cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tarto
Ravvaaig
Tarto om kotussõ pääl, kon jo ravvaaol oll' hää jõõst üle minnäq. Imäjõgi oll' tuu nuka kõgõ tähtsämb transporditii, taad piten sai Pihkvahe ni Võrtsjärvele (vai ollaq esikiq Viländi ja Pärno jõkõ piten Õdagumerele), jõõst läts' üle vai läbi tii Põh'a-Eestist Pihkvahe. Toomõmäe pääle oll' hää tetäq kaitsõehitüsi.
Umbõs 700. aastagal ehitedi põrõhõlladsõ Tähetorni kotussõ pääle muinaslinnus ja tuu kõrvalõ elokotussõq. Egäsugutsit asjo om tuust aost lövvet veidü, miä tähendäs, et linnus es olõq väegaq tähtsä. Rohkõmb om löüdmiisi 10. aastagasaast, tuul aol sis sai Tarto tähtsämbäs kotusõs.
Keskaig
13. aastagasaa edimädsen poolõn, Liivimaa ristisõa aigu, läts linnus Riia piiskopi ja Mõõgavelji ordu võimu alaq. Tarto muinaslinnussõ aqvõtminõ oll' 1224. aastagal, seod om peet ka muisidsõ vabahusvõidõlusõ lõpus Mandri-Eestin. Maahapalotõdu linnussõ asõmõlõ tetti kivist piiskopilinnus (parhilladsõ tähetorni kotsil) ja Tartost sai inämb ku kolmas aastagasaas piiskopkunna keskus. Tarto raadi om kõgõ inne mainit 1262. Liin kuulu Vana-Liivimaa rikkambidõ liino sekkä, ärq eleti Vinnemaa ja Õdagu-Õuruupa kaubandusõst. Tarton oll' neli kloostrit ni katõssa kerikut.
Põrõhõllanõ aig
1988. aastagal peeti Tarton muinsuskaitsõpäivi, mink käügin tuudiq vällä Eesti lipu värmiq.
Eesti Vabariigi aastagapääväl, 24. radokuu pääväl minnäs kell 10 hummogu tähetorni mano Eesti lippu tervütämä. Tähetornin om Eesti lipp olnuq 1988. aastaga 23. piimäkuu pääväst saaniq üüpäiv läbi.
Tarton om Riigikohus ja 2001. aastagast Haridusministeeriüm (põrõhõlla Haridus- ja Tiidüsministeeriüm).
Viimätsel aol om Tarto keskliina ehitet vahtsit suurõmbit huunit, miä ommaq ka kriitikat saanuq (nt Tarto vahtsõnõ kaubamaja, midä om nimmat ka "Tal'na ülikoolis"). Ütś 2021. aastaga kotsapäälitside valitsuisi valimistõ pääküsümüisi Tarton oll' Süäliina kultuurikeskusõ ehitämine.
Kliima
Tarto liin jääs Sise-Eesti kliimavaldkunda. Mandrikliima mõotuisi om tundaq suvõl palavidõ päiviga ja talvõl külmi päiviga, ku külmä või ollaq esiqkiq päält 30 kraadi. Inämbäste ommaq talvõq külmäq ja suvõq kuumaq.
Tarto ilmajaam om Tõraveren, kohe om liinast ca 20 km.
Tunnismärgiq
pisi|210x210px|Ütś tähtsämbit Tarto tunnismärke om olnuq aoluulinõ [[Kivisild (Tarto)|Kivisild, midä om arvada tśehkendänüq ka Hitleri Adolf.]] Tarto liina ammõtliguq tunnismärgiq ommaq Tarto lipp, Tarto vapp, Tarto logo ja tunnuslausõq ni 2014. aastagal kinnitõt Tarto jõõlipp. Ammõtlikkõ tunnismärke pruugitas naidõ märke pruukmiskõrra perrä. Tarto lipp tõmmatas üles liinaammõtidõ man, loko pruugitas liina üritüisi reklaamõ seen, jõõlippu pruugitas noidõ laivu pääl, miä pidäväq Tartot kodosadamas.
Päält ammõtlikkõ tunnismärke ommaq ka märgiq, midä inemiseq Tartoga kokko köütväq, näütüses Tarto raatus, Kivisild, Kaarsild, Tarto tuumkerik vai Tarto vaim.
Rahvastik
1977. aastagal kasvi Tarto rahva hulk päält tuhandõ ja om seoniqaoniq umbõs nii ka püsünüq. 2005. aastagal sattõ rahva hulk jälkinäq 100 000 päält alla. 2021. aastaga alul elli Tarton 95 090 inemist – näist 74 234 eestläst, 12 399 vindläst, 1211 suumlast ja 1051 ukrainlast, aga ka pall'o tõisi. Suurõmb jago vällämaalt tulijist lääväq ülikuuli. Arvatas, et Tarton eläs umbõs 10 000 inemist, kiä ei olõq hinnäst sisse kirotanuq. pisi|209x209px|Tarton om pall'o tudõngit
Valitsõminõ
Tarto umavalitsusorganiq ommaq Tarto liinavolikogo ku iistsaisjakogo ja Tarto liinavalitsus ku volikogo tegijäorgan. Tarto liina valitsõmisõ põhimõttõq ommaq kirjä pantuq Tarto liina põhimäärüste.
1998. aastagast om Tarton võimul olnuq Rehvormieräkund, kon ommaq olnuq ka kõik liinapääq.
Liinajaoq
Tarto liinajakõl ei olõq eräle valitsõmist, miä ommaq näütüses Tal'nan. Kõgõ vanõmb elondus om põrõhõlladsõ keskliina, Ülejõõ ja Supiliina kotsal. Pindala ja rahva arvu poolõst om kõgõ suurõmb liinajago Annõliin.
Aoluulidsõ keskliina ümbre ommaq vanõmbaq liinajaoq – umaaolidsõq edeliinaq, miä tekküq jõõ kaubateie viirde. Kavvõmbalõ jääseq 20. aastagasaal tegünüq vahtsõmbaq liinajaoq. Imäjõõ hää kalda pääl ommaq Supiliin, Karlova ja Ropka tüüstüspiirkund, üles ürgoro nõlvi pääle Tähtvere, Vaksali, Ropka ja 19. aastagasaal liinast vällä ehiteüq liinajaoq raudtiist edesti: Veeriku, Maarjamõisa, Tammõliin, Räniliin ja Variku. Kura kalda pääl ommaq jõõ veeren Ülejõõ, Annõliin ja Ihastõ, oro nõlvi pääl Raadi-Kruusamäe ja Jaamamõisa.
Jõõ hää kalda pääl om Tarto liinast 56% ja kura kalda pääl 44%.
Kultuur
Tartot peetäs Eesti kultuuripääliinas. pisi|[[Vanõmuisõ väiku maja Vanõmuisõ huulidsa pääl 2010. aastagal]] Tarton om rikas kultuurielo: liinan om mitmit tiatrit, muusõummõ, kontsõrdikotussit, kooriq ja andsmbliq, kultuurikotusõq ja -ütisüseq. Pall'o kultuuri om korgkuulõ ümbre, näütüses om Tarto Ülikoolil oma kammõrkuur ja koolist om vällä kasunuq üliopilastiatri. Tarton peetäs kultuuri-, muusiga- ja kirändüsfestivaalõ, tandso- ja laulupidosit.
Liina kultuuriello juht Tarto Liinavalitsusõ kultuuriosakund. Suurõmb jago Tarto muusõumõst ommaq liina allasutusõq, liina käen om ka Lutsu Oskari nimeline Tarto Liina Keskraamadukogo.
2015. aastagst om Tarto tiidüskultuuriliino võrgustun ja UNESCO kirändüsliino võrgustun.
Tarto liinakiränik om Kivastigu Mart.
Tiatriq
Tarto Ülikooli man olnust näütemängotsõõrõst om vällä kasunuq Tarto Üliopilastiatri.
Häste om teedäq ka Põllu Ivari Tartu Vahtsõnõ Tiatri.
