsõ programmi, kon taotliq sotsiaalsõt demokraatiat ja vabaturu majandust. Valimisõq võit' Ungari Demokraatlik Foorum, miä nõud' samm-sammolist üleminekit kapitalismilõ. Liberaalnõ Vapo Demokraatõ Allianss, miä nõud' pall'o kipõmbit muutuisi, tull' tõsõs ja Sotsialistlik Partei jäi näist kavvõlõ maaha. Perämädseq Nõvvokogo Liido väeq viidi Ungarist vällä 1991. a. piimäkuun.
Kõik kolm päämäst parteid tahiq majandusõ liberalisiirmist ja parõmbat läbisaamist Õdago-Õuruupaga. 1998. a. alost' Õuruupa Liit kõnõluisi, et Ungarit liikmõs võtta. 1999. aastagal sai Ungari NATO liikmõs. 2003. a. referendumil and' 85% helü tuu puult, et Õuruupa Liido liikmõs saiaq. Tuu juhtu 1. lehekuu pääväl 2004.
Valitsõmisjaotus
thumb|300px|Ungari maakunnaq
Ungari om jaotõt pääliinas (Budapest), 19 maakunnas (megye) ja 24 maakunna õiguisiga liinas (megyei jogú város).
Välislingiq
Katõgooria:Õuruupa riigiq Katõgooria:Ungari
Konnalomp
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Põlva kalmuaid
Põlva kalmuaid vai Põlva kalmistu vai Põlva matus om Põlva kihlkunna kõgõ tähtsämp kalmuaid. Tä om Põlva liina keskosan Orajõõ ürgoro nõlva pääl. Kalmuaial om jõõ puul kats uhkõt savikivvest värehtit, miä ommaq ehitedüq 1907. a. Ruumipuudusõ peräst matõtas perämädsel aol Põlva kihlkunna inemiisi rohkõmb 1990. aastagil tettühe vahtsõhõ Rosma kalmuaida.
Kuulsambist inemiisist ommaq Põlva kalmuaida matõduq:
Lodi (kala)
thumb|200px|right|Lod'akala
Põlva kalmuaid
Rahvajutt
Uma sõsara Annõ käest om Hurda Jakob üles kirotanuq sääntse jutu. ''Põlva matuse takah om üts raha-keldre. Kui Jaanipäivä ööse keriko taga nulkmatsest aknast, naiste poole päält, vahit, sis näet kelrde usse ja piida ärä ja saat teedä, kos kotal vara-keldre sais ja võit sis raha kätte saija. Ent vahtma peäp inemine läbi musta täko taoste, muido ei näe.''
Välislink
Katõgooria:Võromaa Katõgooria:Kalmuaiaq
Lodi (kala)
Võromaal löüdüs näid näütüses Tamula järven ja Ah'a jõõn.
Katõgooria:Kalaq
Tapusuu lump
Tapusuu lump om lump Urvastõ kihlkunnan Otõmpää vallan.
12. põimukuu päiv
12. põimukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 224. päiv (liigaastagal 225. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Põimukuu
.sc
.sc om Seišelle internetitunnus.
Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Toolamaa oja
Toolamaa oja om uja Räpinä kihlkunnan. Tä nakkas pääle Miilva järvest ja juusk kur'a poolõ päält Võhandu jõkkõ paigan, kost Võhandu suuni om 23,5 km.
Katõgooria:Räpinä kihlkunna jõõq
1. mahlakuu päiv
1. mahlakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 91. päiv (liigaastagal 92. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Mahlakuu
Island
Islandi Vabariik (islandi keelen Lýðveldið Ísland) om saarõriik Atlandi suurõmere põh'aosan, õkvalt põh'apuulsõ nabajoonõ lõunapoolõl. Island om pindala poolõse veidükese rohkõmb kuq katõ Eesti suurunõ, rahva hulga ja tihehüse poolõst selgehe kõgõ vähämb Põh'amaa. Islandi pääliin Reykjavík, kon eläs umbõs kolmasjago Islandi rahvast, om maailma kõgõ põh'apooolidsõmb hindäperi olõva riigi pääliin.
Saarõ pääl om aktiivnõ vulkaanipurskminõ: geisriq, kuumaq lätteq ja korgõq tulõmäeq. Luudus om muust Õuruupast väega erimuudu ja pia viläldäq.
Islandi kõgõ suurõmb tululäteq om turism.
