cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Rosa Montero
Elukäik
Rosa Montero sündis tagasihoidlikus perekonnas. Banderiljeero ja koduperenaise tütrena kirjutas ta oma esimese romaani viieaastaselt. Ta astus 1969. aastal Madridi Complutense'i ülikooli (tollal Madridi ülikooli). Ülikooliõpinguid alustas ta humanitaarteaduskonnas kavatsusega õppida psühholoogiat ja hiljem ajakirjandust.
Andrea Šušnjara
pisi|Andrea Šušnjara Andrea Šušnjara (sündinud 26. veebruaril 1987) on Horvaatia laulja.
Harri Piho
Elulugu
Lõpetas 1947 Väimela Põllumajandustehnikumi, 1952 Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomiateaduskonna, majanduskandidaat (1968, Teaduste Akadeemia), väitekiri "Kanakasvatuse rentaablus ja selle tõstmine. Majandusstatistiline uurimus Eesti NSV sovhooside materjalidel". Oli 1952–1953 Tartu rajooni Töörahva Saadikute Nõukogu täitevkomitee (TSN TK) põllumajandusosakonna vanemagronoom, 1953–1954 EPA põllumajandusökonoomika kateedri assistent, 1954–1970 vanemõpetaja, 1970–1992 dotsent, 1978–1988 kateedri juhataja, 1990–1992 informaatika ja juhtimise kateedri dotsent, 1992–1994 EPMÜ ettevõtluse instituudi dotsent, 1994–1997 ühistegevuse instituudi dotsent, ühtlasi 1972–1992 ka EPA majandusteaduskonna dekaan.
Pažaislis
Pažaislise männik
Pažaislise männikust on kujunenud tänapäeval 201 hektari suurune park, mis laiub Pažaislise kloostri ümber ja Kaunase veehoidla kallastel. Sealsed puud on valdavalt 100–130 aasta vanused, lisaks mändidele kasvab seal ka kuuski. Männikus kasvavad nõmmnelk, lood-angervars, harilik nõmmkann ja põisrohi Silene wolgensis.
Nekrutikohustus
Eesti alal kehtestati see pärast asehalduskorra likvideerimist Eesti- ja Liivimaal, 1796. aastal.
Eerik Jõks
Ta on paljude kirikulaulude tekstide ja viiside autor ning on kirjutanud eestikeelse kirikulaulu-alaseid artikleid ning didaktilisi materjale.
Elulugu
Praegu töötab Jõks Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias Muusikateaduse, interpretatsiooni- ja muusikapedagoogika ning kultuurikorralduse osakonna peakoordinaatorina. Õppejõuna on tema kohuseks õpetada muusikalugu, Eesti kultuuri ja keelt välisüliõpilastele ning kirikulaulu. Tema uurimishuviks teadlasena on keskaegse ühehäälse ladinakeelse kirikulaulu kaasaegne retseptsioon, eriti aga emakeelse liturgilise laulu arenguvõimalused sh. eesti keele prosoodilised iseärasused kirikulaulu kontekstis. Jõks oli EELK lauluraamatukomisjoni liige 2017–2020 ja selle komisjoni sekretär 2018–2020. Religioonisotsioloogias on tema huviks misjonivõimalused tänapäevases Eestis, sh. läänemeresoome ja indogermaani meeleruumide lepitus Eestimaa ristiusu kontekstis. Eerik Jõks oli Eesti Vabariigi teaduspreemia 2020 nominent humanitaarteaduste aastapreemia valdkonnas kursiivse kadentsi kasutusvõimaluste avastamise ja rakendamise eest eestikeelses proosatekstilises kirikulaulus.
Samuti töötab ta Rocca al Mare koolis, kus ta õpetab aineid "Uurimistöö alused" ja "XX sajandi lood".
Baltika (õlletootja)
Baltika kaubamärk oli üks vaid kahest 2007. aastal Financial Timesi poolt koostatud 100 maailma kõige väärtuslikuma kaubamärgi hulka pääsenud Venemaa kaubamärgist, teine oli Lukoil. Aastaks 2009 oli Baltika sealt välja langenud.
Muinasusund
Muinasusund (ka: muistne usund, muinasusk) on muinasajal valitsenud uskumuste kogum, muinasaja usund.
Noova
Kiired, aeglased ja väga aeglased noovad
Heleduskõverate järgi jagatakse noovad kiireteks, aeglasteks ja väga aeglasteks.
Java platvormi siluri arhitektuur
Java virtuaalmasina tööriista liides
Java virtuaalmasina tööriista liides (Java Virtual Machine Tool Interface, edaspidi JVM TI) defineerib silutavad teenused, mida virtuaalmasin pakub. See sisaldab nii infopäringuid, tegevusi (näiteks kuhu asetada katkestuspunkt) ja teateid (näiteks kood jõudis katkestuspunktini).
Vilma Raudsepp
Vilma Raudsepp (aastani 1950 Järvela; 12. juuni 1925 Tallinn – 28. aprill 2012 ) oli eesti loomakasvatusteadlane.
Laatsarus Betaaniast
pisi|Jeesus äratab Laatsaruse surnust (Ateena, 12.-13. sajand Laatsarus Betaaniast oli tegelane Uues Testamendis. Johannese evangeeliumis äratab Jeesus juba neli päeva surnud Laatsaruse ellu (Jh 11:1-44).
Tättimbet Kazangapulõ
Tattimbet Kazangapov (ka Tättimbet Qazanğapulı; 1815 Mõržõqi alevik, Karaganda oblast, Kasahstan - 1862 sünnikohas) oli kasahhi dombra-, klaveri- ja kuimängija ning helilooja.
Petrašiūnai
Ajalugu
Aastal 1994 rajati Petrašiūnai seltsimaja, mis oli esimene seltsimaja Leedus. Aastal 1997 alustas tööd sealne ehituskool. Aastal 2008 hakati ehitama linnaosa läbivat uut raudteed, mis ehitati selleks, et rongid saaksid Kaunase raudteejaama läbimata läbi linna sõita. Raudtee ise valmis aastal 2010.
Mõlema Sitsiilia kuningriik
Mõlema Sitsiilia kuningriigi asutamine
Kuningas Ferdinando I taastati troonile Viini kongressil aastal 1815. Ta sõlmis konkordaadi Kirikuriigiga, mis varem esitas nõudmisi maale.
Aragoni ja Hispaania otsevalitsemine
Alfonso V kirjeldas geograafilist ala ladina keeles kui Utriusque Siciliæ, mis on sarnane "Mõlema Sitsiiliaga", millist tiitlit ta kasutas. Pärast Alfonso surma jäid mõlemad Aragon krooni otsevalitsemise alla, kuid Napolis oli aastatel 1458 kuni 1501 Sisiilia saarest erinev Aragoni kuningas. Lühikest aega kontrollis Napolit erinev võim kui Sitsiiliat, Prantsuse kuninga Louis XII isikus, kes vallutas mandri kuningriigi ja valitses seda umbes kolm aastat. Pärast Garigliano lahingut, mida juhatas viimane Aragoni kuningas Fernando II, olid kaks ala jälle kord sama võimu kontrolli all ja täpselt sama kuninga.