Kujoq
Suurõmb jago kuiõst ommaq mälehtüses aoluulisiilõ inemiisilõ. Tunnõduq ommaq Barclay de Tolly monument keskliinan Barclay platsi pääl, Gustav II Adolfi monument Tarto Ülikooli päähuunõ takan Kuningaplatsi pääl, Petersoni Kristjan Jaagu monument Toomõmäe pääl, Tõnissoni Jaani monument Tõnissoni platsi pääl, Treffneri Hugo monument Ülejõõ pargin, Tubina Eduardi monument Vanõmuisõ tiatri vahtsõ maja iin ja Wilde'i Oscari ni Vilde Eduardi skulptuur Vallikraavi ja Ülikooli huulidsa nuka pääl.
Tarto raatusõ iin om viipurskusõskulptuur "Suudõlõvaq tudõngiq", midä peetäs Tarto ütes sümbolis.
Muusõumiq
pisi|[[Eesti Rahva Muusõum ]] Tarton om päält 20 esiqsugumadsõ muusõummi. Naidõ siän om riigi-, liina-, korgidõkuulõ ja ettevõttidõ muusõummõ. Häste ommaq teedäq Eesti Rahva Muusõum, Eesti Kirändüsmuusõum, Eesti Spordimuusõum, Tarto Kunstimuusõum, Tarto Liinamuusõum ja Tarto Ülikooli muusõumiq. Mõnikõrd peetäs muusõumõs ka Tarto Ülikooli kasvaida ja AHHAA tiidüskeskust.
Eesti Kirändüsmuusõum om rohkõmb tiidüsasotus ja kiräkogo ku muusõum. Eesti Spordimuusõum om riigi uma. Tarto liina umaq ommaq kats muusõummi: Tarto Mängoasjumuusõum ja Tarto Liinamuusõum. Ettevõttidõ ummist ommaq teedäq Tarto Ollõvabrigu muusõum ja Eesti Trükümuusõum.
Sport
Kõgõ tunnõtumb jalgpallimiiskund om Tartu JK Tammeka, kon mäng ka Eesti jalgpallimiiskunna mängjit. Tartohe tahetas tetäq ka vahtsõnõ jalgpallihall, kon talvõl olnuq parõmb triiniq.
Häste om teedäq suusavõistlus Tarto maraton, miä kand külq Tarto nimme, a ei olõq inämb mitu aastat Tartost läbi lännüq. Tartost lääväq läbi Tarto Süküsjuuskmisõq ja rattaga sõitmisõq - Tarto rattamaraton ni Tour of Estonia Grand Prix.
Sõbraliinaq
Tartol om põrõld 15 sõbraliina:
Lätteq
Katõgooria:Tarto Katõgooria:Eesti liinaq
Da Gama Vasco
Da Gama Vasco (Vasco da Gama, u. 1460 vai 1469 - 1524) oll' Portugali maiõuurja, üts kuulsampi Õuruupa maiõuurjidõ hulgan, nink edimäidsi laivo päälik, miä sõidiq Õuruupast Indiahe (ümbre Afriga). 8. hainakuu pääväl 1497 sõit' Lissabonist vällä nink joud' 20. lehekuu pääväl 1498 Kalikuti (s'oo ilma aigu Kozhikode) man Õdagu-India randa. 1499 tull' tagasi Portugalli. 1502 läts' jälq eskaadriga Indiahe, et alostaq araablaisiga võitlust ülevõimo peräst India suurõlmerel. Kolmandalõ India-reisile asot' Vasco peräst timä nimitämist India asõkuningas (1524), a sääl kuuli pia Kochin.
Katõgooria:Portugali inemiseq Katõgooria:Portugali maiõuurjaq
Rahvaluulõq
Rahvaluulõq vai vanavara vai folkluur om lajan, traditsioonilidsõn tähendüsen kõik luuq ja lauluq, ütelüseq ja salmiq, mängoq ja tandsuq, uskmisõq ja kombõq, miä ommaq peridüq innembäidsilt põlvilt ilma kiräsõna abildaq. Rahvaluulõq om sis vaimlinõ perändüs- vai tradits'oonilinõ looming (as'alinõ perändüslooming kuulus etnograafia ala). Inämbüisi peetäs rahvaluulõs siski õnnõ rahva poeetilist sõnaloomingut: rahvalaulõ, rahvajuttõ, jutussit, nal'ajuttõ, mõistatuisi, vannosõnno ja ütlemiisi. Rahvaluulõt uur rahvaluulõtiidüs vai folkloristiga.
Õuro
thumb|upright=1.6|Õurotsuun 2023, sinidsega märgidüq riigiq pruukvaq õurod, verevägaq pruukvaq umma rahha. thumb|Õuro paprõrahaq / raudrahaq Õuro vai euro (mitmin keelin Euro) om Õuruupa Liido ütisraha ja rahamõõt. Õuro märgis om €. Üten õuron om 100 tsenti.
Rahvaluulõq
Katõgooria:Rahvaluulõq
Norra
Norra, ammõtlidõlt Norra Kuningriik, om Õuruupa riik. Norra pääliin om Oslo.
Õuro
Välislingiq
Katõgooria:Õuruupa Katõgooria:Rahamõõdiq
Norra
Lätteq
Katõgooria:Õuruupa riigiq Katõgooria:Õuruupa maaq
Kõtajärv
Kõtajärv vai Madi järv om järv Põlva kihlkunnan Moostõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Liitva
Liitva oll' külä Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Usk
Artikli tulõ viil kirotaq
Katõgooria:Usk
S'aksamaa
S'aksamaa (S'aksa Liitvabariik, s'aksa keelen Bundesrepublik Deutschland) om föderaalnõ vabariik Kesk-Õuruupan. S'aksamaa S'aksamaa naabriq ommaq Taani, Poola, Tsehhi, Austria, Sveits, Prantsusmaa, Luksõmburk, Belgiä ja Holland. Põh'a puul om luudusligus riigipiiris Põh'ameri ja Õdagumeri.
S'aksamaa päälinn om Berliin. Saksamaal om 16 liidomaad ja 82 mill'onat elänikku.
Nimi
1949. aastagast om riigi ammõtlinõ nimi Bundesrepublik Deutschland, võro keelen S'aksamaa Liitvabariik (kooniq 1983. a S'aksa Föderatiivnõ Vabariik).
Rahvastik
2010. aastaga saisoga om S'aksamaa Euruupa Liido kõgõ suurõmba inemiisi arvoga riik. Maailman om S'aksamaa inemiisi arvo poolõst 15. kotusõ pääl. Rahva tihehüs om S'aksamaal 229.4 inemist kruutkilomiitre kotsilõ.
Keskmäne eloigä om 79,9 aastagat. Ütel immäl om keskmädselt 1,4 last ja kuulminõ om 7,9 1000 inemise kotsilõ 2009. aastaga saisoga. Neoq näütäjäq ommaq üteq maailma madalambaq.
91% S'aksamaa inemiisist ommaq s'akslasõq. 2004. aastaga seisoga registreeriti S'aksamaal säidse mill'onat välisriike kodanikku.
Luudus ja ilm
S'aksamaal om paras ilm lämmä suvõ  ja külmä talvõga, a pikembit külmi ja lumitsit aigõ om harva. Vihma satas aastak läbi. Talvõ keskmäne lämmäkraat om 0 °C. Taivavii hulk om paras, 500 mm.
Jõõq
Kõgõ pikembäq:
1.Doonau (Donau; 2852 km) 2.Rein (Rhein; 1320 km) 3.Elbe (1165 km) 4.Oder (866,12 km) 5.Mosel (545 km) 6.Main (524 km) 7.Inn (510 km) 8.Weser (433 km) 9.Saale (413 km) 10.Spree (382 km)
Kultuur
Katõgooria:Õuruupa riigiq
Ameeriga
thumb|300px|Ameeriga ilmajago maailmakaardi pääl
Katõgooria:Ilmajaoq
Puiga Põhikuul
Puiga Põhikuul om kuul Võromaa Rõugõ kihlkunnah. Puiga Põhikuul om Puiga külän Võro vallan. 2008/2009 opiaastal opp 137 opilast.
Kaeq viil
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna kooliq
Raudjärv (Lüllemäe)
Raudjärv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan Lüllemäe külän.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
6. süküskuu päiv
6. süküskuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 249. päiv (liigaastagal 250. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Süküskuu
Austraalia ja Okõaania
thumb|300px|right|Austraalia ja Okõaania ilmaruumist kaiõn
Austraalia ja Okõaania om üts kuvvõst ilmajaost. Tä sais kuun Austraalia maisõmaast ja suurõst hulgast saarist.
