cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kõivupuu Marju
Marjul om kats poiga: Kõivupuu Kaarli (Kaarel Kõivupuu, sündünüq 1987, rahvamuusik) ja Torbi Martin (Martin Torp, sündünüq 2000).
Looming
Katõgooria:Eesti folkloristiq Katõgooria:Võromaa inemiseq
Kaika suvõülikuul 2014 Osulan
Riidi, 8. põimukuu päiv
13.00 Lõunasüük
14.00 Suvõülikooli vallalõtegemine koolimaja man.
Marimaa
Marimaa ehk Mari Eli Vabariik om Vinnemaa võimu alonõ vabariik Volga föderaalringkunnan.
Kaika suvõülikuul 2014 Osulan
Riidi, 8. põimukuu päiv
15.00–19.00 Loenguq Osula koolimajan:
Marimaa
Marimaa suurõmbaq liinaq ommaq Joškar-Ola, Kozmodemjansk (mäemari keeleh Tsikmä), Volžsk.
Kaika suvõülikuul 2014 Osulan
Riidi, 8. põimukuu päiv
18.45 Õdagusüük koolimajan.
Marimaa
Marimaa ammõtliguq keeleq ommaq vinne, mäemari ja niidümari kiil.
Kaeq viil
Katõgooria:Marimaa Katõgooria:Õuruupa maaq
Kaika suvõülikuul 2014 Osulan
Riidi, 8. põimukuu päiv
Välän:
19.15 Kihäkultuuri tiidüskunna edimädse päävä eksam: õdagunõ võigõlus. Vidä Contra.
Matthissoni Otto Gustav
Matthissoni Otto Gustav (Otto Gustav Matthisson, 1869–1933) oll' pikäaignõ Põlva kogodusõ köstre, kihlkunnakooli juhataja ja seldsitegeläne.
Kaika suvõülikuul 2014 Osulan
Riidi, 8. põimukuu päiv
Koolimajan:
Matthissoni Otto Gustav
Elokäük
Otto Gustav sai algharidusõ koton umalt esält. Sõs oppõ mõnõ aastaga Hugo Treffneri gümnaasiumin Tarton. Aastagil 1886-1890 oppõ tä Valgan J. Cimze seminärin köstre ja usuoppaja ammõtit. Suvitsõl vaihõaol 1889 oppõ tä Viljandin ka kihlkunnakooli kuulmeistres. Aastagast 1890 tüüt' tä Põlvan esä man abiköstren ja kuulmeistren. 1897-1930 oll' tä kuulmeistre ja Põlva kogodusõ köstre.
Kaika suvõülikuul 2014 Osulan
Riidi, 8. põimukuu päiv
20.00 Vahtsidõ välläandidõ tutvustus. Kaplinski Jaani "Mõtsa ja tagasi", Saarõ Evari "Kõnõla mõtsan mädänü puuga" jt.
21.00 Lindmetsa Harri plaadi tutvustus. Tandsuklubi üten Osula rahvatandsjidõga. Juhatas ja oppas Lepassoni Kadri.
Matthissoni Otto Gustav
Kirändüs
Katõgooria:Võromaa inemiseq
Kaika suvõülikuul 2014 Osulan
Riidi, 8. põimukuu päiv
Riididse päävä latsikoolitus 15.00-19.00.
Puulpäiv, 9. põimukuu päiv
9.00 – 13.30 Loenguq koolimajan:
13.30 Lõunasüük koolimajan.
Puulpäävädse päävä latsiprogramm koolimaja man 9.00 – 13.30.
14.10 Ekskursioon bussiga: Alostus Osula apteegi mant, Määritsä talo, Heimtali kerik, Osula, Soe kõrts, Adrenalin Arena, Sõmmõrpalo mõisa, Varõssõ tüüstüspiirkund, Harjumägi. Ekskursiooni juhtvaq Undi Arnold, Saarõ Heljo ja Saarõ Evar.
14.10 Matk (jalaga): Osula-Helsekivi-Harjumägi. Matka võtt iist Kauna Toomas.
14.00-18.00 Latsiekskursioon: Võhandu OÜ, Roosu talo, Tuti talo, Adrenalin Arena.
18.00 Õdak Harjumäel.
20.00 Kontsõrt koolimajan
Pühäpäiv, 10. põimukuu päiv
8.00 Hummogusüük koolimajan.
9.00 – 11.00 Loenguq koolimajan
11.00-12.00 Arotus: Määne om seo maa, miä taast edesi saa? Kulboki-Lattiku Egge, Rosenbergi Aivar, Hollo Aare, Fastrõ Mariko, Eichenbaumi Külli, Kuuba Rainer.
12.00 Tal'na Võro Seltsi näütering "Tungõl" kand ette nall'akit lugusit. Juhõndaja Valgu Jaanis.
Pühäpäävädse päävä latsiprogramm koolimaja man 9.00 – 12.30.
12.30 Suvõülikooli lõpõtus.
13.00 Lõunasüük koolimajan.
13.30 Buss Osulast Võrolõ.
Kaeq viil
katõgooria:Kaika suvõülikooliq
Nahakülä
Nahakülä oll' külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Nublu
pisi|Nublu 2022. aastagal Nublu (kodanigunimegaq Markkus Pulk; sündünüq 26. piimäkuu pääväl 1996) om Keiläst peri Eesti räpimiis.
Laulõ aolugu
Nublu tuntumbaq lauluq ommaq näütüses „Maq kah“ (eesti keelen „Mina ka“), „1-2“, „für Oksana“, „tmt“ ja „Kõgõkogo“ (eesti keelen „Universum“). 2020. aastaga talsikuus oll' timä laulõ ja virpe (videoid) YouTube`in kaet umbõs 48,8 mill'onni kõrda – kõgõ kullõldumb oll' laul „für Oksana“. Tuud oll' kullõld 6,2 mill'onni kõrda.
Koolitus
Markkus Pulk opsõ põhikoolin Talliina Inglüse Kollõtsin ja keskkoolin Talliina Vanaliina Koolituskolleegiumi tiatriklassin. Parhillaq tä opp Tarto Suurõnkoolin aokirändüst ja läbikäümist bakalaureusõ astmõn.
Kittüisi
2021. aastagu Eesti Muusigavõidutähti pidoõdagul oll' Nublu määrät säitsme võidutähe kandidaadis. Tä võit' kuus võidutähte: aastagu album, aastagu muusigavirp (muusigavideo), aastagu alostusalbum, aastagu lavakunstitekij (eesti keelen artist), aastagu miislaulja ja aastagu hip-hop-/räpp-/jorokõrrabluusi-laulja. Katõgooria:Eesti muusiguq
Ungvere Olli
pisi|Ungvere Olli aastil 1926–1930 Ungvere Olli (Olli Ungvere, sünnünimi Olga Birk, 1935–1936 Olga Ungerson; 17. juuni 1906 Lüütjä mõisa, Setomaa – 12. detsember 1991 Pärno) oll' eesti näütelejä.
1924. aastagal lõpõt' tä Räpinä Ütisgümnaasiumi. Aastil 1931–1934 oppõ Tarto Korgõmban Muusigakoolin laulmist.
1931. aastagast laul' Vanemuise tiatri operõtikoorin. Aastil 1934–1935 oll' tä Ugala opõretisolist ja draamanäütelejä. 1935–1937 tüüt' jälq Vanemuisen. 1937–1948 oll' tä Draamatiatri näütelejä ja 1948–1986 Endla tiatri näütelejä.
Tä om mängnüq filmen "Keskpäev", "Suletud ring" ja "Mardipäev".
Ungvere Olli om matõt Pärno Mõtsakalmistulõ.