Masami Ihara
Masami Ihara (jaapani keeles 井原 正巳 Ihara Masami; sündinud 18. septembril 1967 Kogas) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.
Saka vasallilinnus
Ajalugu
1230, 28. detsembril mainiti Saka kihelkonda (mis tähendas tollal puidust muinaslinnust ja linnusepiirkonda) kurelaste ja paavsti legaadi Balduin von Alna vahel sõlmitud lepingutes, millega kurelased andsid end ristiusu vastuvõtmise tingimusel otse paavsti kaitse alla. Järgmisel talvel aga korraldasid piiskopi riialased ja mõõgavennad sõjakäigu Kuramaale ja võtsid seal võimu oma kätte. Linnus ja asula hõlmasid enda alla u 1,5 ha.
Vasallilinnuseid oli Kuramaa piiskopkonnas siiski vähe võrrelduna teiste Vana-Liivimaa piiskopkondadega, kus just vasallidel oli piiskopkonna kaitsel kandev jõud. Ilmselt oli see tingitud piiskopkonna kuuluvusest de facto Saksa ordu alluvusse ja kaitse alla ning orduriigile sarnase haldusstruktuuri kasutamisest piiskopkonnas.
Tsellulaas
Jaotus toimemehhanismide järgi
pisi|700px|Tsellulaaside hulgas eristatakse toimemehhanismi järgi nelja gruppi ensüüme. Oksüdatiivsed tsellulaasid teevad katkeid, kuhu saavad seostuda eksotsellulaasid (oksüdeeritud suhkrud tähistatud punasega). Eksotsellulasid alustavad tselluloosi hüdrolüüsi ahelate otsastest, samas kui endotselluloosid hüdrolüüsivad tselluloosi juhuslikust positsioonist ahelas. β-glükosidaasid lagundavad ekso- ja endotselluaaside poolt toodetud tsellooligosahhariidid ja tsellobioosid glükoosiks.
Põllumajandus ja loomakasvatus
Tsellulaaside, hemitsellulaase ja pektinaase kasutatakse põllumajanduses viljasaagi suurendamiseks. Mõnede mikroseente tsellulaasidel (β-glükanaas) on omadus lagundada taimepatogeenide rakumembraane.
Hal Holbrook
Karjäär
Harold Row Holbrook, näitlejanimega Hal Halbrook, hakkas näitlema 17-aastaselt, kui astus Clevelandi Cain Parki teatris üles populaarses naljamängus "The Man Who Came to Dinner".
Viimastel aastatel astus ta üles USA telesarjades "Sons of Anarchy", "Rectify" ja "Designing Women".
AIDAvita
AIDAvita on teine AIDA-laevastiku ristluslaev, mis kuulub firmale Costa Crociere S.p.A. ja mida käitab laevakompanii Aida Cruises German Branch of Costa Crociere S.p.A.. Laev ehitati Aker MTW Werfti (praegune nimi Nordic Yards Wismar) laevatehases Saksamaal ja laeva ristis Warnemündes 4. mail 2002. aastal Saksamaa Liitvabariigi seitsmenda liidukantsleri Gerhard Schröderi neljas abikaasa, ajakirjanik Doris Schröder-Köpf. Laeva kodusadam on Genova Itaalias.
Mecklenburgi maakond
pisi|Asend Põhja-Carolina osariigis Mecklenburgi maakond (Mecklenburg County) on maakond USA-s Põhja-Carolina osariigis. Geograafilised koordinaadid on 35°25' N, 80°83' W.
Sada päeva
Napoleoni tõus ja langus
6. aprillil 1814 loobus Napoleon troonist, mis viis kuu aega hiljem Louis XVIII vastuvõtmiseni ja esimese Bourbonide restauratsioonini. Võidetud Napoleon saadeti Elba saarele maapakku, samas võidukas koalitsioon püüdis Viini kongressil Euroopa kaarti ümber joonistada.
Tagasitulek Prantsusmaale
Marssal Ney, nüüd üks Louis' võtmekomandöre, ütles, et Napoleon tuleks tuua Pariisi raudpuuris, kuid 14. märtsil ühines Ney koos 6000 mehega Napoleoniga. Viis päeva hiljem, pärast ringkäiku maapiirkondades, lubades põhiseaduslikku reformi ja otseseid valimisi assambleesse, sisenes keiser kogunenud rahvahulkade kiidusõnade saatel võidukalt pealinna, kust Louis XVIII oli veidi varem põgenenud.
Sõda algab
Mõni aeg pärast liitlaste mobilisatsiooni algust lepiti kokku, et kavandatud sissetung Prantsusmaale algab 1. juulil 1815, palju hiljem, kui nii Blücher kui ka Wellington oleksid tahtnud, kuna mõlema armeed olid juunis valmis, austerlastest ja venelastest ees; viimane oli veel üsna kaugel. Selle hilisema sissetungi kuupäeva eelis oli, et see võimaldas kõigil sissetungivatel koalitsiooniarmeedel olla valmis samal ajal. Seega võiksid nad kasutada oma kombineeritud arvulist ülekaalu Napoleoni laialilaotatud väiksema väe vastu, kindlustades seega võidu ja vältides võimalikku kaotust Prantsusmaa piirides. See edasilükatud sissetungi kuupäev võimaldas Napoleonile rohkem aega oma vägede ja kaitse tugevdamiseks, mis muudaks tema võitmise raskemaks ja palju kulukamaks eludes, ajas ja rahas.
Napoleon valis ründe, mis tähendas ennetavat lööki vaenlastele, enne kui need kõik kogunevad ja koostööd tegema hakkavad. Mõne suure koalitsiooniarmee purustamisega uskus Napoleon, et on siis võimeline tooma Seitsmenda koalitsiooni valitsused rahukõnelustele arutama talle soodsaid tulemusi, nimelt rahu Prantsusmaale ja tema jäämine võimule selle eesotsas. Kui rahu liitlaste poolt tagasi lükataks, vaatamata mistahes ennetavale sõjalisele edule, mida ta võiks saavutada kasutades talle omaseid ründavaid sõjalisi võimalusi, siis võiks sõda jätkuda ja ta võiks pöörata oma tähelepanu ülejäänud koalitsiooniarmeede võitmisele.
Napoleon alistub
Preislaste lähenemine 29. juunil, kellel oli käsk ta kinni võtta, elavalt või surnult, põhjustas tema taganemise läände Rocheforti suunas, kust ta lootis jõuda Ameerika Ühendriikidesse. Blokeeriva Royal Navy sõjalaevade kohalolu käsuga vältida tema põgenemist ennetas selle plaani.
Napoli sõda
Sõda lõppes pärast otsustavat Austria võitu Tolentino lahingus. Ferdinando IV taastati Napoli kuningaks. Ferdinando saatis siis Napoli väed kindral Onasco juhtimisel appi Austria armeele Itaalias Lõuna-Prantsusmaa ründamiseks. Pikemas perspektiivis põhjustas Austria sekkumine Itaalias pahameele, mis omakorda kannustas liikumist Itaalia ühinemise suunas.
Vene kampaania
Vene armee põhiosa, mida juhatas välimarssal de Tolly ja mis koosnes 167 950 mehest, ületas Reini Mannheimis 25. juunil – pärast Napoleoni teistkordset troonist loobumist – ja kuigi Mannheimi ümbruses oli kerget vastupanu, oli see läbi ajaks, kui eelvägi jõudis Landausse. Suurem osa de Tolly armeest jõudis Pariisi ja selle lähedusse juuli keskel.