Katõgooria:Ilmajaoq
Maisõmaa
Maisõmaa vai kontinent om ilmamerest ümbritset suur maatükk. Maisõmaaq vai näide osaq üten saarigaq moodustasõq ilmajakõ.
24. mahlakuu päiv
24. mahlakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 114. päiv (liigaastagal 115. päiv).
Järvämaa
Järvämaa (e.k. Järvamaa) om aoluulinõ maakund Kesk-Eestin.
Järvämaast hummogu poolõ jääs Viromaa, lõuna poolõ jääseq Tarto- ja Viljandimaa ni õdagu poolõ Pärno- ja Harjomaa.
Järvämaa kihlkunnaq
Järvämaal om 8 kihlkunda.
Vardja
Vardja vai Vardja mõisa om külä Põlva kihlkunnan Laheda vallan Võro-Põlva tii veeren (Põlvahe 8 km, Võrolõ 17 km, tiist õdagu puul). Külän om paarkümmend elämist. Vardjast põh'a poolõ jääväq Koiolakülä ja Himmakülä, hummogu poolõ Ortuskülä, lõuna poolõ Vana-Koiola ni õdagu poolõ Tilsi. Külän om Vardja järv. Vardjan tüütäs Vardja massinaütistü. Külä hummoguveere pääl ommaq Lemmiku puut ja bussipiätüs. Umal aol oll' Vardjan Vardja mõisa vai Pragi mõisa.
Al-Horazmi
Al-Horazmi (Al-Horazmi Muhammad ibn Musa, u. 783 - u. 850) oll' pärsiä matõmaatik ja tähetiidläne. Tä oll' perit Horezmist, tüüt' Bagdadin. Timä töie ladinakeelitside tõlkidõga joud' Õdagu-Õuruupahe algõbra (lineaar- ja kruutvõrrandidõ lahõndaminõ) nink Indiast perit kümnendsüstem. Viil kirot' tä tähe- ja maatiidüsliidsi töid.
Katõgooria:Pärsiä matõmaatiguq Katõgooria:Pärsiä tähetiidläseq
Rebäsejärv
Rebäsejärv vai Rebäsemõisa järv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan.
Kükä järv
Kükä järv om järv Põlva kihlkunnan Moostõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Rebäsejärv
Rebäsejärvest nakkas pääle Lannamõtsa oja.
Uiakatsi järv
Uiakatsi järv om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan Koorastõ külä man, Suurjärvest 200 m lõunõõdagu puul. Tä om Koorastõ järvist kõgõ selgembä viiga.
Järve veereq ommaq lõunahummogu puul järsoq ja ruusatsõq, muial madalambaq ja mudatsõq. Järve ümbre om põh'aõdagu puul põllumaa, lõunahummogu puul mõts, muial inämbüisi soinõ niit.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Pikkjärv (Karula)
Pikkjärv vai Karula Pikkjärv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan Karulast põh'a puul Karula korgustigu põh'aveeren. Pikkjärv om kitsan hummogu-õdagu-tsihilidsen ürgoron.
Pikkjärv saa vett lättist ja Piiriojast. Pikästjärvest juusk vällä Varõssõ oja. Vesi vaihtus aastagan ärq 4,6 kõrda.
Viieläjäq ja -kasvoq
Päämädseq kalaq ommaq latik, särg, ahhun ja linask.
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
2005
2005. aastak
Sündmüseq
Vahtsõaastakuu 2005 - Radokuu 2005 - Urbõkuu 2005 - Mahlakuu 2005 - Lehekuu 2005 - Piimäkuu 2005 - Hainakuu 2005 - Põimukuu 2005 - Süküskuu 2005 - Rehekuu 2005 - Märdikuu 2005 - Joulukuu 2005
Egäsugust
Katõgooria:21. aastagasada 2005
Ristiusk
thumb|Mäejutus. [[Taani kunstnigu Blochi Carl Heinrichi maal, 1890.]]
Ristiusk vai krõstlus om monoteistlinõ usk, miä põhinõs Jeesusõ elol ja oppusõl, nii niguq tuu om kirja pant Vahtsõn Testamendin. Ristiusko inemiisi kutsutas ristiinemiisis vai ristirahvas.
Kaeq viil
Katõgooria:Ristiusk
Rõugõ kihlkunna jõõq
Rõugõ kihlkunna jõki nimekiri lugõ üles Rõugõ kihlkunna jõõq, ujaq, suurõmbaq kraaviq ja lätteq.
Vilustõ Põhikuul
Vilustõ Põhikuul um kuul Võromaal Räpinä kihlkunnah Veriora vallah Vilustõ küläh. 2008. a. opis 132 last ja tüütäs 18 oppajat.
Rõugõ kihlkunna jõõq
A H J K L M O P R S T U V
Vilustõ Põhikuul
Kaeq viil
Katõgooria:Räpinä kihlkunna kooliq
Rõugõ kihlkunna jõõq
Välisligiq
Katõgooria:Nimekiräq
Küläjärv (Järve)
Küläjärv om järv Põlva kihlkunnan Moostõ vallan.
Ortuskülä
Ortuskülä oll' külä Põlva kihlkunnan Laheda vallan Võro-Põlva tii veeren (Põlvahe 8 km, Võrolõ 17 km, tiist hummogu puul).
Küläjärv (Järve)
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Ortuskülä
Ortusküläst põh'a poolõ jääs Himmakülä, hummogu poolõ Naruskikülä, lõuna poolõ Vana-Koiola ni õdagu poolõ Vardja.
Horezm
400px|thumb|Horezm 1190-1220 Horezm oll' aoluulinõ piirkund ja muistinõ riik Kesk-Aasian Amudarja jõõ alambjoosul.
Ortuskülä
Kaeq viil
thumb|250px|right|Ortuskülä
Horezm
Kõgõ vanõmbaq välläkaivõduq lövvüsseq ommaq perit neoliitikumist, Kelteminari kultuuri aost (IV-III a.t. i.m.a.). Pronksiaost (II a.t. lõpust i.m.a.) om alalõ hoitunu nessütüssüstem. 7. aastagasaal i.m.a. tekkü Horezmin tugõva riigimuudu kõrraldõt sõalinõ hõimoliit.
Kuulsambaq inemiseq
Horezmist oll' perit matõmaatik ja tähetiidläne al-Horazmi.
Katõgooria:Vanaq Aasia riigiq Katõgooria:Usbekistan Katõgooria:Türkmenistan
25. mahlakuu päiv
25. mahlakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 115. päiv (liigaastagal 116. päiv).
7. süküskuu päiv
7. süküskuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 250. päiv (liigaastagal 251. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Süküskuu
Pulli oja
Pulli oja om uja Harglõ kihlkunnan.
Piitrejõgi
Piitrejõgi vai Piitre-egi (läti keelen Melnupe (must jõgi)) om jõgi Läti- ja Võromaal (Harglõ kihlkunnan). Tä nakkas pääle Lätist Alūksne järve lähkost, juusk alambjoosul umbõs 6 km Eesti ja Läti piiri pite nink joud Saru lähkon kur'a poolõ päält Mustajõkkõ.
Piitrejõõ pikkus om 73 km, tuust om Eestin 25 km. Jõgikunna suurus om 435 km², minkast Eesti jääs 42 km².
Piitrejõõ perveq ommaq inämbüisi korgõq ja järsoq, kotussidõ ommaq nätäq Devoni lub'a- ja liivakiviq.
Piitrejõõ pääl Naha külän Naha talo man om Eesti kõgõ lõunapoolitsõmb paik.
Eestin om Piitrejõõ kõgõ tähtsämb harojõgi Karissöödä oja.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq Katõgooria:Läti jõõq
Listaku (Võro)
Seo artikli kõnõlõs küläst Võro vallan, samanimeline külä om ka Rõugõ vallan, kaeq Listaku (Rõugõ).
Listaku om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Lätteq
Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq Katõgooria:Võro valla küläq
Ruusmäe järv (Paluotsa)
Ruusmäe järv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan.