Välälingiq
Katõgooria:Eesti näütelejäq Katõgooria:Setomaa inemiseq
Johansoni Ants
Johansoni Ants om peri muusikidõ suguvõsast. Timä sõsaraq ja veleq ommaq Mart, Kärt ja Jaak, tima tädimiis om viiemeistre Tormisõ Veljo.
Välislingiq
Katõgooria:Eesti muusigatiidläseq Katõgooria:Eesti muusiguq Katõgooria:Eesti saatõjuhiq
Kuuba
Kuuba, ammõtlidsõlt Kuuba Vabariik, om saarõriik Kariibi meren Ameerikan. Kuuba pääliin om Havanna.
Välislingiq
Katõgooria:Põh'a-Ameeriga riigiq Katõgooria:Põh'a-Ameeriga maaq
Tüüstüspööreq
Tüüstüspööreq vai tüüstüsrevoluts'oon oll' suuri muutuisi aig 18. ja 19. aastagasaal, ku asjo valmistamisõs, transpordis, kaivandamisõs ja põllumajandusõn naati inemiisi käsitsitüü ja eläjide abi asõmõl massilidsõlt tarvitama massinit. Tuu asi naas' pääle Ütiskuningriigist, säält läts' lakja üle Õuruupa ja Põh'a-Ameeriga nink lõpos üle kõgõ ilma. Tüüstüspööreq oll' üts suurõmb käänähüs aoluun, tuu muut' pia kõiki egapäävätse elo külgi.
Katõgooria:Aolugu
Pasteuri Louis
Pasteuri Louis (Louis Pasteur, 27. joulukuu päiv 1822 - 28. süküskuu päiv 1895) oll' prantsusõ keemik ja üts mikrobioloogia luujit.
Pasteuri katsõq kinnüdiq, et külgenakkajaq tõvõq tulõvaq kihäle mano välästpuult väikeisi eloliisiga. Teno Pasteuri uurmiisile jäi veidembäs naisi kuulminõ latsõpalavikku ni Pasteur lõi maailma edimädse vaktsiini marutõvõ vasta. Päält tuu lõi tä ka vaktsiiniq kanakoolõra (pastörelluus) ja tsiberi kadsu vasta.
Suurõ hulga kaejidõ iin näüdäs tä, kuis piätäq piimä- ja veinitõpi. Tuud muudu kutsutas pastörisiirmises.
Pasteur tekk' mitmit vällälöüdmiisi ka keemiän, üts tähtsämabit oll' kristallõ asümmeetriä vällälöüdmine.
Aastagal 1864 näüdäs' tä Sorbonne'i Ülikoolin, et elo saa-ai tegüdäq eiminkastki.
Katõgooria:Prantsusmaa inemiseq Katõgooria:Mikrobioloogiq Katõgooria:Prantsusmaa vällälöüdjäq
Ilumõtsa taivakivihavvaq
pisi|Ilumõtsa Põrguhaud pisi|Põrguhavva väräht Ilumõtsa taivakivihavvaq ommaq taivakivest tegünüq havvaq Võro maakunnan, Võro vallan.
Ilumõtsa lähkün suu pääl om vähämbält viis tsõõrigu kujogaq suurt hauda. Kõgõ suurõmb om Põrguhaud (veerest viirde 80 m, sükäv 12,5 m). Põrguhavva lähkün om viimätsegaq üttemuudu, a vähämb Sükävhaud (50 m ja 4,5 m). Tõsõq havvaq jääväq Põrguhavvast õdagu poolõ – Ingli-, Kuradi- ja Tondihaud.
Havvaq kultuurin
Seo kandi rahvas om Ilumõtsa haudu pidänüq vannohalvu elokotussõs. Põrguhavvast müüdä minnen tohe-eiq ilmangiq vanma naadaq. Vanaqhalvaq võivat tuud kuuldaq ni mõtõldaq, et näidegaq tahetas kokko saiaq. Põrguhavva põh'an ollõv jaaniüüse tuld palaman nätt. Vanaqhalvaq kuivasõq sis umma kulda. Tuul aol olõssiq külh targõmb Põrguhavvast kavvõ hoitaq. Tõõnõ jutt käü edimädsele risti vasta. Põrguhavva kotusõ pääl olnuq kerik. Ku kolm velje kõrragaq kerikuhe sisse lännüq, vaonuq tuu maa alaq.
Lätteq
Katõgooria:Võro vald
Kaamnitsa uja
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Raudsepä
Raudsepä külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan
Raudsepä külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan, nika ku 2017. aastaganiq Varstu vallan
Raudsepä külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan
Sinine kuslapuu
Sinine kuslapuu (Lonicera caerulea) om kuslapuuliidsi sugukunna puhm, mil ommaq sinidseq mar'aq. Puhm kasus 1,5–2 miitret korgõs. Mar'aq ommaq süüdäväq, makõhapukadsõ ja õrnalt mõrkjadsõ maiguga, sinidseq ja umbõs 1 cm pikkudsõq, hariligult pikligadsõq, a võivaq ollaq väega mitmõsugumadsõ kujoga.
Sinidse kuslapuu kultuurvormi süüdävät kuslapuud kasvatõdas aian ku mar'a- vai ilopuhma. Tuu mar'aq ommaq põh'apuulkerä parravüü aioh kõgõ edimädseq, miä suvõ algusõn vai esiki jo keväjä lõpun (piimäkuu algusõn vai lehekuu lõpun) valmis saavaq.
Katõgooria:Kasvoq
Schmalzi Hermann Julius
Schmalzi Hermann Julius (Hermann Julius Schmalz; 6. mahlakuu päiv 1870 Kõnnu külä, Räpinä vald, Võromaa – 16. märtekuu päiv 1945 Räpinä) oll' eesti luulõtaja ja muusik.
Ta om laulu "Sauna taga tiigi ääres" autor. Matõt Räpinä Ristipalo matusaida.
Välislingiq
Katõgooria:Eesti luulõtajaq Katõgooria:Eesti muusiguq Katõgooria:Võromaa inemiseq
1984
1984. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10197. aastak sirvikallendri perrä.
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1984
Vaaksaarõ nulk
Vaaksaarõ nulk om üts Setomaa katõsttõistkümnest nulgast. Taa nulk om mägine.
Vaaksaarõ nulga küläq ommaq: Miikse, Solovja, Kiislova, Pelsi, Vaaksaarõ, Sulbi, Olehkova, Kuigõ, Vasildõ, Krantsova, Moona, Sirgova, Looska, Varõstõ.
Siih nulgah om kuulsa Miikse kerk, mia ehtedi Stalina aigu ja vana Jaanikivi Miikse uja perve pääl.
Nulga suurõp pühi om vana jaanipäiv.
Kirändüs
Katõgooria:Setomaa nulgaq
Nightwish
200px|thumb|Nightwish [[Melbourne'in Austraalian 30. vahtsõaastakuu pääväl 2008]]
Nightwish om Soomõ rokkansambli, miä tull' kokko 1996.
Albomiq
Katõgooria:Soomõ muusiga Katõgooria:Rokkansambliq
Kandsimägi (Kiräpää)
Parhilla
Kandsimägi um praegutsõl aol õnnõ üts veidüq korgõmp kotus Võro-Tarto vana maantii veeren. Kaugõst paistus õnnõ ütsik tükk müürü. Mäe päält võit häste nätäq Võro liina ja Võhandu jõkõ.