Saarõ pääle minek
9. aastagasaal tull' saarõ pääle inemiisi Skandinaaviast, aq om arvat, et jo inne tuud oll' sääl iiri munkõ elondus. Iiri läteq aastagast 825 kirotas, et mungaq olliq suvõl elänüq saarõ pääl, mink nimi oll' Thule, midä om peet nii Islandis ku ka Saarõmaas. Þorgilssoni Ari 1122–1133 kirotõt "Islandilaisi raamatun" om kirän, et saarõ edimädseq eläniguq oll'iq Arnarsoni Ingólfur ja timä naanõ Hallveig, kiä ehitiq uma talokotussõ Reykjavíki aastagal 874. Tuupääle pagõsiq keldi (iiri) mungaq säält ärq – nä es tahaq Skandinaavia paganidõga üten elläq. Arkeoloogiliidsi löüdmiisi inemiisist inne skandinaavialaisi siski ei olõq.
Päält tuud naksi inemiisi manoq tulõma päämidselt Norrast, a tull' ka muialt, kon viikingiq ell'iq – Iirimaalt, Sotimaalt, Briti saari päält. Nuuq võtiq jälq umaq keldi naasõq ja or'aq üten. Norrast ärq pagõmisõ põhjusõs om peet näütüses Harald Ilosahiussõ hirmuvalitsõmist. Umbõs 60 aastaga oll'iq inemiseq egäl puul, kon oll' kõlvolinõ – kon midägi kasvi. Parõmbaq maaq oll'iq orgõ seen ja saarõ lõunõosa pääl. Pall'o noid, kiä lõuna puult tulliq, olliq Islandi kliiman väega pettünüq. Tuust kõnõlõsõq kotusõnimõq, miä nakkasõ pääle sõnaga kaldr 'külm'. Aastagal 1095 tettül rahvalugõmisõl Islandil oll' inemiisi umbõs 70 000 – 75 000.
Islandi esiqsaisminõ keskaol
pisi|245x245px|[[Þingvellir, kotus, kon Alþing kokko saiõ]] Kogo Islandi ütine valitsus, maailma edimädses peet rahva iistsaisuskogo vai parlament Alþing, luudi aastagal 930. Aastagal 1000 Allting otsust' et Island võtt vasta ristuuso. Nuuq, kiä tõisi jumalit kumardiq, võisiq tuud edesi tetäq.
Esiqsaisval Islandil oll' algõlinõ esiqvalitsussüsteem. Vabaq talopojaq võisiq tetäq kokkoleppit, mink rikmisõ iist oll' määrät veritaso. 13. aastagasaal tahtsõq mõnõq suuq võimu hindä kätte saiaq, nii kutstaski aiga 1220–1260 "Sturlungõ aos". Sturlungõ saagaq kõnõlõsõq vägivallast ja taplõmisõst, miä tuul aol sündü. 13. aastagasaal häitsnüq saagakirändüs om ka õuruupa mõõdupuiõ perrä ainulinõ ja esiqmuudu, saagasit om peet Islandi kultuuri kõgõ tähtsämbäs osas.
Norra riigi aig
Aastagil 1262–1264 oll'i islandlasõq kodosõast väsünüq ja olliq tuuga peri, et Haakon IV võtnuq saarõ Norra alaq. Nii naaś ka Islandil masma Norra säädüs ja valitsõmisviis. Tuuga lõppi ka viikingiaignõ ütiskunna toimiminõ.
14. aastagasaal alanuq väiku ijäaig, miä hävit' skandinaavialaisi elondusõ Gröönimaalt, oll' kõva lüük ka Islandilõ. 1402–1404 ja 1494–1494 naaś lakja lagonõma katsk, miä tapp' poolõ saarõ rahvast maaha. Tuud oll' tundaq viil 18. aastagasaa lõpun, ku rahvast oll' õks viil vähämb ku 14. aastagasaa algusõn. Island oll' Norra all aastaganiq 1814, kooniq Taani ja Norra kuningkunnaq lüüdi lakja ja Island jäi Taani alaq.
Taani riigi aig
1843. aastagal luudi vahtsõst uma parlament Alþing. 1873. aastagal Island sai uma põhisäädüse ja 1874 piirät hindäperi olõmisõ, 1904 hindävalitsõmisõ ja 1. joulukuu pääväl 1918 Islandist tull' hindäperi kuningkund personaalunioonin Taaniga. Ütisus Taaniga lõppi tõsõ ilmasõa aol, ku Taani vallutiq s'akslasõq ja Islandi vallutiq liitläseq. Pääle sõta Islandist sai rahvahääletüsega hindäperi riik.
Poliitiga
Islandi parlamendin Alþingin om 63 liigõnd, kiä valitas sinnäq nelläs aastagas. Põrõld om pääministri Katrín Jakobsdóttir, ku timä Rohilidsõq saiõ ütes valitsusliido liikmõs.
Luudus
Kõgõ korgõmbaq mäeq ommaq üle 2000 meetri korgõq. Islandi kõgõ korgõmb kotus om Vatnajökulli ijäkotussõ pääl Hvannadalshnúkur (2110 m). Maa rannal om pia egäl puul fjordõ ja merenulgõst. Mitmõn paigan müürüsainaq kasusõq järekõrran õkva merest. Rannajuunt om Islandil kokko 4970 km.