Ruusmäe järvest nakkas pääle Mürgi oja.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Kakkõhelü ettetulõmisõ tävvelik nimekiri
Tan ommaq üles loedu kõik kakkõhelü ettetulõmisõ kotusõq. Nuuq kotusõq, kon kakkõhelü kirän märkmine om tähtsämb, ommaq vällä tuudu paksu kiräga. Inämbüisi ommaq naaq sääntseq kotusõq, kon kakkõhelü märkmine vai mittemärkmine muut sõna tähendüst (nt nimekäänüse mitmus maa ja maaq vai käskjä kõnnõviis tulõ ja tulõq). Muuq kotusõq, kon kakkõhelü märkmine olõ-õi nii tähtsä, ommaq hariligun kirän ja q om sääl pant sulgõ sisse. Tuu tähendäs, et muidoki või kakkõhellü ka sääl kirotaq, kasvai näütüses sõna eräle vällätuumisõs, tälle suurõmba rasõhusõ andmisõs vai riimi peräst, a sõna tähendüs nain kotussin tuust inämbüisi ei muutuq, kas taaha om kakkõhelü kirotõt vai ei.
Kakkõhelü ku mitmusõ tunnus
a) mitmusõ nimekäänüssen: puuq, mõtsaq, suurõq majaq, vahtsõq saapaq, vereväq vabarnaq; '''b) kimmä kõnnõviisi mitmusõ 3. käänüse lõpun nii olõvan- ku minevänaon: saavaq, kirotasõq, võtvaq, ommaq; saiq, kirodiq, võtiq, olliq;''' c) mineväao kesksõnno mitmusõn: (ommaq) mõstu(q), (ommaq) eledü(q), (olliq) söödedü(q), (mar´aq) kor´adu(q); (ommaq) mõsknu(q), (ommaq) elänü(q); d) mitmusõ 1. ja 2. käänüse lõpun nii olõvan- ku minevänaon. Ollõvaig: teemi(q), näemi(q), võtami(q), kirotami(q); tiiti(q), näeti(q), võtati(q), kirotati(q); (ti) tiide(q), näede(q), võtadõ(q), kirotadõ(q); Minnevaig: teimi(q), näimi(q), võtimi(q), kirotimi(q); teiti(q), näiti(q), võtiti(q), kirotiti(q); (ti) tei(q), näi(q), võti(q), kirodi(q); e) kimmä kõnnõviisi tettävä tegomoodu lihtmineväao mitmusõn: as´aq kaotõdi(q), piniq malgutõdi(q), viläq määtedi(q).
Muuq kakkõhelüga tunnusõq, lõpuq ja jakuq
a) tõõsõn tegonimen: kaiaq, tetäq, ollaq, tiiniq, võttaq, herädäq, kirotaq, häbendelläq; '''b) käskjä kõnnõviisi 2. käänüse lõpun: kaeq, küsüq, võtaq, puhkaq, kirodaq;''' c) olõvaao ja lihtmineväao eitävän kõnnõn (edeeitüs): ei tiiq, ei käseq, ei võtaq, es kirodaq, es häbendelleq; ei tetäq, ei võetaq, ei kästäq, es kirotõdaq, es häbendeldäq; (tagaeitüs) tii ei(q), käse-i(q), võta-i(q), nätä-i(q); küsü-i(q), usu-i(q), rao-i(q), häö-i(q), mõsõ-i(q); d) nuq/nüq-kesksõnan (om) tennü(q), (om) mõsknu(q), (om) elänü(q); e) ilmakäänüssen (abessiiv): saamalda(q), võtmalda(q), kargamalda(q), kirotamalda(q); f) piirikäänüssen (terminatiiv): seeni(q), kooni(q), põh'ani(q), rõnnoni(q), hambini(q), hummoguni(q); g) ütenkäänüssen (komitatiiv): käega(q), mukka(q), pujaga(q), tütrega(q), oppajaga(q), kadajaga(q); h) käskjä kõnnõviisi 3. käänüse ja eitüse lõpun: kaegõ(q), küsüge(q), võtkõ(q), kirotagõ(q); ärq kaegu(q), ärq küsügu(q), ärq võtku(q), ärq kirotagu(q); kaegu-i(q), küsügu-i(q), võtku-i(q), kirotagu-i(q); i) kaudõtsõn käskjän kõnnõviisin: kaegu(q), küsügu(q), võtku(q), kirotagu(q); j) olõvaao ütsüse 2. käänüssen: (sa) tiide(q), näede(q), võtadõ(q), kirotadõ(q), häbendellede(q); k) gi(na)(q)- ja ki(na)(q)-jakun: kiäki(nä)(q), makki(na)(q), midägi(nä)(q), tetäki(nä)(q), mõttõgi(na)(q), söömäldagi(nä)(q), nägemäldäki(nä)(q), parandamaldaki(na)(q); l) tinkõlõjan kõnnõviisin: teesi(q), kaesi(q), tiissi(q), kaessi(q), kargasi(q), kamandasi(q), vähändäsi(q); tennü(q), kaenu(q), karanu(q), kamandanu(q), vähändänü(q).
Kakkõhelüga sõnaq
a) katõ silbi ja e/õ- vai u/ü-lõpuga nimisõnaq: kastõq, paisõq, lõunõq (lõunaq); imeq, hoonõq; seemeq, asõq; pehmeq, kahrõq; oluq, ohuq, lühüq; b) mitmõq määr- ja asõsõnaq: siiäq, sinnäq, eeläq, toonaq, ammuq, veidüq, kinniq; esiq; paokilla(q), kükäkillä(q), parhilla(q), parla(q), mano(q), ala(q), taha(q), maha(q), õigõ(q); c) kiildsõnaq ärä(q), är(q); d) eränäütäjäq asõsõnaq (personaalpronoomõniq) ma(q), sa(q), mi(iq), ti(iq), nä(äq); e) sõnon a(q), aga(q), ega(q), ku(q), nigu(q), jo(q), no(q), jälle(q), jäl(q), kül(q), tere(q), ei(q), ja(q) (õdaguvõro murrakin ka häste(q), muidu(q), pääle(q), õnõ(q));
Loosu
Lätteq
Katõgooria:Võro valla küläq
Vaaba järv
Vaaba järv om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan. Tä om üts Koorastõ järvist.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Geoloogia
Geoloogia om tiidüs, miä uur tahkit ollussit, minkast sais kuun Maa. Noidõ hulka kuulusõq egäsugudsõq kiviq, kalliqkiviq, mullaq ja muuq sääntseq. Uuritas Maa ossõ ehitüst, füüsiliidsi umahuisi, aoluku ja jakkuisi, miä noid kujondasõq.
Katõgooria:Geoloogia
Suurjärv (Koorastõ)
Suurjärv vai Koorastõ Suurjärv om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan Koorastõ küläst lõunan. Tä om Koorastõ järvist kõgõ suurõmb.
Magalhãesi Fernão
Magalhãesi Fernão (Fernão de Magalhães, 1480 - 1521) oll' Portugali maiõuurja ja meresõitja. Tä oll' edimäne, kiä sõit' Õuruupast õdagu tsihin Aasiahe.
Suurjärv (Koorastõ)
Suurjärve ümbre ommaq nurmõq, hainamaaq ja mõtsasaarõq. Põh'aveeren om Koorastõ park. Järve põh'ahummogunukan om mõtsaga katõt 0,2 ha suurunõ Hirvesaar.
Magalhãesi Fernão
Katõgooria:Portugali inemiseq Katõgooria:Portugali maiõuurjaq
Suurjärv (Koorastõ)
Järve juuskvaq mitmõq ujaq. Om lättit.Vesi vaihtus ärq 3 kõrda aastagan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Kallo om peris mitmit lihte. Pall'o om latikat ja haugi. Viil om särge, ahunat, ruusärge, nurgu, viidikat, linaskit, kuskõ, lutsu, teibi ja rünti. Sisse om tuud sudakut, siiga, peledit ja karpkalla.
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Nigeeriä
Nigeeriä Liitvabariik om Afriga riik, mink pääliin om Abuja. Nigeeriäl ommaq piiriq Benini, Nigeri, Tšaadi ja Kamõruniga. Nigeeriä om rahvaarvo poolõst Afriga kõgõ suurõmb riik ja maailman ütsändä kotusõ pääl.