Aoluust
14. aastasaa edimädsel poolõl oll' Kandsimäe pääl Tarto piiskopi liin. Joba 1322. aastagal käve leedulaisi vürst Gediminas sääl ja lahksõ liina maaha. Peräst tetti kants jälki kõrda ja Jüriüü aigu oll' sääl s'akslaisi pääkortin. Edimäst kõrda häotediq liina 1558. aastagal, ku ordu ja piiskopi meheq s'oo palama pannivaq ja noidõ perrä tullivaq vindläseq, kiä viil lahivaq. Hulka aigu ildampa, 1627. aastagal, Roodsi aol, nakati kantsi säädmä, a 1656. aastagal lahoti tuu peris ärq ja inämp es säädäq. Tiidäq um viil, et Roodsi kuning Karl katõtõistkümnes olnuq 1701. a. talvõ Kiräpääl. Peräst Võro liina tegemist nakati varõmist kivve ärq vidämä ja ao minnen jää es muud midägi perrä ku õnnõ nuuq jupiq mis nätäq ummaq.
Ehitüs
Kiräpää loss oll' tett maakivvest ja savikivvest. Teiväq taa tüü talopojaq. Ku perräjäänüq müüre häste kaiaq, sõs um nätäq, et s'oo om ilostõ tett, kunstiperätselt. Edimäne osa oll' majalinnus. Tuulõ nakati sõs vahtsõmbit tornõ ja müüre mano tegemä. Lõpus saanuq 45 m kõrda 45 m külgiga kruut.
Katõgooria:Põlva kihlkunna mäeq
Põrstõ
Põrstõ om mitmõ külä nimi.
Võromaal om
Setomaal ommaq
Pereq
Pereq om rühm inemiisi, kiä elässeq ütenkuun, tegeväq ütenkuun majapidämistöid ja hoolitsõsõq ütsüte iist. Perre mõistõt pruugitas ka mõndsi eläjide man.
Om olõman mitmit perre tüüpe:
Katõgooria:Pereq
Näräpää
Näräpää om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Lätteq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kanepi vald
Vai kiri
Vai kiri om vai keele kirjäpandmisõ süsteem.
Vai (ꕙꔤ) kiräviis om tävveste ummamuudu, ilma ladina tähestigu mõota. Üles märgitäs silbiq, märke om ligi 200. Vai kiri om tiidläisil kasulik uuriq, selle et kõik aolugu ja märke muutminõ om häste teedäq.
Kiräviisi mõtõq oll' saadu kokkoputmisõst cherokee inemiisiga, kiä üten mustõ emigrantõga olliq Ameerikast Libeeriäle tulnuq. Cherokee rahval oll' ildaaigu uma kiräviis tett.
Vai kiilt kõnõlas umbõs 110 000 inemist Libeeriän ja Sierra-Leonen.
Välälingiq
Vai kirjäst (ingüse keelen) Katõgooria:Keeleq
Sal-Salleri Hendrik
pisi|Sal-Salleri Hendrik Sal-Salleri Hendrik (Hendrik Sal-Saller; sündünüq 31. vahtsõaastakuu pääväl 1966) om eesti muusik ja laulukirotaja, kiä om tunnõt innekõgõ ku andsambli Smilers laulja, laulukirotaja ja iistvitäi.
Välislingiq
Katõgooria:Eesti muusiguq
Sinivabarn
link=//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/19/Rubus_caesius_fruit_-_Keila.jpg/220px-Rubus_caesius_fruit_-_Keila.jpg|pisi|400px|Sinivabarn link=//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/90/P%C3%B5ldmuraka_%C3%B5is_Rubus_caesius.jpg/220px-P%C3%B5ldmuraka_%C3%B5is_Rubus_caesius.jpg|pisi|400px|Sinivabarna häidseq
Sinivabarn (ladina keelen Rubus caesius, eesti keelen põldmari) om ruushäitsmeliidsi sugukunda molohka perrekunda kuuluv kasv. Egäpääväkeelen tähendäs sinivabarn inämbüisi taa kasvo musta marja.
Kon kasus
Sinivabarn kasus Kesk- ja Hummogu-Euruupan, Kaukaasian, Õdagu-Tsiberin, Kesk- ja Väikun-Aasian. Eestin põhilidsõlt Õdagu- ja Põh'a-Eestin, kon kasus väega sakõstõ tiiveerin, kiviaido pääl jms paigon. Lõunõ-Eestin kasu-ui sinivabarnit piaaigo sukugi. Tuuiist kasus tan kahruvabarnit, midä tõõnõkõrd sinivabarnaga segämini ajjas.
Määne om ja midä tetäs
Sinivabarn sünnüs süvväq ja om muido vabarna ja kahruvabarna muudu, a ku vabarna mari um verrev vai kõllanõ ja kahruvabarnal must, sis sinivabarna mustal mar'al um pääl valgõ vahakõrd, miä tege mar'a sinitses. Tuu um sammamuudu nigu mustikilgi.
Naid marjo kor'atas ja tetäs sisse, näütüses sahvtis vai mahlas.
Lurkmorje
Lurkmorje (Луркомо́рье) om vinne kiilne mitteammõtlik interneti entsüklopeediä MediaWiki põhja pääl. Kirjätüküq omma sääl vahtsõmba ao kultuurist, inemiisit ja juhtumiisist. Kiil om shargoon internetimeemest.
Nimi
Lurkomorje om synavigurdus vanast vinne synast lukomorie "meresipul", tallõ tähendüs oll merelaht vai kõvvõr mererand.
Aolugu
Lurkmorje asutiva 2007. aastal viis vene internetiaktivisti, kiä tegelese mitmide projektega. Avaligu ristinimega esindäjäs om kujunõnu Dmitri Homak, nik Xtender (1980). Asutajide seen oll viil Dmitri veli Lev (Anonymous), Oal, Drademan, Zoi.
2011. aastast pääle om Lurkomorjel olnu ega aasta kohtunkäümist ja vaiõluisi riigiammõtidega.
2014. sai Dmitri Homak Israeli kodakondsusõ.
Lurkmorje häie päivi tutvustusõs või lukõ 19.01.2014 Eesti Ekspressist, midä eestläisit om vinne turistele seletädü.
11. aprillil 2021 oll kokku 9381 artiklit.
Pääle Vinnemaa sisseminekit Ukrainheõ (2022) pand Homak 4. märtsil kinni kyik Lukmorje tekstiq ja säädse üles sildi "Lõpõtagõ sõda!". Peräst säeti sinnä manu viil paar linki Ukraina toetamises.
Kaatsora uja
Kaatsora uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Uuri järv
Uuri järv vai Väikene Preeksa järv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Haani vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Püha kihlkund
Püha kihlkund om kihlkund Saarõmaal.
Tiibet
thumb|300px|Hindäperi Tiibedi lipp
Oktoobripööreq
Oktoobripööreq vai Oktoobrirevoluts'uun (vinne keelen: Октябрьская революция) vai Suur Sotsialistlinõ Oktoobrirevoluts'uun oll' riigipööreq Vinnemaal, mink toimumispääväs loetas hariligult 25. rehekuu päivä vana kallendri perrä (7. märtekuu päivä vahtsõ kallendri perrä) 1917. Püürde käügin leiq inämbläisi juhiduq nõvvokogoq Petrogradist minemä Vinnemaa Aotidsõ Valitsusõ. Tuu pääle naas' Vinnemaal pääle kodosõda (1917–1922).
Tiibet
Tiibet (tiibedi keelen བོད་ (Pö); mongoli keelen Төвд (Tüvd), hiina keelen 西藏 (Xīzàng)) om piirkund Sise-Aasian, tiibetläisi kodomaa. Suurõmb jago Tiibetist jääs Hiina Rahvavabariigi Tiibedi autonoomilistõ piirkunda (pääliin Lhasa).
Püha kihlkund
Välislink
Katõgooria:Püha kihlkund Katõgooria:Saarõmaa kihlkunnaq Katõgooria:Saarõmaa
Tiibet
1913–1951 oll' Tiibet umaette riik. Taal parhilla Hiina võimu all olõval maal om uma eksiilvalitsus, miä olõ-õi ammõtligult ütegi riigi puult tunnistõt.