Wagneri mäss
24. juuni
Kreml selgitas, et Lukašenko abil jõutud kokkulepe tähendab, et Prigožin lahkub Valgevenesse, kriminaalmenetluse tema vastu tühistatakse ning marsis osalenud wagnerlaste üle kohut ei peeta. Vladimir Putin tänas Valgevene presidenti. Lepingu järgi võivad Wagneri võitlejad soovi korral asuda ümber Valgevenesse, sõlmida lepingu Venemaa kaitseministeeriumiga või lihtsalt naasta oma perekondade juurde.
Võsu (perekonnanimi)
2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Võsu 390 inimesel: 176 mehel ja 214 naisel. Perekonnanimede levikult on Võsu meeste puhul 367. ja naiste puhul 306. kohal. Perekonnanimi Võsu on levinuim Põlva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 9,29.
Česká Lípa
Česká Lípa (saksa keeles Böhmisch-Leipa) on linn Tšehhis Libereci maakonnas, Česká Lípa ringkonna halduskeskus. Česká Lípa asub Liberecist ligikaudu 37 km läänes.
Wagneri mäss
Rahvusvahelised reaktsioonid
Läti välisminister Edgars Rinkēvičs teatas, et seoses Venemaa sündmustega ei väljasta Läti Venemaa kodanikele humanitaar- ega muid tüüpe viisasid.
Famagusta piiramine
Bragadini surm ja pärand
Osmanite väejuht nõustus heldelt, et vastutasuks linna alistumise eest võivad kõik linnas viibivad läänlased lahkuda oma lipu all ja neile on tagatud ohutu läbipääs Kreetale; kreeklased võisid lahkuda kohe või oodata kaks aastat, et otsustada, kas jääda Osmanite võimu alla Famagustasse või lahkuda linnast ükskõik millisesse sihtkohta. Järgmise kolme päeva jooksul kulges evakueerimine sujuvalt. Seejärel, 5. augustil toimunud üleandmise tseremoonial, kus Bragadin pakkus tühjaks jäänud linna Lala Mustafa Paşale, Osmanite kindral, olles teda algselt igati viisakalt vastu võtnud, hakkas ebakindlalt käituma, süüdistades teda türklastest vangide mõrvas ja laskemoona peitmises.
Bragadini kuulsus põhineb vastupanul, mida ta osutas tohutult ülekaalukate piiravate jõudude vastu. Sõjalisest aspektist vaadatuna nõudis ümberpiiratud garnisoni visadus tohutuid jõupingutusi osmanitürklastelt, kes olid nii tugevalt pühendunud, et ei suutnud õigel ajal ümber paigutuda, kui Püha Liiga ehitas üles laevastiku, mis oli hiljem Lepantos moslemite vastu võidukas: see oli Bragadini ja tema veneetslaste pärand kristlusele, nagu kirjutas Theodor Mommsen. Ajaloolased vaidlevad tänapäevani selle üle, miks Veneetsia ei saatnud Bragadinile abi Kreetalt Soúdast. Väidetavalt mõtlesid mõned veneetslased oma piiratud sõjalisi vahendeid paremini kasutada eelseisvas, juba silmapiiril olevas kokkupõrkes, mis saavutas haripunkti Lepanto lahingus.
Jüri-Rajur Liivak
Jüri-Rajur Liivak oli taarausuline.
Eesti poide loend
Eesti poide loend loetleb Eesti sise- ja territoriaalvetes asunud ning asuvaid Veeteede Ametis registreeritud poisid. Toodrite kohta vaata Eesti toodrite loendit.
Medveže Vuško
Medveže Vuško (ukraina keeles Медвеже Вушко) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Vinnõtsja rajoonis. Elanike arv on 1753. Pindala on 2,144 km².
Viljandi Jaani kirik
Ajalugu
Kirik suleti 1950. aastail ja muudeti kaubalaoks. Viljandi Jaani kiriku inventar anti üle teistele kogudustele, kiriku varad ja sisustus päästeti hävingust ning jaotati mitme Eesti kiriku vahel. 1986 hakati hoonet rekonstrueerima kontserdisaaliks ja 1989. aastal peeti juba kiriku taastamise plaane. Peaaegu valminud kirikus peeti 1991. aasta jõulude ajal jälle jumalateenistus ning 27. detsembri 1992 jõuti taas kiriku sissepühitsemiseni.
Mecklenburgi maakond (Virginia)
Maakonna pindala on 1759 km², millest 142 km² moodustab veepindala.
Wallenbergid
Wallenbergid majanduses
Mitmete ristomanduste, fondide ja firmade tõttu on üldiselt raske kindlaks teha, mida ja kui suurel määral Wallenbergide perekond täpselt kontrollib, kuna nad on oma pikaajalise tegevuse käigus niivõrd Rootsi majandusega läbi põimunud.
Anne Treisman
Karjäär
Anne Treismani tunnuste integreerimise teooriat on käsitletud ka Jaan Aru ja Talis Bachmanni eestikeelses raamatus "Tähelepanu ja teadvus", mis ilmus 2009. aastal.
Tähelepanulise integratsiooni teooria
Treisman hakkas Oxfordis St. Anne's College'i teadurina (Treisman, 2006) uurima tähelepanu pööramist objektide täieliku esitlusviisi moodustamisele erinevate funktsioonide integreerimisel. 1980 avaldasid Treisman ja Gelade oma klassikalise tähelepanulise integratsiooni teooria (FIT). Üks FIT võtmeelemente on see, et objekti tajumise varased etapid kodeerivad selliseid tunnuseid nagu värv, vorm ja orientatsioon eraldi üksustena; keskendunud tähelepanu ühendab erinevad tunnused ühtseks taju objektiks. Treismani arvates on tähelepanu selleks mehhanismiks, mis integreerib erinevad üksiktunnused tervikobjektiks, ning alles seejärel saame rääkida objekti teadvustamisest. On erinevad tunnustekaardid, mis asuvad töötlussüsteemis eri piirkondades. Lisaks sellele on ka töötlusmehhanism, mida nimetatakse objektide failiks. Tähelepanu abil selekteeritakse aktuaalse objekti tunnustega sobivad tunnuste väärtused tunnustekaardilt ning viiakse need objektifaili kui konkreetsed tunnuste kombinatsioonid. Treisman kasutab Balinti sündroomi selle teooria tõendusmaterjalina: kui kiirusagaras paiknev ruumilookuste neuronaalne kaart on kahjustatud, siis omaduste automaatne sõlmimine ei toimu; töötab ainult tähelepanu mehhanism, mis suudab korraga haarata ühte objekti.