Eläjäq
Ku Islandilõ mindi, es olõq sääl tõisi nisaliisi kui ijärebäsit. Inemisega tulliq üten ka hiireq ja rotiq. Norrast tuudi üten ka põh'apõdraq, nää eläseq seo ilma aigu mõtsikult inemisest putmaldaq Hummogu-Islandi korgõndikõ pääl. Luundustõ om tuud ka hulga minke, kiä inemiisi mant puurõst är pagõsiq. Islandi vii seen eläs 17 valaskalla liiki ja mitmit hülgeliikõ. Kõgõ hariligumbaq kodoeläjäq ommaq tõpraq, lambaq ja hobõsõq.
Islandi perisluudus, miä oll' sääl jo inne inemise tulõkit, oll' tsirgurohkõ. Islandilt om löüt umbõs 300 tsirguliiki. Mere- ja viitsirguq ni nepiq ommaq kõgõ hariligumbaq Islandi tsirgurühmäq. Meretsirgõst eläaseq Islandil näütüses ijätormitsirk, randtiir, lunn, põh'asikusk, alk ja suula. Island om Õuruupa viitsirkõ kõgõ tähtsämb pesitelemiskotus. Mutikit Islandil om löüt umbõs 800 liiki, päämädselt ommaq naaq mardigaq ja hüürläseq. Tsibiläisist Islandil om õnnõ koiq ja üütsibiläseq. Islandi jõki seen om lõhekalla ja paaliat, järvi ja ojjõ seen om harju ja eherüst. Islandi siseviikogun või viil löüdäq ka angõrjat ja ogalikku. Ütśki näist ei olõq tegeligust siseviikala, naaq ommaq merekalaq, kiä ommaq makõ viiga säädünüq.
Sooladsõ vii kallo om löüt 293 liiki. Tähtsämbäq sügävä mere kalaq omma tursk, piksa, meriahhun ja saida. Päälüsviikallost ommaq tähtsäq heeringäq ja meretint. Näide saak om egä aastak esiqsugumanõ.
Islandil om arõnõnuq uma hobõsõsort, Islandi hopõn. Islandi hopõn om olluq saarõ inemiisile läbi aoluu väega tähtsä ja tarvilinõ. Tõvvopuhtusõ peräst ei toheq Islandilõ muialt hobõsit tuvvaq, a ku tahat, võit näid säält ärq viiäq. Islandi hobõsit om viid ümbe ilma egäle poolõ lakja.
Rahvastik
Islandil elli 2017. aastaga vahtsõaastakuul 338 349 inemist, näist 216 878 Suur-Reykjavíki piirkunnan ümbre pääliina.
Islandilõ om viimädsel aol Hummogu-Õuruupast pall'o rahvast lännüq, päämidselt Poolast ja Leedust. Kõigist elänikest om Islandist välänpuul sündünüq 20 957 inemist (6,59%).
Islandil ei pruugita väärnimmi, inemise tõnõ nimi om matronüüm vai patronüüm (imä- vai esänimi), näütüses Þor Björgólfsson 'Þor Björgólfi poig'.
Kiil ja kultuur
Islandil kõnõldas islandi kiilt, miä om täämbädsel pääväl kõnõldavist põh'amaa keelist kõgõ lähkümb vanapõh'a keelele ja püsünü üsna muutumaldaq 12. aastagasaast pääle. Näil ommaq ka alalõ vanaperälidseq helüq Þ ja ð.
Islandi edda ja skaldi esindaseq kõgõ kõvõmbat keskao kirändüst Õuruupan. Skaldi kõnõl’ vürste tegemiisist. Luulõtajaq vai skaldiq esitäseq noid huuvkunnin, pidon ja matussil.
Lätteq
Evans, Andrew: Iceland. Bradt Travel Guides, 2008. ISBN 9781841622156. Google'i raamaduq. Pruugit 31.10.2021. (inglüse keelen) Katõgooria:Island Katõgooria:Õuruupa riigiq
Rõugõ kihlkunna küläq
Rõugõ kihlkunna külli nimekiri lugõ üles Rõugõ kihlkunna küläq.
A H J K L M N O P R S T U V Ö
Kaeq viil
Hargla - Kanepi - Karula - Põlva - Rõugõ - Räpinä - Urvastõ - Vahtsõliina
Haisutundminõ
Haisutundminõ om üts viiest meelest. Haisutundmisõ riist om nõna.
As'ost, miä haisasõq ehk lõhnasõq, nõsõs alasi üts peenikene nägemäldä toss ehk tolmu pilv üles, miä õhon lakja lagonõs ja hõngu tõmmatõn nõnna tõmbamiq, kon noist väikeisist kibõnist, miä sääl haisutundmisõ naha külge putusõq, haisutundmisõ närv arvo saa, mis hais ehk lõhn om.