Jõgõva
Jõgõva sai alõvis 13. rehekuu 1919 ja kolmanda astmõ liinas 1. lehekuu pääväl 1938.
Läbi liina lätt Tapa–Tarto tsihin raudtii.
Jõgõval mõõdõti 17. vahtsõaastakuu pääväl 1940 Eesti külmärekord: –43,5 °C.
Liinan om pia 30 ha puiõ ja puhmõga ni küländ liigirikkit parkõ, miä vaeldusõq kodoaidoga.
Lätteq
katõgooria:Eesti liinaq
Pühäjärv
thumb|400px|Pühäjärve kõivõga kaldõpääline Pühäjärv (kaq Otõmpää Pühäjärv) om järv Valgamaal Otõmpää korgõmaal, Otõmpääst 3 km lõunaõdagu puul. Pühäjärvest nakkas pääle Väikene Imäjõgi.
Kotus ja morfomeetriä
Pühäjärv om 293 ha suurudsõ viipiigligaq järv. Saarigaq kuun om pindala 298,3 ha. Järve pikkus om 3,5 km, lakjus 1,6 km. Pühäjärv om 115 m korgusõl merepinnast ja timä kõgõ suurõmb süvvüs om 8,5 m.
Pühäjärven om nelli saart: põh'aosan Sõsarsaarõq (tiidläseq pidäväq ütes saarõs), keskosan Kluustrisaar, lõunaosan Väiku-Lepäsaar ja Suur-Lepäsaar. Järve perveq ommaq pistülidseq ja inämbähe liivadsõq vai ruusadsõq.
Läbivuul
Pühäjärv om tugõva läbivoolugaq, järve juusk Neitsijärve kraav, Sulauja, Nüpli uja ja Mülke uja, ka muid kraavõ. Järven om pall'o lättit.
Järve lõunaosan om Väikese Imäjõõ läteq, mink kaudu käü vällävuul.
Kalaq
Pühäjärven om pall'o kalaliike. Kõgõ inämb om latikat, tuu perän tulõ linask, ruusärg, särg, haug, ahhun, sudak, kogõr, angõrjas ja kusk.
Pühäjärv eesti kirändüsen
pisi|[[Höflingeri Louis, Album von Dorpat, 1860]] Pühäjärv om aoluulidsõlt olnuq paik, kon eesti kiräniguq ja luulõtajaq ommaq puhanuq, elänüq ja tüütänüq. Tuglase Friedebert oll' edimäne kuulsa eesti kiränik, kiä elli Pühäjärve veeren. Ta puhas' Pühäjärve lõunaveeren Saarõ talon 1904. ja 1906. aastagal. Tuglas sai tuust aost huugu uma romaani ”Felix Ormusson” kirotamisõs.
1905. aastaga suvõl elli Pühäjärve veeren Kolga puulsaarõl Eduard Vilde kuun uma vahtsõ naasõ Linda Jürmannigaq. Vilde kirot’ sääl uma romaani ”Prohvõt Maltsvet”.
1917-1925 vaihõl suvidiq Pühäjärve veeren Saarõ talon luulõrühmitüse ”Siuru” liikmõq, säälhulgan Underi Marie, Adsoni Artur, Visnapuu Henrik ja Gailiti August. Gailit kirot' tuul aol ka luulõluu ”Pühäjärv” (1921). 1911. aastagast pääle puhas' piaaigo egä suvi Kolga puulsaarõl kiränik ja kunstnik Hindrey Karl August, kedä kutsuti ka ”Mister Pühäjärves”. Hindrey kirot' pall'o juttõ Pühäjärve kandist ja ka üte romaani ”Sündmüsildä suvi”, miä kõnõlõs suvõst Pühäjärve veeren.
Dalai Laama Pühäjärve veeren
1991. aastaga rehekuu 3. pääväl käve Otõmpääl ja Pühäjärve veeren budausolinõ juht Dalai-laama Tenzin Gyatso. Dalai-laama õnnist’ Pühajäjärve põh'aotsan Pühäjärve, Otõmpääd ja Eestit. Täämbädsel pääväl om tuun kotussõn Dalai-laamalõ pühändet mälehtüssammas.
Pühäjärv vahtsõl aol
Pühäjärv om populaarnõ suvitamisõ ja ka ümbreaastadsõ hingämise kotus inemiisile Eestist ja tõisilt mailt. Pühäjärve veeren om suvõl pall'o kontsõrtõ ja pitõ.
Pühäjärve põhaveeren om Pühäjärve Spa & Puhkekeskus, kon saa aastak läbi üüd ollaq, ujjoq, sannan kävvüq, süvväq ja pall'o muud tetäq.
Pühäjärve põh'aveeren GMP Club Hoteli majan om Pühäjärve restoraan, mink pääkokk om Uustalu Koit.
Katõgooria:Järveq Katõgooria:Otõmpää kihlkund Katõgooria:Eesti järveq
Veski Anne
pisi|231x231px|Veski Anne Veski Anne (sündünüq 27. radokuu pääväl 1956 Raplan) om eesti laulja. Suurõmba tuntusõ sai tä teno edimädsele kotussõlõ Sopoti lauluvõistlusõl poolakiilse laulu astmõn 1984. aastal. Pääle tuu võit' tä suurõ avvu terven Nõvvokogoliidon.
Anne kõgõ kuulsamb laul Eestin om “Roosiaia kuningaimänd”, seod laulu tiidväq kõik. Anne om osalinõ olnuq kah mitmõn telesaatõn. Niisama om tä ummi laulõ iist saanuq pall'o avvotassõ. Näütüses Eestimaa avvu ja uhkusõ avvuraha.
Veski Anne veli om muusigamiis Vaarmani Mati (sündünüq 2. märtekuu 1952), kiä om olnuq Länigu Marju tõõnõpuul.
Annel om tütär Kerli.
Tüütsmäe
Tüütsmäe vai Tüütsmani om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Veski Anne
Katõgooria:Eesti lauljaq
Tüütsmäe
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Raudsepä (Varstu)
Raudsepä om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
1983
1983. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10196. aastak sirvikallendri perrä.
Jamaica
Jamaica om saarõriik Kariibi meren Ameerikan. Jamaica pääliin om Kingston.
1983
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1983
Jamaica
Välislingiq
Katõgooria:Põh'a-Ameeriga riigiq Katõgooria:Põh'a-Ameeriga maaq
Ruhnu kihlkund
Ruhnu kihlkund om kihlkund Saarõmaal.
Välislink
Katõgooria:Ruhnu kihlkund Katõgooria:Saarõmaa kihlkunnaq Katõgooria:Saarõmaa
Zetod
Ansambli Zetod nakas' kuun mängmä 2003. aastagal. Algusõn olliq sääl Vabarna Jalmar, Linnusõ Artur, Viskari Jaanus ja Purika Alar, a edimädse helütsõõri "Lätsi vällä kaema" pääl, miä tull' vällä 2005. aastaga suvõl, mängse trummi joba Puurmaa Heimar. Tuus aos nä olliq üles astnu joba uma poolõlsaal kõrral, näütüses esiki Villändi folgil.
Zetod ommaq vällä andnuq säidse albummi, mink siän om ka üts' live-album. Tõõsõ tsõõrigu "Lätsi tarrõ tagasi" (2008) laulvaq ka naasõq – Tsibihärbläseq. Taa albumigaq saiq nääq väega popis ja saiq Aastaga Etno/Folk Artisti avvohinna. Soomõn pääle võet album "Lätsi sanna" valiti 2010. aastaga kõgõ parõmbas etno-/folkalbumis, "Lätsi kõrtsu" võit' seosama avvohinna 2014. aastagal.