Tunnuste integreerimise teooria
Treismani tunnuste integratsiooni teooria on visuaalse objekti tajumise kaheetapiline mudel:
Valik publikatsioone
<span data-key="last" title="The surname of the author; don't wikilink, use 'authorlink'; can suffix with a numeral to add additional authors" class="cx-template-editor-param-desc">   <span data-key="first" title="Given or first name, middle names, or initials of the author; don't wikilink, use 'authorlink'; can suffix with a numeral to add additional authors" class="cx-template-editor-param-desc">    <span data-key="last2" title="The surname of the second author; don't wikilink, use 'authorlink2'." class="cx-template-editor-param-desc">   <span data-key="first2" title="Given or first name, middle names, or initials of the second author; don't wikilink." class="cx-template-editor-param-desc">   <span data-key="year" title="Year of the source being referenced; recommended only when date parameter format is YYYY-MM-DD and a CITEREF disambiguator is needed" class="cx-template-editor-param-desc">    <span data-key="title" title="The title of the article; can be wikilinked to an existing Wikipedia article or url may be used to add an external link, but not both. Displays in quotes." class="cx-template-editor-param-desc">   <span data-key="journal" title="Name of the source journal; may be wikilinked; displays in italics; alias of 'work'" class="cx-template-editor-param-desc">    <span data-key="volume" title="For one publication published in several volumes" class="cx-template-editor-param-desc">    <span data-key="pages" title="Pages in the source that support the content (not an indication of the number of pages in the source; displays after 'pp.'" class="cx-template-editor-param-desc">    <span data-key="doi" title="Digital Object Identifier; begins with '10.'" class="cx-template-editor-param-desc">
Masashi Nakayama
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1990–2003 53 mängu ja lõi 21 väravat.
Bulgaaria meedia
Televisioon
Bulgaaria televisioon sai riikliku televisioonina alguse 1959. aastal. Pärast 1989. aasta muutusi tekkisid ka esimesed erakanalid. Kesk- ja Ida-Euroopa 2007. aasta meedia turu-uuringute kohaselt vaatab iga päev telerit 71 protsenti bulgaarlastest. Kõige rohkem vaadatakse väikestes linnades ja külades. Riigis on enam kui 200 registreeritud kaabeltelevisioonioperaatorit. Kaabeltelevisioon on kiiresti arenenud ja viimaste andmete kohaselt on rohkem kui 70 protsendil majapidamistest kaabeltelevisioon.
Internet
2010. aasta seisuga kasutab Bulgaarias regulaarselt ehk vähemalt korra nädalas internetti 47,5 protsenti 16–74-aastatest elanikest. Kõige enam kasutavad internetti 16–24-aastased, kõige vähem vanemad, pensioniealised. Internetiühendus on kodus olemas 29,6 protsendil majapidamistest, (võrdluseks, 2004. aastal oli see 9,6%) Interneti kasutamise spetsiifika on aastate jooksul muutunud. Kui 2007. aastal kasutati interneti 56,1 protsendil ajast pigem otseseks infootsimiseks ja vaid 31,8% online ajalehtede/ajakirjade lugemiseks, siis 2009. aastal kasutati info otsimiseks 41,8% ja uudisteportaalide lugemiseks 49,4% internetis veedetud ajast. Kõige enam kasutavad bulgaarlased USA-s registreeritud veebilehti google.com, facebook.com ja youtube.com. Bulgaarias registreeritud veebilehtedest on populaarsemate seas e-posti teenust pakkuv http://www.abv.bg/, videoportaal http://vbox7.com/ ja http://bnt.bg/ – Bulgaaria rahvustelevisiooni veebiportaal. Kõigil peamistel Bulgaaria ajalehtedel, aga ka telekanalitel nagu bTV ja raadiokanalitel nagu Darik radio on oma veebiportaalid, mis pakuvad nii uudiseid kui ka meelelahutust.
Öpik
2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Öpik 50 inimesel (22 mehel ja 28 naisel). Perekonnanimede levikult on Öpik meeste puhul 5820. ja naiste puhul 4862. kohal.
Dzintari (Daugavpils)
pisi|Dzintari asendikaart Dzintari (vene keeles Дзинтари) on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub Daugava jõe põhjapoolsel kaldal.
Autorong
Lubatud pikkused
pisi|Autorong Autorongi suurimad lubatud pikkused Eestis :
Kurtšatov (Kasahstan)
2022. aastani kuulus linn Ida-Kasahstani oblastisse.
Ubikvitiin
Funktsioon
Esmalt avastati, et valgud, millega on seondunud ubikvitiini molekulid, transporditakse proteosoomidesse ja lagundatakse. Seda protsessi nimetatakse ubikvitiin-vahendatud rajaks. Lagundamist vajavad denatureeritud, valesti kokkupakitud ja ebanormaalseid aminohappeid sisaldavad valgud. Hiljem on leitud, et ubikvitiini lisamisel valkudele on ka teisi funktsioone – see võib muuta valkude asukohta rakus, mõjutada nende aktiivsust ning stimuleerida või ära hoida valkudevahelisi interaktsioone.
Tuuli Tomingas
Õpingud ja treenerid
Tuuli Tomingas tegeles aastatel 2003–2009 Aita Pääsukese käe all murdmaasuusatamisega. Vahepeal harrastas lühemat aega ka ratsutamist. Noorte ja juunioride vanuseklassi aastatel olid tema laskesuusatamise treeneriteks Aita Pääsuke ja Tõnu Pääsuke. 2018. aastast treenib ta Indrek Tobrelutsu käe all.
Silvia Pihu
Elulugu
Silvia Pihu on laevaehitusinseneri tütar.
Jüri Rauk
Elulugu
Lõpetas 1955 Leisi Keskkooli ja 1960 EPA metsanduse erialal; magister (metsateadus, 1997, EPMÜ), väitekiri "Okaspuude radiaaljuurdekasv ja vitaalsus tsemenditööstuse mõjupiirkonnas". Töötas 1960–1992 Kiikla (Ahtme) metskonnas, seejärel oli Eesti NSV Metsamajanduse ja Looduskaitse Ministeeriumi Looduskaitse Peavalitsuse vaneminsener, Tallinna Botaanikaaia vaneminsener, Teaduste Akadeemia Ökoloogia Instituudi vaneminsener ja teadur, 1998–2001 EPMÜ Metsandusliku Uurimisinstituudi teadur.
Calenbergi vürstkond
Territoorium
pisi|left|Calenberg-Grubenhagensche Landschafti vapp hoonel Göttingenis Kui Braunschweig-Lüneburgi hertsog Erich I valis aastal 1495 oma pärandi osaks Calenbergi vürstkonna, kirjeldas ta seda kui "maad Leine jõe ja Deisteri mägede vahel". See geograafiline kirjeldus ei olnud siiski päris õige. Tegelikult ulatus vürstkond Leinest lääne pool Schulenburgist kuni Neustadtini põhjas ja seega palju rohkem põhja poole kui Deisteri jalam. Edelas ulatus territoorium Hamelnini Weseri ääres, mis oli Deisterist kaugemal.
Calenbergi ja Göttingeni vürstkondade vahel aastast 1463 olnud sidemete tõttu on ka viimast mõnikord Calenbergiks peetud. Tänapäevast mõistet Calenbergi maa (Calenberger Land) kasutatakse tavaliselt siiski ainult Hannoveri ja Deisteri vahelise piirkonna kohta.