Kaeq viil
Katõgooria:Nigeeriä Katõgooria:Afriga maaq
Lahojärv
Lahojärv om järv Põlva kihlkunnan Moostõ vallan.
Lukatsi
Lukatsi om külä Põlva kihlkunnan Kõllõstõ vallan.
Lahojärv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Vahtsõliina Gümnaasium
pisi|Vahtsõliina Gümnaasium Vahtsõliina Gümnaasium om kuul Võromaa Vahtsõliina kihlkunnah Vahtsõliina alõvih.
Vedelä järv
Vedelä järv vai Vedelä veskijärv om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan.
Vahtsõliina Gümnaasium
Kaeq viil
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna kooliq
Vedelä järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Sveits
Sveits, ammõtlidõlt Sveitsi Konföderats'uun, om Õuruupa riik. Sveitsi pääliin om Bern.
Majandus
Sveitsil om stabiilnõ, modernne ja üts kõgõ kapitalistligumb majandus. 2008. a. Majandusvabahusõ Indeksin oll' tä Õuruupa riigest tõõsõ kotussõ pääl pääle Iirimaad. Samal aol pakk tä pall'o avalikkõ teenüssit. Sveitsi GDP inemise kotsilõ om suurõmb ku pall'odõl suurriigel, tuu perrä om tä 6. kotussõ pääl pääle Luksõmburki, Norrat, Katari, Islandi ja Iirimaad. Sveitsi frank om maailma üts kõvõmb raha, miä lätt väega veidüq odavambas.
Välislingiq
Katõgooria:Õuruupa riigiq Katõgooria:Õuruupa maaq
Rästä järv
Rästä järv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Vedo külä
Vedo külä om külä Põlva kihlkunnan Laheda vallan, Orajõõ keskjoosul. Külän ommaq mõnõq elämiseq. Vedo küläst põh'a poolõ jääs Piksõlaan, hummogu poolõ Koiolakülä, lõuna poolõ Tilsi ja õdagu poolõ Mäni külä.
Kaeq viil
250px|thumb|Vedo külä
Arvotäht
300px|thumb|Araabia arvotäheq Arvotäht vai nummõr om täht, mink abil positsioonilidsõn arvosüstemin kirotõdas üles arvõ (täpsembält arvosõnno), nii niguq kirätähtiga kirotõdas üles kõnõldu keele sõnno. Kümnendsüstemi arvotäheq (vai kümnendtäheq vai araabia arvotäheq) ommaq 0,1,2,3,4,5,6,7,8 ja 9.
Katõgooria:Matõmaatiga
Afriga maisõmaa
thumb|300px|right|Afriga ilmaruumist kaiõn Afriga om üts kuvvõst maisõmaast. Afriga suurus om 29,2 mill'onat kruutkilomiitrit, timäst suurõmb om õnnõ Õuraasia. Õuraasia om kah Afrikalõ kõgõ ligemb maisõmaa, näide vaihõlõ jääseq Vaihõmeri ja Verrev meri.
Üten saariga moodustas Aafriga maisõmaa Afriga ilmajao.
Katõgooria:Maatiidüs
Läänemaa
Läänemaast põh'ahummogu poolõ jääs Harjomaa, lõunahummogu poolõ Pärnomaa ja lõuna poolõ Saarõmaa. Hiiomaa oll' Läänemaa osa 16. aastasaa lõpost 1946. aastaganiq.
Läänemaa kihlkunnaq
Läänemaal om 17 kihlkunda.
Välislingiq
Katõgooria:Eesti Katõgooria:Eesti muistidsõq maakunnaq Katõgooria:Eesti aoluulidsõq maakunnaq
Vatikan
Vatikan, ammõtlidõlt Vatikani Liinriik, om tsill'okõnõ Õuruupa riik, miä om Rooman. Tä om kõgõ vähämb ja kä kõgõ vähämbä elänike arvoga riik kõgõn ilman.
Välislingiq
Katõgooria:Õuruupa riigiq Katõgooria:Õuruupa maaq
Rahvaq ja hõimuq
Artiklin Rahvaq ja hõimuq om mittetävvelik nimekiri maailma rahvist, hõimõst ja muist etniliidsist rühmist.
A
abasiiniq - abhaasiq - adžaariq - adõgeeq - afrikandriq (buuriq) - aimaraq - ainuq - akaq - albaanlasõq - alõuudiq - alžiirläseq - altailasõq - amhariq - andorralasõq - araablasõq - arakaniq - arapahoq - aravakiq - armiinläseq - asandõq - asõriq - assüürläseq - asteegiq - Aškenazi juudiq - austõrlasõq - avaariq
B
bakaq - baskiq - baškiiriq - †bataaviq - batvaq - beduiiniq - belgläseq - berberiq - bhiliq - bihaariq - †boilasõq - brasiillasõq - bretooniq - bulgaarlasõq - burjaadiq - bušmaniq
D
druusiq
F
flaamiq - †foiniiklasõq - friisiq - fulbõq - fäärläseq
G
gagauusiq - gioq - Goajiro aravakiq - gondiq - grusiiniq
H
handiq - hausaq - †helleniq - hesaariq - hiinlasõq (haniq) - hinduq - hindustanlasõq - hispaanlasõq - hollandlasõq - horvaadiq - hotõntotiq - hueiq (dunganiq) - hutuq
I
iboq - iirläseq - iisraellasõq - †illüürläseq - ingerisuumlasõq - ingläseq - ingušiq - islandlasõq - †insubõriq - isuriq - itaallasõq
J
jaaganiq - jaapanlasõq - jaavalasõq - jaoq - †jatvingiq - jorubaq - jukagiiriq - juudiq
K
kalmõkiq - kamassiq - karaiimiq - kar'alasõq - kasahhiq - kasagaq - kašuubiq - katalaaniq - ketšuaq - khmeeriq - kikujuq - kirgiisiq - kisiq - komiq - koptiq - korealasõq - korjakiq - korkuq - korsiklasõq - kosaq - kpelleq - kreekläseq - krimmitatarlasõq - kurdiq - kuubalasõq - kõmriq
M
makõduunlasõq - malailasõq - maltalasõq - mansiq - marathiq - mariq - masaiq - megreliq - mehhiklasõq - †merjalasõq - mokšaq - monegaskiq - mongoliq - montenegrolasõq (tšernoguurlasõq) - mordvalasõq - moroq - mustlasõq (romaq) - mägijuudiq
N
neenedsiq - nepallasõq - nganassaaniq - norralasõq - nuubialasõq
O
osseediq
P
pandžabiq - peruulasõq - †petšeneegiq - †piktiq - pomooriq - poolakõsõq - prantslasõq - †preisläseq - puertoriikolasõq - puštuq - pärsläseq - pügmeeq
S
saamiq - s'akslasõq - samoalasõq - sardiq - Sefaradi juudiq - serbläseq - setoq - sindhiq - singaliq - †sküüdiq - slovakiq - sloveeniq - somaaliq - suumlasõq - sorbiq - suahiiliq - suaaviq - †sumõriq - suuluq - svaasiq - sveitsläseq - sölkupiq - süürläseq
Š
šotlasõq
T
taanlased - tailasõq - tainoq - tamiliq - tatarlasõq - tiibetläseq - tlingitiq - tongalasõq - tsehhiq - tserkessiq - tsetseeniq - ts'uvassiq - tuareegiq - tutsiq - tvaaq - tšuangiq - tõvalasõq - türkmeeniq
U
udmurdiq - uiguuriq - ukrainlasõq - †umbriq - ungarlasõq
V
vad'alasõq - valgõvindläseq - vallooniq - †vandaaliq - vepsläseq - vietnamlasõq - vindläseq - volgas'akslasõq - volofiq - võrokõsõq
Ž
Katõgooria:Rahvaq ja hõimuq
26. mahlakuu päiv
26. mahlakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 116. päiv (liigaastagal 117. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Mahlakuu
8. süküskuu päiv
8. süküskuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 251. päiv (liigaastagal 252. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Süküskuu
Pundsa oja
Pundsa oja vai Piirioja om uja Harglõ ja Rõugõ kihlkunna piiri pääl. Tä juusk hää käe puult Mustajõkkõ paigan, kost Mustajõõ suuni om 35,4 km.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Kolumbusõ Christoph
Kolumbusõ Christoph (itaalia keelen Cristoforo Colombo, hispaania keelen Cristóbal Colónja, portugali keelen Cristóvão Colombo, 1451-1506) oll' Itaalia meresõitja, kolonisiirjä ja maiõuurja, kink reisega üle Atlandi suurõmere joud' õuruuplaisini lajembalt tiidmine, et õdagupuulkeräl ommaq olõman Ameeriga maisõmaaq.