Välälingiq
Katõgooria:Eesti ansambliq Katõgooria:Setokeelitsit laulõ laulnuq artistiq
Bend Over And Pray The Lord
Inemiseq
Katõgooria:Lordi albomiq Katõgooria:2012 albomiq
Piigandi
Piigandi vai Piigandi mõisa om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kanepi vald
Väikene Tiidujärv
Väikene Tiidujärv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Haani vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
HIM
300px|thumb|HIM Provinssirockil 1999. a. aastagal ja mänge ütte 2017.
HIM om Soomõ rokkansambli, miä tull' kokko 1991 ja mänge ütte 2018.
Albomiq
Katõgooria:Soomõ muusiga Katõgooria:Rokkansambliq
Solon
right|thumb|Soloni rinnakujo, midä hoitas [[Napoli rahvuslik arkeoloogiamuusõum|Napoli rahvusligun arkeoloogiamuusõumin Itaalian.]]
Ateena Solon (Σόλων; sündü aastagidõ 640 ja 635 vaihõl inne mi aigu ja kuuli umbõs aastagal 559 inne mi aigu Ateenan) oll' vanakreeka luulõtaja, kaupmiis, rännümiis ja poliitik. Tä om üts kreeka säidsmest targast.
Solon oll' peri ülembärahva siäst, Kodriide hõimust, kost olliq peri ka Ateena kunigaq. Ku tä oll' nuur miis, tiindse tä elätüst kaupmehetüüga ja täl oll' uma laiv, minkaga sai ilma piten sõita. Inne poliitigutüü võtmist oll' tä Ateenan tuntu ku luulõtaja, kink eleegiäq ni jambiq kõnõliq säädüisist, poliitigast ja moraalist. Päält tuud om tä kirotanu ka luulõtuisi, kon löüdväq avvustust muusaq, mar'aviin ni armastus. Solon oll' edimäne Ateena luulõtaja.
Ateena rahvas tunnust' Soloni tüüd sõan megaralaisi vasta, kon vallutõdi tagasi Salamisõ saar (aastagal 594 inne mi aigu) ja valõ timä arkondi korgõhe ammõtihe. Valituisi arkontõ käen oll' Ateenan poliitilinõ võim.
Solon om tuntu ku tähtsä säädüseandja. Tä tekk' Ateenalõ vahtsõq säädüseq innembidse säädüsandja Drakoni kõvvu vai drakoonilisi säädüisi asõmalõ. Alalõ jäi Drakoni ao säädüisist õnnõ säädüs mõrdsugatöie kottalõ.
Soloni vahtsõndusõq avidiq kehvembät rahvast. Soloni ümbrekõrralduisi peetäs demokraatia algusõs Ateenan ja kõgõn Õdagu-Õuruupan.
Kirändus
Katõgooria:Vanakreeka poliitiguq
Üle-Pelska nulk
Üle-Pelska nulga ala kääväq säntseq küläq: Suurõ-Tsäältsüvä, Väiko-Tsäältsüvä, Võmmorski, Jaanimäe, Simaski, Tupl'ova, Kiiova, Polovina, Kusnetsova, Tess'ova, Meldova, Helbi, Kropkova, Jermakova, Veretinna, Kaamenitsa, Triginä, Tiirhanna, Küllätüvä, Kraoski, Masluva, Tsumba, Pultsuva.
Nulga suurõp pühi om migulapäiv.
Kirändüs
Katõgooria:Setomaa nulgaq
Kalsauja
Kalsauja om uja Vahtsõliina kihlkunnan. Tä juusk kur'a käe puult Raagsilla ujja.
Haanimaa
pisi|400px|Haani korgõmaa 2010. aastagal [[Suur Munamägi|Suurõ Munamäe tornist kaiaq]]
Haanimaa om põlinõ kultuuripiirkund Võromaal, miä võtt hindä ala suurõmba osa Rõugu kihlkunna hummogujaost ja Haani korgõstmaast. Haanimaa um esiqeräline nii uma mägidse luudu ku ka muust Võromaast parõmbahe alalõhoitunu põlidsõ keele, kultuuri ja eloviie poolõst. Haanimaa um jaet mitmõ umavalitsusõ (Haani, Rõugõ ja Vahtsõliina vald) vaihõl ja timä keskus om Haani külä üteh Eesti ja Baltimaiõ kõgõ korgõmba mäe Suurõ Munamäega.
Haanimaa põlidsõ keele, kultuuri ja eloviie alalõhoitmisõ ja edesiviimise iist pidä tiidsähe huult innekõgõ Haanimiihhi nõvvokoda, a üteh avitasõq ka tõõsõq seldsiq ja ütisüseq. Haanimaa luudu, a ka eloviie hoitminõ om ka Haani luuduspargi ülesannõq.
Peltseri Liis
Peltseri Liis, ka Liisken (Liis Peltser, sündünüq 1857. aastagal, kuulmisaiga olõ-õiq teedäq) oll' Hargla lauluimä.
Tudõrna
Tudõrna om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Haanimaa
katõgooria:Võromaa katõgooria:Rõugõ kihlkund
Peltseri Liis
Elokäük
Liisken jäi varra vaesõslatsõs. Laulu "Väiku olli, es ma näeq, kui mul kuuli uma imä" oll' täl vanalt kah rassõ lauldaq. Silmävesi nakas' juuskma. Noorõn iän olnuq Liisken illos, uhkõ ja väega hää lauluhelügaq. Poisiq juusknuq täl kar'an perrä. A Liisken esiq ütelnüq: "Maq näid es tahaq – rus'kidõgaq pessi." Mitu kõrda jäi lauluimä kõgõst umast varast ilma. Uma veitü vara kaotanuq, lännüq Liisken Harglõ oja viirde ja pallõlnuq: "Oi Harglõ, viiq merelegiq sõnna mu hädäst! Meri om suur' ja väkev. Külq tä appi tulõ." Hiidänüq sis koton magama. Üüse kuuldunuq tälle kõrragaq niguq mere kohhin kõrva. «Hummokus oll' süä nii kerge. Seie mõtsan marju, jõiõ vett Harglõst pääle. Veie pernaasõlõ kah marju ja elli jällekiq. Egaq maq kellegiq manuq kaibama is lääq,» kynõl' Liisken.
Tudõrna
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Peltseri Liis
Elokäük
Ku rahvaviise korjaja Tampere Herbert 1935. aastagal Liis Peltseri laulõ kirjä pandma nakas', oll' kuulsa laulja jo 78-aastaganõ. Sis olliq vanaq lauluq häömise viimädse veere pääl. A Liisken oll' rõõmsa meelegaq, laulõ mõist' tä kümnide kaupa.
Liiskeni laul
Neiukõnõ, noorõkõnõ,
Tudõrna
Külä lõunõpiiris om Piusa jõgi. Küläst juusk läbi Tudõrna uja, miä juusk külä piire seen Piusa jõkkõ.
Umbsaarõ
Umbsaarõ om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Peltseri Liis
Liiskeni laul
raoq üles raamatudõ!
Kui saa kuri kodupaik,
ikulinõ elumaja,
joosõq kuuq joosõhõn
valaq kodu vanikun
hiidäq põllõ põrmandullõ
Umbsaarõ
Küläst lätt läbi Valga–Petseri raudtii.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Peltseri Liis
Liiskeni laul
tanu hiidäq tarõ ette
joosõq kodu suvist tiid
tandsiq kodu talvist tiid
Peethelü
Peethelü vai konsonant om helü, mink välläütlemise man peetäs hellü kinniq. Peetühelü vastandis om vabahelü, midä vällä ütelden päses helü vabalt vällä.
Tudõrna
Küläst lätt läbi Valga–Petseri raudtii, kooniq 2001. aastaganiq oll' külän Tudõrna raudtiipiätüs.