Ühinemine Göttingeniga
Pärast Wilhelm I surma aastal 1482 valitsesid pojad koos. Lepinguga 1. augustist 1483 jagasid nad siiski oma õigused. Noorem poeg Friedrich sai õigused Calenbergi ja Göttingeni üle ja tema vend Wilhelm II sai õigused Wolfenbütteli üle. Wilhelm kukutas oma venna Friedrichi aastail 1484/85 ja kuulutas ta hulluks. Seega õnnestus Wilhelm II-l – kuigi vaid lühikeseks ajaks – taasühendada kogu Calenbergi, Braunschweig-Göttingeni ja Braunschweig-Wolfenbütteli vürstkondade territoorium. Pärast Friedrichi surma aastal 1495 jagas Wilhelm riigi jälle ja jättis Braunschweig-Wolfenbütteli vürstkonna oma vanemale pojale Heinrichile.
Vürstkond Erich I, Elisabethi ja Erich II võimu all
pisi|Erich I koos oma teise naise [[Elisabeth von Brandenburg (1510–1558)|Elisabethiga umbes aastal 1530]]
Kolmekümneaastane sõda
Kui hertsog Friedrich Ulrich aastal 1634 lastetuna suri, hääbus ka Braunschweigi keskmise dünastia Wolfenbütteli liin. Aastal 1635 sai Calenberg-Göttingeni vürstkonna hertsog August Vanem Lüneburgi keskmisest liinist. Pärast tema surma aastal 1636 sai valitsejaks tema noorem vend Georg. Ta oli edukas kindral Rootsi vägedes ja tal õnnestus aastal 1637 ka maa ja eriti linnad Welfidele tagasi saada. Algul valitses ta okupeeritud Hildesheimist, kuid viis siis oma residentsi Hannoveri, mis oli ka kindluseks ehitatud. Pärast tema surma aastal 1641 sõlmiti keisriga kiirustades eraldirahu, mille eest tuli maksta Hildesheimi piiskopivaenuse ajal omandatud maade tagastamisega. Georgi pojad Christian Ludwig, Georg Wilhelm, Johann Friedrich ja Ernst August valitsesid siis Calenberg-Göttingeni vürstkonda üksteise järel.
Baldassare Castiglione
Castiglione oli pärit vanast aadlisuguvõsast. Tema perekonnal oli Mantova lähedal Casaticos suursugune loss. Baldassare Castiglione samanimelisele esivanemale oli selle piirkonna 1445 hallata andnud tema sõber, Mantova markii Ludovico II Gonzaga. Hilisem Baldassare Castiglione oli oma ema Luigia Gonzaga kaudu Mantova markii sugulane.
Mis asi see on, mida nimetatakse teaduseks?
Üks laialt levinud tervemõistuslik vaade teadusele
Eeldatakse, et faktid on väited maailma kohta, mida saab meeli hoolikalt ja eelarvamusteta kasutades kindlaks teha. Nii kindlaks tehtud faktid on teadusele kindlaks, objektiivseks aluseks. Kui mõttekäigud, mis viivad faktidelt loodusseaduste ja teooriateni, mis moodustavad teadusliku teadmise, on õiged, siis ka saadav teadmine on kindel ja objektiivne. Mõjukas väide on olnud ka see, et moodne teadus tekkis 17. sajandi alguses tänu sellele, et teaduses hakati tõsiselt võtma teaduse aluseks vaatlusfakte. Varem olevat teadmine põhinenud suuresti autoriteedil, eriti Aristotelese ja Piibli autoriteedil.
Vaatlusväidete ekslikkus
Probleemid võivad tekkida sellest, et eri vaatlejatel ei pruugi olla sama vaatepildi tajumisel samad tajumused, ja siis võivad tekkida lahkarvamused vaadeldavate asjade seisude kohta. Kuidas hoolimata sellistest raskustest saada teadusele kindlat vaatluslikku baasi?
Vaadeldavad faktid on objektiivsed, kuid ekslikud
See, et teadusel puudub eksimatu vaatluslik baas, ei tule ainult taju subjektiivsusest.
Teaduse eksperimentaalse baasi teisenemine: näited ajaloost
Teaduse kohaseks aluseks olevate katsetulemuste kogumit ajakohastatakse pidevalt. Vanad katsetulemused heidetakse ebaadekvaatsetena kõrvale ja asendatakse adekvaatsematega, sest kas katse ei arvestanud kõigi kõrvaliste mõjudega, mõõtmisviis ei olnud piisavalt tundlik, osutus, et katse ei lahenda probleemi, või siis osutus, et küsimuseasetus ise ei olnud õige. Seega teadus ei rajane kindlatel alustel, kusjuures enamasti ei ole asi inimtaju ebatäiuslikkuses.
Katse kui teaduse ebaadekvaatne alus
Seda, et katsetulemused on teooriasõltelised ning ekslikud ja revideeritavad, võib võtta tõsise ohuna arusaamale, et teaduslik teadmine on selle poolest eriline, et see toetub mingil eriti nõudlikul ja veenval moel kogemusele. Kui teadmise eksperimentaalne alus on ekslik ja revideeritav, siis peab seda olema ka sellel põhinev teadmine. Pealegi on siin tsirkulaarsuse oht, sest katsetulemuste adekvaatsuse üle otsustatakse teooriate põhjal ja teooriaid tõendavad needsamad katsetulemused. Sellepärast tundub väga võimalik, et teaduses pole piisavalt vahendeid, et lahendada võistlevate teooriate pooldajate vaheline vaidlus katsetulemuste põhjal.
Peale selle, katsetulemused määrab maailm, mitte teooriad, järgmises mõttes. Katse annab positiivse või negatiivse tulemuse ja me ei saa panna tulemust oma teooriaid kinnitama. Katsed annavad erinevad tulemused katse erineva korralduse tõttu, mitte katse tegijate erinevate teooriate tõttu. Sellepärast saabki katsete abil teooriaid kontrollida. Tõsi küll, olulisi tulemusi on raske saada ja need on ekslikud, ja nende tähendus pole alati selge. Aga teooriate kontrollimisel katsetulemuste abil on siiski mõte. Ja teaduse ajaloos on näiteid, kus sellega on edukalt hakkama saadud.
Loogika lastele
Järgmine arutlus on kehtetu:
Kas teaduslikke seadusi saab faktidest tuletada?
Ei. Võtame näiteks sellised seadused: "metallid paisuvad kuumutamisel" ja "happed muudavad lakmuse punaseks". Need on üldväited: need käivad kõigi juhtumite kohta, kus metalli kuumutatakse või lakmuspaberit happe sisse kastetakse. Teaduslik teadmine sisaldab selliseid üldväiteid. Üldiste teaduslike seaduste tõenditeks on vaatlusväited, katsetulemused, mis ütlevad midagi asjade seisu kohta konkreetsel ajal. Need on üksikväited, näiteks "vaskkang pikenes kuumutamisel", "lakmuspaber värvus vesinikkkloriidhappega mõõtklaasi kastmisel punaseks". Oletame, et meil on palju selliseid fakte ja me tahame neist tuletada teaduslikku teadmist. Missuguse arutlusega saab nendelt faktidelt kui eeldustelt jõuda teadusliku teadmise kui järelduseni?
Järeldus
Missugune on hea induktiivne arutlus?