Katõgooria:Itaalia inemiseq Katõgooria:Itaalia maiõuurjaq
Petserimaa
Petserimaa om aoluulinõ maakund Lõuna-Eestin.
Pärnomaa
Pärnomaa om aoluulinõ maakund Lõunaõdagu-Eestin.
Pärnomaast põh'a poolõ jääs Harjomaa, põh'ahummogu poolõ Järvämaa, hummogu poolõ Viljandimaa ja põh'aõdagu poolõ Läänemaa.
Pärnomaa kihlkunnaq
Pärnomaal om 12 kihlkunda.
Pussioja
Pussioja om uja Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Savijärv (Savi)
Savijärv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Vähkjärv (Piigandi)
Vähkjärv om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan Võro-Tarto tii veeren (tuust hummogu puul). Tõsõl puul tiid om õkvalt Jõksi järv.
Matõmaatigatäht
Matõmaatigatäht vai matõmaatilinõ sümbol om täht, midä tarvitõdas matõmaatikan avaldiisi ülesmärkmises. Matõmaatigatäheq ommaq näütüses arvotäheq, ütsvõrrasustäht =, kokkoarvamistäht +, lõpmatustäht \infty, kruutjuurõtäht ja tõsõq.
Katõgooria:Matõmaatiga
Tüküarv
200px|thumb|Tüküarvõ saa tarvitaq ülelugõmisõs: üts upin, kats ubinat, kolm ubinat ... Tüküarv vai naturaalarv (ladinakeelitsest sõnast numerus naturalis - loomulik arv) om kas üts arvõst 1,2,3,... (hääq terveqarvoq) vai arvõst 0,1,2,3,... (mittekur'aq terveqarvoq). Arvoteoorian hariligult nulli ei loetaq tüküarvos, matõmaatilidsõn loogikan, hulgateoorian ja puutritiidüsen jälq loetas.
Tüküarvõ tarvitõdas asjo ülelugõmisõs, näide abiga saa ärq näüdädäq vai üteldäq, kupall'o määntsitki asjo tükü perrä om. Kümnendüstemin kirotõdas tüküarvõ üles arvotähti 0 kooni 9 abil. Kõiki tüküarvõ hulka tähüstedäs tähega \mathbb{N}.
Katõgooria:Arvoteooria
Väikene Perätsjärv
Väike Perätsjärv om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Linnajärv (Mooste)
Linnajärv om järv Põlva kihlkunnan Moostõ vallan Moosten.
San Marino
Välislingiq
Katõgooria:Õuruupa riigiq Katõgooria:Õuruupa maaq
Sinejärv
Sinejärv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Puudistõ oja
Puudistõ oja om uja Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Keemiä
Keemilidseq ollusõq
Vesinik (H2) um väega kerge tulõohtlik gaas. Vanastõ panti taad õhopallõ sisse, a läts' palama väega kergehe.
Kaeq viil
Katõgooria:Keemiä
Mäni
Mäni (käänetäs Mänile, Mänil) om külä Põlva kihlkunnan Laheda vallan. Külän ommaq mõnõq elämiseq. Mäni küläst põh'a ja hummogu poolõ jääs Piksõlaan, lõuna poolõ Mustajõõ külä ja õdagu poolõ Sõrõstõ külä.
Kaeq viil
250px|thumb|Mäni
9. süküskuu päiv
9. süküskuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 252. päiv (liigaastagal 253. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Süküskuu
Informaatiga
Informaatiga om tiidüs, miä uur teedüse (info) ja teedüsetüütlemise teoreetiliidsi alossit ja näide tarvitamist puutrõsüstemen.
Müürsepä Martin
Müürsepä Martin (Martin Müürsepp) om eesti korvpallur, kiä om sündünüq 26. süküskuu pääväl 1974. aastagal Talliinan. Müürsepp on siiäqmaaniq edimäne ja viimäne eesti korvpallur, kiä om mängnüq NBAn.
Informaatiga
Katõgooria:Informaatiga
Müürsepä Martin
Müürsepä Martin om uma mängoposits'ooni poolõst suur viir. Tä om kats miitret säidse tsendimiitret pikk ja kaald 103 killo.
Elolugu
1996. aastagal valõ NBA drafti edimädsen tsõõrin Müürsepä Martini katõkümne viiendän valikun hindäle Utah Jazz, kiä Martini Miami Headile edesi kaubõl'. Müürsepp om platsi pääl käünüq 83 NBA mängon Dallasõ Mavericksi iist keskmäidsi näütäjidega 4,7 punkti, 2,2 lavvapalli ja 11,5 minotit. Uman kõgõ parõmban NBAn mängitün mängon visas' Martin 24 silmä ja võtt' 14 lavvapalli.
Peräst NBAd läts' Martin Kreekahe, kon mänge BC Arisõ ja Ateena AEK iist. 2000. aastagal võit’ Martin Ateena AEKga ka Saporta Kariga ja Kreeka Meistrevõigõlusõq.
2001-2005 mänge Müürsepp Vinnemaal Kaasani Unicsin ja Moskva CSKAn.
Müürsepp om mängnüq ka Eesti rahvuskuundisõn, minkast ütel' ärq 2005. aastagal.
2006. aastagast mäng ta Tarton paigapäälidse korvpalliklubi TÜ/Rocki iist.
Pügeri oja
Pügeri oja om uja Harglõ kihlkunnan.
ABC kiräoppus ja lugõmik
"ABC kiräoppus ja lugõmik" (vai "ABC kiräoppus ja lugõmik algkooli latsilõ") om võrokeeline aabits. "ABC kiräoppusõ ja lugõmigu" märke vällä ja lugi üle 5. joulukuul 1995 asutõt aabidsakogo: Hao Paul, Helbi Toomas, Jüvä Sullõv, Kama Kaido, Kasagu Enn, Kauksi Ülle (aabidsakogo juhataja), Kulbogi Egge, Kõivupuu Marju, Pulga Jaan, Reimanni Nele, Saarõ Evar, Tenderi Tõnu. Nõvvoga avidiq: Hollo Aimi, Avarmaa Tea, Oro Ervin ja viil hulga inemiisi.
"ABC kiräoppusõn ja lugõmigun" om kõrvuisi vanno rahvalaulõ ja võro kiränige luuduga trüküt ka Võromaa koolilatsi kirätöid kogomigust "Mino Võromaa". Pääväpildiq ommaq peri NASA arhiivist, kirändüsmuusõumist ja võro tegeläisi umist kokõst.
Aabits ja lugõmik om üts edimäidsi võrokiilsit opiraamatit, miä om ilmutõt võro keele vahtsõn ehk standardkiräviien ja kokko pant võro kiräkeele põhimõttidõ perä.
Sisokõrd
ABC KIRÄOPPUS 53
LUGÕMIK 55 SÕNASTIK 149
Antarktis
thumb|right|Antarktis thumb|right|Antarktis ilmaruumist kaiõn Antarktis om üts kuvvõst maisõmaast. Tä om lõunanaba ümbre, tuuperäst om sääl väega külm ja inemiisi sääl elä-iq.
Mooste järv
Mooste järv vai Moostõ järv om järv Põlva kihlkunnan Moostõ vallan Moosten.
Hanitiik
Hanitiik om lump Kanepi kihlkunnan Kõllõstõ vallan.
Terveharv
Terveharv vai täüsarv om kas tüküarv (1,2,3,...), tüküarvo vastanarv (-1,-2,-3,...) vai null. Tuu tähendäs, terveharv om hulga {...,-2,-1,0,1,2,3,...} elonik. Kõiki tüküarvõ hulka tähüstedäs tähega \mathbb{Z}.
Antarktis
Antarktisõ suurus om 13,9 mill'onat kruutkilomiitrit.