Peethelü
Peetüqhelüq ommaq näütüses p, n, s. Võro keele peetüqhelüq võivaq ollaq ka pehmehünüq (võrdlõq sõnavormõ and ja and').
Tudõrna
Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Peethelü
Üts võro ja seto keele esiqumatsit peethelle, midä olõ-õi eesti keelen, om kurgupeethelü ehk kakkõhelü.
Kaeq ka
Võro kiräviis
Lats
200px|thumb|Latsõq Haanimaal
Lats om nuur inemine. ÜRO Latsõ Õiguisi Konvents'oonin mõistõtas latsõ all kooni 18-aastagast inemist, ku latsõ suhtõn kohaldatava säädüse perrä ei loetaq tedä inne täüsiälidses. Suu perrä ommaq latsõq tütriguq ja poiskõsõq.
Lats om ka edimädse põlvõ perrätulõja (nt. egaüts om uma imä lats).
Kaeq viil
Katõgooria:Pereq
Tsõõrigolf
Tsõõrigolfi mängitäs päält 40n riigin, Eestin kah. Tan om mängmises umbõs 125 rata, mängjit om kümnit tuhandit.
Riigliq
pisi|Mängjä viskman Tsõõrigolfi riigliq ommaq hariligu palligolfi ummigaq küländ üttemuudu. Egä rada nakas pääle tii-ala päält. Tii-ala või ollaq tett petonist, kummist, kunsthainast vai puust. Luuduslidsõ tii-ala kõrral piat olõma maaha märgit juun, minkast tohe-eiq üle astuq.
Alla tulnuq tsõõri ette pandas väiko märkjätsõõr, mink takast järgmäne visõq tetäs. Viskas tuu, kink tsõõr om korvist kõgõ kavvõmban. Rada om läbi tett, kuq kõigil mängjil ommaq tsõõriq korvin.
Mängo võit tuu, kiä saa tsõõri kõgõ veidembä viskamiisi arvoga korvi.
Viskõq
Viskõq jagonõsõq kavvusõ perrä kolmõs: puttaminõ vai lähküle visõq, keskmaavisõq ja kavvõvisõq.
Kavvõqviskõq vai pikäq viskõq vai drive ' iq visatas iist- vai takastkäegaq. Ku viskat hää käegaq, sis kallus iistkäegaq visat tsõõr kuralt hääle poolõlõ, takastkätt visat tsõõr häält puult kuralõ poolõlõ.
Keskmaavisõq visatas keskmaatsõõri või puttõrigaq.
Putiq vai lähkümbäq viskõq tetäs õkva korvi kõrvalt. Putt on mängo üts' tähtsämbit ossõ – hää putiviskaja saa tsõõri veitüide viskidõgaq korvi.
Raaq Eestin
pisi|Tsõõrigolfi rada Keilän
Lätteq
Katõgooria:Mängoq Katõgooria:Spordialaq
The Rasmus
200px|thumb|The Rasmus Bochumin 2005. a.
The Rasmus om Soomõ rokkansambli, miä tull' kokko 1994.
Sotsiaaldemokraatlik Eräkund
Näide mõttõviis om kaasaignõ sotsiaaldemokraatia ni põhimõttõq, midä tähtsäs peetäs, ommaq õiglus, üttehoit ja ütesugumadsõq võimalusõq. Sotsiaaldemokraadiq saisvaq tuu iist, et egäle ütiskunna liikmõl olnuq õigus hindäluumisõlõ ni elläq avvolist ja sündsät ello.
Tšuvašimaa
Tšuvašimaa vai Tšuvaššia (ammõtligult Tšuvaši Vabariik, tšuvaši k. Чӑваш Республики, vinne k. Чувашская Республика) om Vinnemaa 1. järgu valitsõmisütsüs (vabariik) Volga föderaalringkunnan. Tšuvašimaa päälinn om Tšeboksarõ.
Sotsiaaldemokraatlik Eräkund
Juhtkogo
Eräkonna edemiis om Saarõ Indrek ja pääsekretär om Vassiljevi Rannar. Asõedemeheq ommaq Pikhofi Heljo, Küti Helmen ni Läänemetsä Lauri.
Tšuvašimaa
Suurõmbaq liinaq ommaq Tšeboksarõ, Novotšeboksarsk, Kanaš ja Alatõr.
Sotsiaaldemokraatlik Eräkund
Juhtkogo
Sotsiaaldemokraatligu Eräkunna juhatustõ kuulusõq viil Ossinovski Jevgeni, Lombi Priit, Pihelga Siret, Mikseri Sven, Nestori Eiki, Lauristini Marju, Liivati Anto, Padari Ivari, Kõva Kalvi, Vimma Joosep, Kaljuranna Marina, Sikkuti Riina, Kislovi Eve, Kersa Elina ja Metstagi Merike.
Tšuvašimaa
Tšuvašimaa suurus om 18 346 kilomiitret. Naabriq ommaq nii soomõ-ugri rahvaq kui ka slaavlaseq ja tatarlasõq. Tšuvašimaalt juusk läbi ka üts suurõmbit jõki – Volga.
Sotsiaaldemokraatlik Eräkund
Tunnismärk
Eräkunna tunnismärk om verrev ruus.
Tšuvašimaa
Valitsõmisjaotus
Vabariigi kuunsaison ommaq järgmädseq rajooniq:
Sotsiaaldemokraatlik Eräkund
Välälingiq
Sotsiaaldemokraatligu Eräkunna kodoleht (eesti keelen) Katõgooria:Eesti eräkunnaq
Tšuvašimaa
Koolitus
Tšuvašimaal om 695 kuuli, 520 latsiaida ja 20 suurkuuli. Oppiq saa nii tšuvaši, vinne, mordva ku tatari kiilt. Riigin om egä 10 000 innemise kohta 460 suurkoolilist ja suurkoolõn opis 62 000 opilast.
Kaemist väärt as'aq
Šoršelõ külan om kosmonautiga muusõum, selle, et kolmas inemine maailman, kiä läts' kosmossõhe, oll' tšuvašš Andrian Nikolajev.
Tšuvašimaal om ka rahvusmuusõum, kon ommaq raamaduq, dokumendiq, fotoq, reliikviaq ja pall'o muid asjo.
katõgooria:Tšuvašimaa
Piitremõisa (külä)
Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq Katõgooria:Kanepi vald
Kannuskivi uja
Kannuskivi uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Resto
Resto om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Haani valda.
Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Patareilamp
225px|thumb|Patareilamp. Patareilamp om väiku lamp, miä näütäs hariligult küländ valgõt valgust. Taa om hariligult mõtõld ütenkandmisõs, et saasiq näüdädäq valgust ka sääl, kon olõ-õi eelektrivalgustust.
Välislink
Katõgooria:Tekniga
Poiss
Kaeq viil
Katõgooria:Pereq
Wundti Wilhelm
pisi|Wundti Wilhelm Wundti Wilhelm (Wilhelm Wundt; 16. põimukuu 1832 - 31. põimukuu 1920) oll' S'aksamaa füsioluug, mõttõtiidläne ja psükoluug.
1982
1982. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10195. aastak sirvikallendri perrä.
Wundti Wilhelm
Elolugu
Wilhelm Wundt sündü 16. põimukuu pääval 1832. Saksamaal. Ta oll' neläs lats perren. Timä isä oll' keriguopõtaja Maximillian Wundt ja imä oll' Marie Frederike.
1982
Egäsugust
Katõgooria:20. aastagasada 1982
Wundti Wilhelm
Elolugu
Wundt oll' 1857–1874 aastagal erädotsent ja 1864. aastagal eräkõrralinõ profesri Heidelbergi ülikoolin.
Ku Helmholtz 1858. aastagal Füsioloogia Instituudi direktris panti, sai Wundt’st timä abimiis.
1865. aastagal kirot' tä opiraamadu inemise psükoloogiast.