Nõuet 1 peetakse tarvilikuks, sest on selge, et pole legitiimne järeldada, et kõik metallid kuumutamisel paisuvad, ainult ühest vaatlusest, nagu pole legitiimne ühe purjus austraallase nägemisest teha järeldust, et kõik austraallased on joodikud. Tundub, et tarvis on suurt hulka sõltumatuid vaatlusi. Hea induktiivne argument ei hüppa järeldustele.
Üks viis vaatluste arvu suurendada oleks sama metallitükki korduvalt suurendada või vaadelda, kuidas sama austraallane end iga päev purju joob. Kuigi vaatluste arv oleks suurem, poleks üldistustel ikkagi rahuldavat alust. Sellepärast ongi tarvis tingimust 2. Üldistuse, et kõik metallid kuumutamisel paisuvad, saab legitiimselt teha ainult juhul, kui paisumisvaatlused, millel see põhineb, on tehtud väga mitmekesistes tingimustes. Tuleb kuumutada erinevaid metalle, erineva pikkusega kange, kõrge ja madala rõhu all, kõrgetel ja madalatel temperatuuridel jne. Üldistus on legitiimne ainult juhul, kui paisumine leiab aset kõigis neis tingimustes.
Teised probleemid induktsionismiga
Kolmas probleem on induktsiooniprobleem, mis tekib eeldusel, et kogu teaduslik teadmine peab olema õigustatud deduktiivse loogikaga või tuletatud kogemusest. Probleemi tõstatas David Hume. Kuidas õigustada induktsiooni ennast? Lähtume sellest, et õigustada on võimalik ainult loogika või kogemuse abil. Me nägime juba, et loogikaga induktsiooni õigustada ei saa. Seega kuidas õigustada induktsiooni kogemuse abil? Kui öelda, et kogemus näitab, et induktsiooni teel on paljudel juhtudel saadud seadusi, mida on paljudel juhtudel väga edukalt rakendatud hästi töötavate instrumentide konstrueerimisel ja ennustuste tegemisel ja nähtuste seletamisel, siis saab vastu väita, et see argument põhineb induktsioonil, nii et induktsiooni õigustamiseks kasutatakse induktsiooni ennast, mis on täiesti mitterahuldav.
Ilmnes, et induktsionismil on kahesugused probleemid. Esimesed seisnevad selles, et tuleb täpsustada, mis täpselt on adekvaatne induktiivne järeldamine. Teised on seotud tsirkulaarsusega induktsiooni õigustamise katsetes. Chalmers peab esimest tüüpi probleeme tõsisemateks, sest igasugune katse esitada teaduse teooria põrkub paratamatult tsirkulaarsuse probleemi taolistele probleemidele. Kui me otsime õigustust igale printsiibile, mida me kasutame, siis oleme paratamatult hädas, sest me ei saa anda ratsionaalset argumenti ratsionaalse argumendi kasuks, eeldamata seda, mida me tahame näidata. Isegi loogika kasuks ei saa argumenteerida ilma petitio principii 'ta. Aga seda, milles seisneb kehtiv deduktiivne arutlus, saab väga täpselt öelda, erinevalt heast induktiivsest arutlusest.
Kasvav falsifitseeritavus ja ad hoc-modifikatsioonid
Galileo Galilei vaatles oma teleskoobiga Kuud ning leidis, et Kuu ei ole sile kera, vaid selle pinnal on palju mägesid ja kraatreid. Tema oponent, kes oli Aristotelese pooldaja, möönis, et asjad paistavad nii, kuid see ähvardas fundamentaalset arusaama, et taevakehad on täpselt kerakujulised. Ta pani ette, et Kuul on nähtamatu aine, mis täidab kraatrid ja katab mäed, nii et Kuu on täiesti kerakujuline. Galilei küsis, kuidas selle aine olemasolu kindlaks teha, ja sai vastuseks, et seda ei saagi kindlaks teha. Tegu on ad hoc-modifikatsiooniga. Galilei vastas, et Kuul on küll nähtamatu aine, aga see on jaotunud nii, et ta teeb mäed mitu korda kõrgemaks, kui nad paistavad. Ad hoc-vahendite leiutamine teooriate kaitseks on viljatu.
Uraani liikumise vaatlused näitasid, et selle orbiit lahkneb tunduvalt Newtoni gravitatsiooniteooria põhjal ennustatust. Raskuse ületamiseks esitasid Urbain Le Verrier ja John Couch Adams hüpoteesi, et Uraani naabruses on avastamata planeet, mis Uraani gravitatsiooniliselt mõjutab. See modifikatsioon ei olnud ad hoc. Oli võimalik hinnata planeedi asukohta, ning modifikatsiooni testimiseks sai uut planeeti vastavast piirkonnast otsida. Gottfried Galle nägi esimesena uut planeeti, mida tuntakse Neptuuni nime all.
Kinnitus teaduse falsifikatsionistlikus teoorias
Eksklusiivne tähelepanu falsifitseerimisele ei esita rafineerituma falsifikatsionisti positsiooni õigesti. Sõltumatult testitav katse päästa Newtoni teooriat spekulatiivse hüpoteesiga oli edukas sellepärast, et Neptuuni avastamine kinnitas seda, mitte sellepärast, et seda oleks falsifitseeritud. On viga pidada julgeid falsifitseeritavaid oletusi teaduse olulise edasimineku võimalusteks, ja Popperit tuleb selles parandada. Ühes äärmuses on teooriad, millel on julgete riskantsete oletuste kuju, teises äärmuses on ettevaatlikud oletused, millega ei kaasne olulist riski. Mõlemal juhul on nii, et kui teooria testi läbi ei tee, siis on ta falsifitseeritud, ja kui teeb, siis on ta kinnitatud. Olulisi edusamme tehakse siis, kui kinnitatakse julgeid oletusi või falsifitseeritake ettevaatlikke oletusi. Esimest liiki juhtumid on informatiivsed ja annavad teadusesse suure panuse lihtsalt sellepärast, et nad tähistavad millegi ennekuulmatu või ebatõenäoliseks peetu avastamist. Ettevaatlike oletuste falsifitseerimine on informatiivne sellepärast, et see teeb kindlaks, et miski mida peeti probleemitult tõeseks, on tegelikult väär. Bertrand Russelli tõestus (Russelli paradoks), et naiivne hulgateooria, mis põhines peaaegu enesestmõistetavatena tunduvatel propositsioonidel on vastuoluline, on näide näiliselt riskivaba oletuse informatiivsest falsifitseerimisest.
Enne kui pidada uut julget teooriat falsifitseeritud teooria adekvaatseks asenduseks, peab see tegema uusi ennustusi, mis leiavad kinnitust. Paljud metsikud ja rutakat spekulatsioonid ei ela testimist üle ega anna panust teadusliku teadmise kasvu, aga mõni niisugune spekulatsioon, mis mida vaatlus või katse siiski kinnitab, jääb tähiseks teadmise kasvu ajaloos.