Terveharv
Ega terveharv om jagoarv, mink jagaja om 1. Jagoarvõst ommaq terveq nuuq, mink jaetav jagonõs täpsehe jagajaga. Näütüses jagoarv 6/3 om terveharv, a 6/4=3/2=1½ olõ-iq.
Antarktis
Katõgooria:Maatiidüs
Hanitiik
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Mooste järv
Järve hummoguveeren om Mooste mõisa üten uma pargiga.
Terveharv
Matõmaatikan (arvoteoorian) luvvasõq terveqarvoq hariligult ku tüküarvõ paarõ ekvivalendsiklassiq.
Lutsu (Põlva)
Lutsu om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Terveharv
Katõgooria:Arvoteooria
Mooste järv
Järve vesi vaihtus ärq 7 kõrda aastagan.
Lutsu (Põlva)
pisi|left|Lutsu külä 2007. a. urbõkuun
Lätteq
Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq Katõgooria:Põlva vald
Mooste järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Hatalomp
Hatalomp vai Hatalump om lump Kanepi kihlkunnan Kõllõstõ vallan.
Ütiskuningriik
Ütiskuningriik (inglüse keelen United Kingdom), täüsnimega Suurõbritannia ja Põh'a-Iirimaa Ütiskuningriik (United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland) om Õuruupa riik. Ütiskuningriigin om neli maad: Inglüsmaa, Sotimaa, Kõmrimaa ja Põh'a-Iirimaa. Ütiskuningriigi pääliin om London.
Ütiskuningriigi kuningas om pääle kuningaimänd Elizabeth II kuulmist 2022. aastagal Charles III.
Kaeq viil
Katõgooria:Õuruupa riigiq
Hatalomp
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Mudajärv (Järve)
Mudajärv vai Umbjärv om järv Põlva kihlkunnan Moostõ vallan.
27. mahlakuu päiv
27. mahlakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 117. päiv (liigaastagal 118. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Mahlakuu
Austraalia maisõmaa
300px|right|Austraalia ilmaruumist kaiõn Austraalia om üts kuvvõst maisõmaast.
Austraalia suurus om 7,7 mill'onat kruutkilomiitrit ja tuu poolõst om tä kõgõ vähämb maisõmaiõ hulgan.
Austraalia om ainugõnõ maisõmaa, kon olõ-iq liustikka ei ka elävit tulõmäki.
Katõgooria:Maatiidüs
Räpinä kihlkunna jõõq
Räpinä kihlkunna jõki nimekiri lugõ üles Räpinä kihlkunna jõõq ja ujaq.
A H K L M N P R S T V
Välisligiq
Katõgooria:Nimekiräq
Wrangelli mägi
thumb|300px|Wrangelli mägi Wrangelli mägi om suur tulõmägi Wrangelli-St. Eliasõ rahvuspargin lõunahummogu Alaskal Ameeriga Ütisriigen. Mägi kuulus Wrangelli tulõmäevüühü ja om 4317 miitrit korgõ.
Wrangelli mägi om saanuq uma nime Võromaalt perit maiõuurja Wrangelli Ferdinandi perrä.
Katõgooria:Maatiidüs
Cartier' Jacques
Cartier' Jacques (Jacques Cartier, 1491-1557) oll' prantsusõ meresõitja ja maiõuurja, kiä kuulut' Kanada Prantsusmaa umas. Tä oll' edimäne, kiä kand' kaardi pääle Saint Lawrence'i lahõ ja Saint Lawrence'i jõõ perveq, nink nimit' tuud maad "Kanadas", niguq tuud kutsiq Stadaconan (Quebec City) ja Hochelagan (Montreali saar) elänüq irokeesiq.
Katõgooria:Prantsusmaa inemiseq Katõgooria:Prantsusmaa maiõuurjaq
Hillary Edmund
Hillary Edmund (Sir Edmund Percival Hillary, 1919-2008) oll' Vahtsõ Meremaa mägironija. Üten šerpa Norgay Tenzingiga olliq nääq 29. lehekuu pääväl 1953 edimädseq inemiseq, kiä jovviq Džomolungma tippu. Nä võtiq ossa ütsändäst Briti Džomolungmal-käügist, midä juhtõ Hunti John.
Katõgooria:Vahtsõ Meremaa inemiseq Katõgooria:Vahtsõ Meremaa mägironijaq
Matõmaatiga
300px|thumb|[[Kreeka matõmaatik Eukleides Raffaeli maali pääl]]
Matõmaatiga (kreekakeelitsest sõnast mathēma 'opit, tiidüs') om tiidüsharo, miä uur abstraktsit struktuurõ, miä ommaq vällä kujonuq reaalsusõ kvantitatiivsidõ vaihõkõrdo ja ruumiliidsi vormõ uurmisõga. Suurõst luust või üteldä, et matõmaatiga uur sääntsit mõistit niguq arv, struktuur, ruum ja muutuminõ. Matõmaatiga sisus ommaq tiidmiseq (teoreemiq), mink õigsust om põhjõndõt deduktiivsõ tõõstusõ abiga naatõn pääle aksioomõst ja ärqseletüisist.
Aolugu
Matõmaatiga om üts vanõmbit tiidüisi. Sääntseq mõistõq niguq "arv" vai "geomeetriline kujond" tekküväq tuust, et oll' vaia asjo üle lukõq vai mõõtaq. Edimädseq arvosüstemiq tekküväq Egüptüsen u. 3000-2500, Hiinan ja Babüloonian u. 2000 aastakka i.m.a. Matõmaatikast sai tiidüs Vanan-Kriikan u. 5. aastagasaal i.m.a. Matõmaatigatiidüse arõngu või jakaq kolmõs suurõmbas perioodis.
Matõmaatiga haroq
Ku lukõq, et matõmaatiga uurmisobjektes ommaq päämädselt arv, struktuur, ruum ja muutuminõ, sõs noilõ vastasõq neli suurt matõmaatiga harro: arvoteooria (vai arvooppus; tuu ala käüjäs või lukõq ka arvokunsti), algõbra (vai arvamisoppus), geomeetriä (vai ruumioppus) ja matõmaatilinõ analüüs. Pääle tuu loetas matõmaatiga harodõs tihti viil loogiga, hulgateooria ja diskreetne matõmaatiga. Periselo probleeme lahõndamisega putussõq kõgõ ligembält kokko rakõndusmatõmaatiga ja matõmaatilinõ statistiga.
Avvotasoq matõmaatikan
Kõgõ hinnatumbas avvotasos peetäs Fieldsi medälit, miä luudi 1936. aastagal ja midä s'oo ilma aigo annõtas vällä ega nelä aastaga takast. Tuud and vällä Riikevaihõlinõ Matõmaatigaunioon ja tuud andas matõmaatikilõ, kiä olõ-iq vanõmbaq ku 40 aastakka. Fieldsi medälit loetas matõmaatikan samaväärses Nobeli preemiäga. Nobeli preemiät matõmaatikan vällä ei annõtaq.
Wolfi matõmaatigapreemiät, miä om luud 1978, andas elotüü iist. 2003. a. luud Abeli preemiät and ega aasta vällä Norra kuning. Elotüü iist andas 2010. aastagast vällä viil Cherni medälit.
Aastagal 1900 sääd' s'aksa matõmaatik Hilberti David kokko kuulsa nimekirä 23 lahendamalda matõmaatigaprobleemist. Tuu nimekiri sai matõmaatikidõ hulgan väega kuulsas ja vähämbält 9 probleemi noist om ärq laendõt. Aastagal 2000 avaldõdiq vahtsõnõ nimekiri säitsmest tähtsäst probleemist - noid kutsutas millenniumiprobleemes. Noist egaüte lahendamisõ iist om vällä pant üte mill'ona USA dollari suurunõ avvotaso. Õnnõ üts noist (Riemanni hüpotees) om ütine Hilberti probleemega.