1871. aastagal tüüt' tä Berliini Ülikoolin.
1873/1874 sai valmis raamat „Grundzüge der physiologischen Psychologie“, tuun raamatun tä kirotas vahtsõst tiidüse alast.
1874–1875 tüüt' Wundt Zürichi Ülikoolin mõttõtiidläsen. 1876. aastaga tull' tä tagasi Leipzigi Ülikuuli, kon tä 1879. aastal asot' edimädse eksperimentaalpsükoloogia labori
1881. aastagal asot' tä edimädse psükoloogiaaladsõ aokirä Philosophische Studien, kon oll' seen pallo uurmistüüd.
1889. aastagal sai timäst Leipzigi Ülikooli rektri.
katõgooria:S'aksamaa inemiseq katõgooria:S'aksamaa tiidläseq
Krümmeri Heinrichi eräkuul
Kooli tegemise aoq ja muutusõq
Krümmeri kooli ettevalmistamisõ ja pidämise aigu valitsivaq (1801–1825) Aleksandr I j ja (1825–1855) Nikolai I. Aleksandri aigu läts' kõrd lahhembas, kooliharidus säeti kõigilõ saisuisilõ rohkõmb kättesaadavas, usuvabahust lubati rohkõmb, S'aksamaalt ja mujjalt kutsuti rohkõmb tarku inemiisi Vinnemaalõ. Tan oll' uma osa ka Krüdeneri Barbara nõvvul keisrile.
Ku Aleksandri 1825 äkki kuuli, tull' riigin lühkült segähüst ja dekabristõ ülesnõsõminõ, võim läts' Aleksandri vele Nikolai I kätte. valitsõmine ja säädüseq tetti kimmäbäs. Kooliq säeti saisuisi perrä, usuvabahuisi anti vähämb ja väismaalaisi ammõtilõ inämb häste es lubataq.
Nii juhtu, et nooril mehil Krümmeril ja timä oluliidsil abiliisil Mortimeril ja Hultschil ettevalmistus Hernhuuti seminären ja plaan Vinne riiki harisustüüd tegemä minnäq kujosi Aleksandri aigu, a alostamisõ järg jõudsõ Nikolai aigu. Kuuli alostaq ja ummi plaanõ pitäq oll' rassõmb ku edimält arvati. A uma kuul oll' opilaisi jaos hulga lahhemb ku tõsõq Nikolai-aigsõ kooliq.
Krümmeri kooli etapiq, koolijuhatajaq
Krümmeri Heinrich tahtsõ 1826. a saiaq inspektori kotust Tartu Algkoolioppajide Seminarin
Sääl palli 1830. a. ütel puulpääväl koolimaja ärq. Kavva aigu peräst kõnõldi, kuis Krümmer kõrrald' ruttu, et õnnõtusõ peräst es jääq kuul katski. Õdagu saadõti miis Tallinalõ ärpalanuidõ kooliriistu asõmõlõ vahtsit ostma ja iispäävä läts' kuul edesi  Suurõ-Lähtru mõisan, 6 versta Ehmjast loodõ poolõ. Pääle suvõvahet peeti kuuli Riisipere mõisan, opilaisi tull' pia poolõvõrra manu.
Algusõn oll' koolin umbõs 40 opilast. 1829. saadi oppajidõ miiskunda Hörschelmanni Hermann ja 1831 Mortimeri joseph. Sõssama tull' koolitiinjäs Laiusõlt peri Mohni Märt. Naaq olliq kõik alla 30 aasta noorõq meheq ja jäiq ammõtilõ pikembäs aos.
1832–1849 Võrol, koolijuhataja Krümmeri Heinrich
19. jaanuaril 1832 alost' kuul tüüd Võrol. Krümmeri aigu sai kuul kuulsas ja kitetüs mitmil mail. Krümmer oll' väega hää juht – väke täüs, rahulik, mitmõ ala pääl tark, egat inemist tähele pandja, Koolipoisõlõ hoitja ja nal'alinõ.
Eisenschmidt seletäs, et 40-ndide aastide kesken ollõv koolilõ tulnuq väsümise vaim pääle. Üts vana hädä olnuq vinne keelega, midä valitsus nakas' rohkõmb nõudma, Tõsõs olnuq arusaamatuisi liina perremiihiga majandamisõ as'on. Krümmer pandsõ Mortimeri inspektri ammõtihe, tuu es sünnüq väega ülembäs. Inemiseq koolin es saaq inämb häste läbi. Viil jäi Eisenschmidti Johann 1844 pikembält põdõma ja terves saiõn perrekunna asjo peräst ärq Pärnolõ. Timäga üten lätsiq koolist ärq ka kats timä sõpra Mortimeri Joseph ja Hulchi Ferdinand. Nii lätsiq lühkü aoga koolist ärq kolm oppajat, kiä kümne aasta joosul väega ololidsõq olnuq. Kuul käve sõski Krümmeri juhtmisõ all edesi 1849. aastani.
1849–1862 Võrol, koolijuhataja Hörschelmanni Hermann
Hörschelmanni Hermann oll' olnuq üts edimäidsi oppajit Krümmeri koolin. Vaihõpääl oll' tä koolijuhataja mujjal 14 aastat, noist viimäne 7 aastat Moskvan. Timäst võiti luutaq koolin parõmbat järge vinne keelega. Hörschelmannil oll' pall'u sugulaisi Eesti- ja Liivimaal. 1856 võtsõ timä rendi pääle Vahtsõ-Kasaritsa mõisa, sääl sai kokko balti-s'aksa kultuurirahvas.
Hörschelmanni peetäs Kreutzwaldi pargi asotajas.
Kats sugulast olliq täl koolin oppajaq – Sintensisi Franz ja Huhni Voldemar,
1862–1866 Võrol, koolijuhataja Sintenisi Franz, kooli kinnipandmine
Sintenis tull saksa keele vanõmboppajas 1858. Timä suur huvi oll loodustiidüs, eriti mutugaq. 1861 läts timä paari Hörschelmanni veletütre Antonie Julie Mathildega. Koolijuhatajas saamis aigu oll timä 27 aastanõ. Koolijuhatajas saamise aastal sündü perre edimäne tütär Karoline.
Kooli kinnipandmisest kirutas Meleski Heino 25. mai 1932 "Elu":
"Tuleb mainida, et kool ei surnud mitte loomulikku surma, waid juba pikemat aega kestnud makhinatsioonid, millede sihiks oli Krümmeri kooli sulgemine, kandis wiimaks ometi wilja, sest mõne mehe sidemed ja suhted olid niiwõrt suured, et kool oli täies õitseeas sunnitud oma uksed sulgema. Ka dr. Hörschelmanni lahkumine 1862. a. juhataja kohalt oli samade makhnitstoonide wili"
1833. aaastaga sügüse
Krümmer om kirotanuq aroandõ Tarto ülikooli koolikommisjonõlõ.
Koolin oll' 66 opilast.
Hermann Hörschelmann
aolugu, geograafia, matõmaatiga, kreeka ja ladina kiil
Oll' Krümmeri kooli oppaja 1829–1835, aastil 1849–1862 juhataja.
Joseph Mortimer (1804–1847)
Oll' Krümmeri kooli oppaja ja inspektri 1831–1844, elo viimäne aasta Tal'na Tuumkooli ülemboppaja.
Timäst kirotasõq Eisenschmidt ja Fet
Eduard Koch
aolugu, geograafia, s'aksa, ladina, kreeka kiil
Ferdinand Scheffer
geograafia, joonistaminõ, s'aksa ja ladina kiil
Tegova järv
Tegova järv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Mikitämäe vallan.
Krümmeri Heinrichi eräkuul
Ferdinand Scheffer
Opnuq Tarton August Schneffneri man.