Loogilisest olukorrast tulenevad probleemid
Kui tehakse kindlaks, et on üks must luik, siis falsifitseeritakse teooria, et kõik luiged on valged. Keerulisemate näidete puhul tekivad probleemid. Vaatlusväite O tõesusest järeldub, et teooria, millest järeldub, et O on väär, on väär. Aga vaatlusväited on teooriast sõltuvad ja ekslikud. Sellepärast ei pruugi teooria ikkagi väär olla. Saab öelda ainult, et kas teooria või vaatlusväide on väär, kuid jääb lahtiseks, kumb. Hüljata võidakse ka vaatlusväide. Nii juhtuski, kui Koperniku teooria säilitati, ning palja silma vaatlused Veenuse ja Marsi mõõtmete kohta, mis olid selle teooriaga vastuolus, hüljati. Kui tahes kindlatel vaatluslikel või eksperimentaalsetel alustel mingi faktiväide ka ei ole, ei saa välistada võimalust, et teaduse progress näitab selle ebadekvaatsust. Järelikult ei saa teooriaid vaatlusega otseselt ja lõplikult falsifitseerida.
Koperniku pööre
Mida sai 1543. aastal Koperniku teooria kasuks öelda? Mitte kuigi palju. Teooria oli ligitõmbav peamiselt sellepärast, et see seletas mitut planeetide liikumise omadust, mida Ptolemaiose teooria sai seletada ainult väga kunstlikult. Jutt on planeetide retrograadsest liikumisest ja sellest, et erinevalt teistest planeetidest jäävad Veenus ja Merkuur alati Päikese lähedusse. Ptolemaios seletas retrograadseid liikumisi mõnevõrra ad hoc, lisades spetsiaalsed epitsüklid. Koperniku süsteem ei vajanud sellist kunstlikku käiku, vaid järeldub sellest, et Maa ja planeedid koos tiirlevad Päikese ümber kinnistähtede taustal. Merkuuri ja Veenuse lähedust Päikesele seletab see, et Merkuuri ja Veenuse orbiidid on Päikesele lähemal kui Maa oma. Ptolemaiose süsteemis tuleb selle seletamiseks Päikese, Merkuuri ja Veenuse orbiit kunstlikult kokku siduda. Nii et Koperniku süsteemi kasuks rääkisid mõned matemaatilised eelised. Muus osas olid süsteemid nii lihtsuse kui ka ennustusliku täpsuse seisukohast enam-vähem ühe pulga peal. Et ringjoonelised Päikese-kesksed orbiidid pole vaatlusega kooskõlas, siis vajas ka Kopernik epitsükleid, umbes sama palju kui Ptolemaios. Aastal 1543 ei saanud matemaatilise lihtsuse argumente pidada adekvaatseks pareeringuks mehaanilistele ja astronoomilistele argumentidele Koperniku süsteemi vastu. Siiski tõmbas Koperniku süsteem mitut matemaatiliste võimetega loodusfilosoofi ligi, ja järgmise saja aasta jooksul kaitsti seda üha edukamalt. Kõige suurema panuse andis Galileo Galilei. Esiteks vaatles ta taevast teleskoobiga ning muutis vaatlusandmeid, mida Koperniku teoorial oli tarvis seletada. Teiseks pani ta aluse uuele mehaanikale, mille abil sai mehaanilistele argumentidele vastu väita. Kui Galilei 1609 ehitas oma esimesed teleskoobid, avastas ta, et on palju palja silmaga nähtamatuid tähti, Jupiteril on kaaslased ning Kuud katavad mäed ja kraatrid. Marsi ja Veenuse näivad mõõtmed muutuvad, nagu Koperniku süsteemist järeldubki. Hiljem avastas ta, et Veenusel on faasid nagu Kuulgi, mida Koperniku süsteem seleta, Ptolemaiose süsteem mitte. Jupiteri kaaslased hajutasid argumendi, et Kuu käib liikuva Maaga kaasas, sest nüüd oli Ptolemaiose süsteemi pooldajatel sama probleem Jupiteri kaaslastega. Kuu Maa-sarnane pind õõnestas Aristotelese eristust täiusliku hävimatu taeva ja häviva maa vahel. Veenuse faaside avastamine toetas Koperniku teooriat ja tekitas Ptolemaiose teooriale uue probleemi.
Paradigmad ja normaalteadus
Küps teadus allub üheleainsale paradigmale, mis seab selles teaduses legitiimse töö standardid. See koordineerib ja suunab normaalteadlaste "peamurdmisülesannete lahendamist". Normaalteaduse traditsiooni toetada suutva paradigma olemasolu eristab teadust mitteteadusest. Newtoni mehaanika, füüsikaline optika ja klassikaline elektromagnetism on paradigmad ja teadused. Sotsioloogial suurelt jaolt paradigma puudub ja see ei ole teadus.
Kriis ja revolutsioon
Normaalteadlased töötavad enesekindlalt paradigmaga piiritletud alas. Paradigma määrab probleemid ja meetodid, mille adekvaatsuses probleemide lahendamiseks teadlased on kindlad. Kui nad süüdistavad paradigmat selles, et probleemi ei õnnestu lahendada, siis nad on nagu puusepp, kes süüdistab oma tööriistu. Ebaõnnestumisi tuleb aga ette, ja need võivad lõpuks minna nii tõsiseks, et paradigma satub kriisi, mis võib viia paradigma hülgamiseni ning asendamisega ühitamatu alternatiiviga.
Normaalteaduse ja revolutsioonide funktsioon
Kuhni paradigmad ei ole nii täpsed, et neid saaks asendada sõnaselge reeglite komplektiga. Eri teadlased või teadlaste rühmad võivad väga hästi tõlgendada paradigmat erinevalt. Samas olukorras ei jõua kõik teadlased sama järelduseni ega võta kasutusele sama strateegiat. Riskid jaotatakse teadlaskogukonnas laiali ning õnnestumise võimalus kasvab.