Võro- ja Setomaalt perit matõmaatiguq
Tunnõtumbaq Võromaalt perit matõmaatiguq ommaq Sarvõ Jaan (sündünü Leeguste külän Saru vallan Hargla kihlkunnan) ja Rägo Gerhard (sündünü Pindi mõisan Rõugõ kihlkunnan). Kummagi nimme näist kand üts auditoorium Tarto Ülikooli Matõmaatiga-informaatigatiidüskunna opihuunõn. Viil ommaq Võromaalt perit Tarto Ülikooli matõmaatiguq Pedassõ Arvet, Saarniidü Ivar-Igor, Parringu Aivo, Loonõ Leiki ja Laanõ Valdis nink Talliina Ülikooli matõmaatik Redi Ellen ja Maaülikooli matõmaatik Sika Jaak.
Kaeq viil
*Matõmaatiga
Roodsioja
Roodsioja om uja Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Serbiä
Serbiä (Србија), ammõtlidõlt Serbiä Vabariik, om Õuruupa riik. Serbiä pääliin om Belgrad.
Välislingiq
Katõgooria:Õuruupa riigiq Katõgooria:Õuruupa maaq
Pitcairn
Pitcairn om Briti valitsusalonõ viie saarõga saarõrühm Okõaanian. Pitcairni pääliin om Adamstown.
Saarõmaa
300px|thumb|Saarõmaa kihlkunnapiirega
Saarõmaa om aoluulinõ maakund Õdagu-Eestin.
Saarõmaast põh'a ja hummogu poolõ jääs Läänemaa.
Saarõmaa põlistrahvast kutsutas saarlaisis.
Saarõmaa kihlkunnaq
Saarõmaal om 13 kihlkunda.
Välislingiq
Katõgooria:Eesti Katõgooria:Eesti muistidsõq maakunnaq Katõgooria:Eesti aoluulidsõq maakunnaq
Paklajärv
Paklajärv om järv Põlva kihlkunnan Moostõ vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
10. süküskuu päiv
10. süküskuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 253. päiv (liigaastagal 254. päiv).
Välislingiq
Katõgooria:Süküskuu
28. mahlakuu päiv
28. mahlakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 118. päiv (liigaastagal 119. päiv).
Maailman
áâ== Sündünüq ==
Välislingiq
Katõgooria:Mahlakuu
Tohvri järv
Tohvri järv vai Veskijärv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Lõunõ-Ameeriga
thumb|300px|right|Lõunõ-Ameeriga thumb|300px|right|Lõuna-Ameeriga ilmaruumist kaiõn Lõunõ-Ameeriga vai Lõuna-Ameeriga om üts kuvvõst maisõmaast. Üten Põh'a-Ameeriga ja saariga moodustasõq nääq Ameeriga ilmajao.
Lõunõ-Ameeriga suurus om 17,84 mill'onat kruutkilomiitrit.
Katõgooria:Maatiidüs
Kasvatustiidüs
Kasvatustiidüs vai pedagoogiga om tiidüs oppamisõst ja opmisõst.
Võro- ja Setomaalt perit kasvatustiidläseq
Karula kihlkunnan Peräjärvel om sündünü Liimetsa Heino.
Kaeq viil
Katõgooria:Kasvatustiidüs
Hilba järv
Hilba järv vai Hilba veskijärv om ülessulut järv Kanepi kihlkunnan Kõllõstõ vallan. Järvest juusk läbi Hilba oja.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Mamastõ
Põlva köstrikuul alost' umma tüüd 1688. a. Mamastõn Köstremäel. Üten Urvastõ köstrikooliga oll' tä edimäne talorahvakuul Võromaal.
Lätteq
Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq Katõgooria:Põlva vald
.pw
.pw om Belau internetitunnus.
Suur-Apja järv
Suur Apja järv vai Koobassaarõ järv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan Apja ja Koobassaarõ külä lähkon Karula korgustigu lõunõservän Karula riigipargin.
Räü oja
Räü oja om uja Harglõ kihlkunnan.
Suur-Apja järv
Suurõst Apja järvest nakkas pääle Harglõ oja. Järve vesi vaihtus ärq üte kõrra aastagan.
Räü oja
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Suur-Apja järv
Viieläjäq ja -kasvoq
Järven om pall'o haruldaisi plankterit. Kallost elässeq sääl ahhun, kogõr, särg, haug ja linask.
Kaeq viil
Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Sarioja
Sarioja om uja Harglõ kihlkunnan.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Mamastõ-Mõtsanuka
Mamastõ-Mõtsanuka om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Õuraasia
thumb|300px|right|Õuraasia ilmaruumist kaiõn Õuraasia vai Euraasia om üts kuvvõst maisõmaast. Õuraasiahe jääs suurõmb jago Õuruupa ja Aasia ilmajaost. Vaihõmere ja Verevä merega om tä eräldet Afrikast.
Mamastõ-Mõtsanuka
Kaeq viil
Katõgooria:Põlva vald
Õuraasia
Õuraasia om kõgõ suurõmb maisõmaa, timä suurus om 54 mill'onat kruutkilomiitrit.
Katõgooria:Maatiidüs
Taimõaia tiik
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Põh'a-Ameeriga
pisi|300px|paremal|Põh'a-Ameeriga ilmaruumist kaiõn Põh'a-Ameeriga om üts kuvvõst maisõmaast. Üten Lõuna-Ameeriga ja saariga moodustasõq nääq Ameeriga ilmajao.
Põh'a-Ameeriga maisõmaa lõunõjako kutsutas Kesk-Ameerikas.
Janokjärv
Järvest juusk läbi Piigastõ oja. Järve vesi vaihtus ärq 13 kõrda aastagan.
Viieläjäq ja -kasvoq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Meemaskülä
Meemaskülä vai Meemastõ om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Sepikuaoja
Sepikuaoja om uja Harglõ kihlkunnan.
Meemaskülä
Meemaskülän om bussipiätüs ja saekaadri. Säält juusk läbi Orajõgi.
Lätteq
Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq Katõgooria:Põlva vald
Sepikuaoja
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Montõnegro
Montõnegro om Õuruupa riik. Montõnegro pääliin om Podgorica.
Välislingiq
Katõgooria:Õuruupa riigiq Katõgooria:Õuruupa maaq
Mustajõõ
Mustajõõ om külä Põlva kihlkunnan Laheda vallan. Külä om Orajõõ vai Mustajõõ alambjoosul, vana Võro tii veeren. Külän om kümmekund elämist. Mustajõõ küläst põh'a poolõ jääväq Sõrõstõ ja Mäni, hummogu poolõ Tilsi, lõuna poolõ Kruuta külä ja õdagu poolõ Põlgastõ külä.
Aolugu
Mustajõõ külä perrä sai uma nime Vinne aignõ Mustajõõ külänõvvokogo.
Valgamaa
Valgamaa (läti keelen Valkas apriņķis) om aoluulinõ maakund Põh'a-Lätin ja Lõuna-Eestin.
Mustajõõ
Kuulsambaq inemiseq
Mustaltjõõlt om perit kunstnik Lepä Lembit.
Valgamaa
Valga maakund (vai Valga kreis) tetti 1783. aastagal Katariina II otsussõgaq Riia ja Cēsise maakunna ossist. Suurõmbalt jaolt jäi tuu Läti alalõ, Eesti alalõ jäi Lukõ ja Härgmäe kant.
Võrokiilne lugõmik
"Võrokiilne lugõmik" om võro keelen kirotõt lugõmisõ-raamat koolilatsilõ ja suurilõ kost või lukõq rahvaluulõst, kunstkirändüsest, ao- ja luudusluust. Raamatut om ilmunu kats trükkü (1993 ja 1995), noist edimäne kand' päälkirja "Võrokõstõ lugõmiseraamat". "Võrokiilse lugõmigu" kokkosäädjäq ommaq Avarmaa Tea, Kauksi Ülle, Kõivo Madis, Kõivupuu Marju, Reimanni Nele ja Visseli Agu.
Arv
Arv om abstraktnõ mõistõq, miä näütäs, kupall'o om määntsitki asjo tükü vai hulga perrä. matõmaatikan om arvo mõistõq aoluun lajõmbas lännüq, nii ommaq aopikku tarvitusõlõ võeduq jagoarvoq, kur'aq arvoq, irratsionaalsõq, transtsendentseq ja kompleksarvoq. Arvõ uurmisõga tegeles matõmaatiga haro arvoteooria.
Võrokiilne lugõmik
Sisokõrd
Sjoo raamadu lugõjalõ 3
Mustajõõ
Lätteq
Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq Katõgooria:Laheda vald