Tegova järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Krümmeri Heinrichi eräkuul
Julius Reich
usooppus, aolugu, geograafia, s'aksa, kreeka, ladina kiil
Ernst Genge
Võro tütärlatsi pansioni juhataja miis (?)
Johann Texter
Oll' tüütänüq Peterburgin, vinne keele oppaja
Vincenz Perkoffsky
vinne kiil ja kirändüs, algebra, luuduslugu, füüsiga, keemiä, üldaolugu
Mysee Simon
prantsusõ kiil
Iwan Milawsky
usooppus
Sieber
hõrilidõmängä
Ferdinand Hultsch
Matõmaatiga
Timäst kirotasõq Fet ja Eisenschmidt
Woldemar Huhn (1832–1867)
Oll' Krümmeri kooli oppaja 1857–1859.
Johann Eisenschmidt
Oll' Krümmeri kooli oppaja 1835–1844.
Carl Gustav Stein (1836–1902)
Eesti vaimulik.
Oll' Krümmeri kooli oppaja 1862–1863.
=== 1864. aastagal === juhataja: Franz Sintenis (1. põimukuu päiv 1862).
— Lehrter:
— Pastor Lössius; Eduard Friedrich Lossius (1811–1870)
— Conrad;
— Tassius;
— Kobelsky;
— Fried. Crosscourth;
— Texter;
— Huhn;
— Jeanneret;
— Feyhl;
— Õigõuso oppaja Alex. Troitzky.
Elost Krümmeri asotusõn
Elost Krümmeri koolin täpsembält om kõgõ rohkõmb tiidüst 1830–40-dist aastist, ku Krümmer esiq oll' juhataja. Põhilidsõlt mälehtedäs hääd. Kimmäle es olõq ihonuhtlust. Oppajaq olliq latsiga sõbraliguq. Oppajaq olliq üüpäiv läbi majan. Halva tulõtõdas miilde harva. Õnnõ Fet kirotas, et edimädsel paaril kuul oll' hätä mõnõ suurõmba poisiga, kiä tükeq taplõma – s'aksa poisiq es võtaq Vinnemaalt tulnuid umas. Pääle ütte suurõmbat tapõlust jäeti Fet rahulõ.
"Perrekundlik läbisaamine, kõgõ parõmb kuul, miä nätt" kirotas haridustegeläne Koff.
Koolijuhataja sünnipäiv 23. märtsil
Krümmer herätedi hummogu lauluga üles. Koolitüüd es tetäq, majan oll' keväjä algusõ tunnistaminõ peräst külmä talvõ. Käüti liinan jalotaman. Majan oll' pall'o küläliisi, naabriq ja latsõvanõmbaq. Pääle lõunat minti livvumäele. Kõigilõ anti hääd ja viländ süvväq. Kõigilõ anti veini. 20 väikeist poissi saivaq 4 pudelit ja 16 suurt poissi 10 pudelit. Sõs kostu laulu ja suurõq poisiq tõivaq liinast veini mano. (Eisenschmidt, lk 49-50, Fet)
Munamäele
Tõnõ oodõt asi oll' Munamäele sõitminõ augustikuun. Tuus sõidus plaanitsõdi pikält ette, telliti kõikvõimalikkõ sõiduriistu ja süüke, terveq kuul sõitsõ Munamäele. Tii pääl võikisõit, Munamäel süümine ja maastigu kaeminõ. (Eisenschmidt, lk 54–58)
Nelipühi aigu sõitsõvaq vähämbäq poisiq mõnda mõisalõ. Suurõmbaq käveq ratsa Vahtsõliinan vai muial.
Uisuretk
Koff kirotas, et timä aigu sõidõti ilosa ijä aigu huiskõga üle järve kõrdsi mano. Terveq kuul, kõik oppajaq olliq üten huiskõlõman, Krümmeri naanõ ja tütär viidi üten rii pääl. (Koff)
Jalotaman
Lõuna aigu jalotõdi liinan tunn aigu. Üten olliq vaheldistõ vinne vai prantsusõ keele oppajaq ja nii pidi ülepäivi kõik jalotamise aigu noin keelin kõnõlama. Liiguti vaban seldsin, Tütärlatsikuul käve paari kaupa rivin, noidõ kotsilõ üteldi haniq (Die Gänse). (Eisenschmidt, Fet)
Mälehtüseq
Erämälehtüisi trükisõnan om teedäq kolm:
Kõgõ mahukamb, üle 70 lk om oppaja Johann Adam Heinrich Eisenschmidti raamatun " Mälestüisi Krümmeri asutusõst ja autori kooliaost” 1860 Timä opas' Krümmeri koolin aastil 1835–1844.
Parun Korffi mälehtüisi om umbōs poolõ veidemb, aastist 1843–1845. Kõik mälehtüseq ommaq kirjä pantuq aastakümnit ildamba, illatsõmba meelenpidämise täpsüse ja iloga.
Tämbätseni pääväni kirotõdas Krümmeri asotusõst sakõstõ Afanassi Feti peräst, tuu oll' umal aol Vinnemaal väega tähtsä ja om ololinõ parlaki.
Seo ilma ao kirotusõq
Üts vahtsõmbit Fetist kirotajit om Elena Derjäbina. 2013. aastal om täl kirotõt 11lk artikli Fetist Krümmeri pansionin"
Kalifornia Ülikooli slavistigatiidläsel Emily Kleninil om monograafia Afanassi Feti poeetikast. Sääl om seletet ka Krümmeri kuuli nii seestpuult ku poliitikat ümbretsõõri – lähkün ja kavvõn. Kleninil om hulga s'aksa arhiivõ tarvitõt, midä vinne ja eesti uurjil seeniq olõ eiq kaet.
Katõ sõa vaihõl tõi Krümmeri asotusõ kotsilõ arhiivõst tiidüst trükisõnna Võro jurist Meleski Heino
Paar faktitihtsät lehekülge om Krümmeri koolist Pullati Raimo raamatun "Võro liina aolugu" (1984).
Võro kodoluumuusõumi varahoitja Ruusmaa Arthur om ilmutanuq Võrumaa Teatajan 17. mai 2014 "Üks Võru linna hariduselu kujundajaid Caspar Heinrich Krümmer."
Kunaginõ kodoluumusõumi juhataja Telgi Maimu om tennüq diplomitüü "Võro liina üldhariduslik koolivõrk XIX aastagasaa alostusõst kooniq 1917. aastaniq."
Vällälinke
[https://ruslit.traumlibrary.net/book/fet-vospominania/fet-vospominania.html#s002002 Vinne kirämehe Afanassi Feti "Mälestüseq" 2. ptk] (vinne keelen)
Vaarkali (Võro)
Seo artikli kõnõlõs Vaarkali küläst Võro vallan. Vaarkali om mitmõ kotussõ nimi, kaeq Vaarkali.
Krümmeri Heinrichi eräkuul
Vällälinke
[https://www.prlib.ru/node/362556/source#f=true&v=d&z=3&n=5&i=5401187_doc1_510A1D9D-8479-4BB8-9264-951CBE397647.tiff&y=1142&x=663 Parun Korfi märkmeq. 3.ptk. (Записки барона Николая Александровича Корфа)] (vinne keelen)
Riia huulidsa raudtiisild
Sild om Vaksali ja Tammõliina liinaosa piiri pääl. Ütele poolõ jääs Tarto raudtiijaam, tõsõl puul lätt rautii katõs: Valga puul Aardla, Petseri puul Kirsi raudtiipiätüs.
Edimäne sild tetti 1887. aastagal, ku ehitedi raudtii Tartost Valka. Tuu silla laheq Nõvvokogo väeq 1941. aasta 9. hainakuu pääväl ärq, ku nääq s'akslaisi iist pagõsivaq.