Mere_puiestee
Ajalugu
Rotermanni kaubamaja, kõrvale kujunes 19. sajandi jooksul terve Rotermanni tehaste Rotermanni kvartalis kompleks, kuhu kuulusid puidutehas, tärklise- ja piiritusevabrikud, jahuveski (1890), makaronivabrik (1887), jahutööstus, leivatehas (1912), elevaatorihoone (1900) ning külmhoone. Üheks esimeseks ja suuremaks ehitiseks Merepromenaadi piirkonnas sai Tallinna Piiritusevabrik, mille ehitamiseks esitas Preisimaa kodanik Friedrich Rappuh palve 1875. aastal Tallinna linnavalitsusele. Hoone ehitamist alustati 1875. aasta novembris, lõplikult valmis tööstushoone 1876. aastal. Tallinna piiritusevabriku haldamiseks moodustati Tallinna Piiritusvabriku Osaühisus (Anteil-Gesellschaft der Revaler Spirit-Fabrik), mille juhatuse esimeheks sai Friedrich von Dellingshausen, juhatuse liikmeteks Ewald von Ungern-Sternberg, O. Schilling, A. von Brevern, Emil Kaselack ja Reinhold von Rehbinder. Tehase direktor oli E. Lauenstein (1876-1883)  ja  (1883-1895) Gustav Arved von Rosen. 1882. aastal ehitati vabriku õuele mahukad kivist laod, 1883. aastal laiendati piirituse- ja vaadiladusid veelgi, 1884. aastal ehitati suurem aamissepatöökoda. 1886. aastal ehitati vabriku oma elektrijaam, 1888. aastal valmis Revaler Spiritfabriku paekivist Tallinna Piiritusevabriku administratiivhoone, 1889. aastal paigaldati uus aurukatel ning senise plekk-korstna asemele ehitati tänaseni säilinud võimas suur kivikorsten. 1889. aastaks olid tulusama tootmise huvides Tallinna piiritusevabrikuga ühinenud 168 Eestimaa, 24 Liivimaa ja 18 Kuramaa kubermangu piiritusevabrikut. Vaid 12 piiritusetootjat Eestimaa kubermangus tegutsesid omaette. Troonipärija puiestee ja Soo tänava nurgakrundile rajati ka täiendav laoruum. Vabrikuhoone rektifikatsioonitornile, milles asusid toorpiirituse puhastamiseks mõeldud seadmed ehitati 1924. aastal juurde veel üks korrus. Tallinna Piiritusvabrikut (Revaler Spritfabrik) juhatas 1880–1895 parun Alfred von Rosen Vihterpalust. 1895. aastal laienes Tallinna Piiritusvabrik ülevenemaaliseks ühinguks, mille keskus paiknes Peterburis ning äriühing hakkas kandma Piiritusetehaste Ühenduse (Товарищества спиртоочистительных заводов) nime. Piiritusetehaste Ühendusse kuulus ka Arved von Roseni juhitud Tallinna Piiritusetehaste Omanike Ühisus Rosen & Co. Tallinna piiritusevabrik anti rendile kommandiitühingule "Tallinna Piiritustehaste Omanike Ühisus Rosen & Co", mille vastutavad omanikud olid Rosenid: Gustav Arved von Rosen (1895–1903), Alexander Woldemar von Rosen (1903–1938) ja Ernest von Rosen (1938–1940). 1921. aastal asutati Rosen & Co juurde omaette ettevõttena peenviinavabrik – likööri- ja napsivabrik Tallinna Viinavabrik "Rosen & Co". 1888. aastal valmis Rotermanni tehase esinduslik kaubahoone. Merepromenaadi linnapoolsel küljel Kanuti aia pargi kohal oli kuni 19. sajandini Tallinna kaitserajatisena veega täidetud vallikraav. 1866. aastal anti praeguse pargi territoorium Tallinna linna poolt rendile Kanuti gildile, kes pidi rajama sinna avaliku suveaia ning sellest ajast kannab haljasala Kanuti aia nime. 19. sajandi lõpul peatusid haljasalal mitmed Tallinna külastavad rändtsirkused. 1920 võttis Eesti Asutav Kogu vastu Seisuste kaotamise seaduse, millega kaotati Eestis seisused ning seisuslikuks kuulutatud asutused tuli likvideerida, ja sh gildid ja nende varad võõrandada. 1921. aasta suvel võeti Kanuti gildi varandus ja ka Kanuti gildi aed (ülevõtmisaktis Rahwa aed) Aia tänav 14/ Merepuiestee 5 üle riigi haldusesse. Tallinna Rahwaaia aadressiks oli hiljem aga Merepuiestee 7.