Uudsed ennustused
Nagu Lakatos hakkas taipama, ei ole uudse ennustuse mõiste nii lihtne, nagu algul tundub. Popperi kontekstis on ennustus uudne, kui see üldtunnustatud teadmises ei figureeri või on sellega vastuolus. Popperi meelest panevad uudsed ennustused teooria proovile just sellepärast, et need on valdavate ootustega vastuolus. Aga osutub, et selline arusaam uurimisprogrammi progresseeruvuse iseloomustamiseks ei sobi. Nimelt on olukordi, kus uurimisprogrammi väärtust näitab selle võime seletada nähtusi, mis on juba hästi teada, mitte uudsed Popperi mõttes. Planeetide liikumisel on omadusi, mis on antiikajast teada, mida aga seletati adekvaatselt alles Koperniku teooriaga: planeetide retrograadne liikumine ning asjaolu, et nad on just selle ajal kõige heledamad, ja asjaolu, et Veenus ja Merkuur ei paista kunagi Päikesest kaugel. Kvalitatiivselt on need nähtused Koperniku teooriaga algusest peale seletatud, Ptolemaiose teoorias aga tuleb selleks sisse tuua spetsiaalsed epitsüklid. Ka Lakatos pidas seda selle üheks tähtsamaks näitajaks, et Koperniku süsteem on parem, aga see ennustus ei olnud uudne, sest need asjaolud olid ammu teada. Koperniku teooria esimene uudne ennustus, mis kinnitust leidis, oli tõenäoliselt aastaparallaksi vaatlus, aga see Lakatosi ei aita, sest see leidis aset alles 19. sajandi, kui Koperniku teooria paremust oli juba aktsepteeritud. On ka teisi näiteid. Üks väheseid vaatlusi, millega saadi toetada Albert Einsteini üldrelatiivsusteooriat, oli Merkuuri orbiidi periheeli pretsessioon, mis oli ammu teada ja üldtunnustatud. Üks kvantmehaanika muljetavaldavamaid omadusi oli võime seletada gaaside kiirgusspektreid, mis olid juba pool sajandit teada. Nende näidete puhul võiks öelda, et tegu pole mitte uudsete nähtuste ennustustega, vaid nähtuste uudsete ennustustega. Elie Zahari ("Why did Einstein's Programme supersede Lorentz's?") kaalutluste valguses hakkas Lakatos taipama, et uudsete ennustuste teooriat tuleb muuta. Kui hinnatakse, mil määral mingid vaadeldavad nähtused toetavad mingit teooriat või programmi, siis on ajalooliselt sattumuslik ega ole filosoofiliselt oluline, kumb on enne, kas teooria või nende nähtuste teadmine. Einsteini teooria seletab nii Merkuuri orbiiti kui ka valguskiirte paindumist gravitatsiooniväljas; pole oluline, et üks oli enne teada, teine mitte. Üksikasjade üle on vaielnud näiteks Alan Musgrave ja John Worrall, aga üldine intuitsioon on lihtne. Ptolemaios seletas retrograadset liikumist kunstlikult, Kopernik loomulikult. Loevad teooria või programmi need ennustused, mis on loomulikud. Selle intuitsiooni taga peitub võib-olla mõte, et tõendi toetavad teooriat, kui need ilma teooriata sisaldaksid seletamatuid kokkulangevusi. Kuidas saaks Koperniku teooria seletada planeetide liikumise kõiki vaadeldavaid üldisi omadusi, kui ta poleks põhijoontes õige? See argument ei tööta aga Ptolemaiose teooria puhul: isegi kui ta on täiesti väär, saab ta nähtusi epitsüklite abil seletada (John Worrall). Sellepärast tuleb Lakatosi metodoloogia ümber sõnastada nii: programm on progresseeruv niivõrd, kui ta teeb loomulikke ennustusi, mis leiavad kinnitust.
Mežciems (Daugavpils)
pisi|Mežciemsi asendikaart thumb|Mežciemsi raudteejaam Mežciems, ka  Poguļanka (latgali keeles Paguļāni, vene keeles Межциемс või Погулянка), on Läti linna Daugavpilsi läänepoolseim osa. Asub Dzintarist ja Vizbuļist läänes Daugava jõe põhjapoolsel kaldal. Linnaosa piirab Līksna vald, jõe teisel kaldal asub Svente vald.
Mis asi see on, mida nimetatakse teaduseks?
Probleemid Lakatosi metodoloogiaga
On põhjust kahelda Lakatosi metodoloogia kirjelduslikus adekvaatsuses.
Tõnu Pihu
Elulugu
Lõpetas 1976 Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi, 1981 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) mehaanikateaduskonna, 1987 aspirantuuri, tehnikakandidaat (1991, TPI), väitekiri "Ударное измельчение горючих сланцев эстонского месторoждения". Oli 1981–84 TPI teadur, 1984–91 insener, 1991–2005 vanemteadur (ühtlasi 1991–92 Toronto Ülikooli keemiline tehnoloogia ja rakenduskeemia teaduskonna uurimisassistent), 2005– soojustehnika instituudi vanemteadur. Tõnu Pihu on korp! Vironia vilistlane.
Untersberg
Marmorkuuliveskid
Veel 1850. aastatel oli Almbachi orus 40 kuuliveskit ja veel 90 ümbruskonnas, kus töötasid peamiselt vaesed mägitalunikud. Tänapäeval töötab ainus kuuliveski peamiselt turismiobjektina.
Fleetwood Mac
Ajalugu
1980. ja 1990. aastatel ansambli ilmus ansamblil vähem albumeid. Suur edu saatis 1987. aasta albumit "Tango in the Night".
Laurentius Tolstadius
Kutsuti Nissi pastoriks 16. juulil 1645 ja ordineeriti ametisse 10. augustil 1645 pastoriks, kus ametis oli surmani aastal 1655.
2017. aasta ujumise lühiraja Euroopa meistrivõistlused
Pärast 2013. aasta Euroopa meistrivõistlusi Herningis korraldas Taani need juba teist korda.
2019. aasta ujumise lühiraja Euroopa meistrivõistlused
200 m rinnuli
Finaal: 5. detsember Osavõtjaid: 31 Maailmarekord: 2.00,16 (2018) Kirill Prigoda, Euroopa rekord: 2.00,16 (2018) Kirill Prigoda, Euroopa meister 2017: 2.01,11 Kirill Prigoda, Allikvee ujus poolfinaalis uue Eesti rekordi ajaga 2.04,78. <br style="clear:both;" />
Finaal: 8. detsember Osavõtjaid: 44 Maailmarekord: 2.14,57 (2009) Rebecca Soni, Euroopa rekord: 2.15,21	 (2013) Rikke Møller Pedersen, Euroopa meister 2017: 2.18,41 Jessica Vall, <br style="clear:both;" />
100 m liblikat
Finaal: 8. detsember Osavõtjaid: 32 Maailmarekord: 54,61 (2014) Sarah Sjöström, Euroopa rekord: 54,61 (2014) Sarah Sjöström, Euroopa meister 2017: 55,00 Sarah Sjöström, <br style="clear:both;" />
4x50 m kompleksi
Finaal: 8. detsember Osavõtjaid: 15 võistkonda Maailmarekord: 1.42,38 (2018)  Olivia Smoliga (25,97),Katie Meili (29,29), Kelsi Dahlia (24,02),Mallory Comerford (23,10) Euroopa rekord: 1.42,69 (2009)  Hinkelien Schreuder (26,32),Moniek Nijhuis (29,16), Inge Dekker (24,51),Ranomi Kromowidjojo (22,70) Euroopa meister 2017: 1.44,43  Hanna Rosvall (26,96),Sophie Hansson (29,30), Sarah Sjöström (24,27),Michelle Coleman (23,90) <br style="clear:both;" />
Enn Piik
Teadustöö
Uurimisvaldkond: põlevkivi termilise töötlemise tehnoloogia. Tegeles põlevkivi poolkoksistamise protsesside ja agregaatide loomise ning täiustamisega.
Humpolec
Humpolec (saksa keeles Humpoletz) on linn Tšehhis Vysočina maakonnas Pelhřimovi ringkonnas. Humpolec asub Pelhřimovist ligi 16 km kirdes ja Jihlavast umbes 23 km loodes.
Raudi kanal
Raudi kanal (ka Raudi jõgi) on kanal Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. See saab alguse Viru kaevandusest ja see suubub Konsu külas Peen-Kirjakjärve. Kanali pikkus on 24,1 km ja valgla pindala 72 km².
Eesti Noorte Puhkpilliorkester
Ajalugu
31. detsembril 2017 tegid üleriigilised noortekollektiivid kingituse Eesti Vabariigi 100. juubeliks – esmaettekandena kõlas helilooja Pärt Uusbergi uus kooritsükkel "Eestimaa atmosfäärid" kontsertlavastus. Teos salvestati 2018. aasta suvel. Dirigendid Sirly Illak-Oluvere, Külli Kiivet, Silja Uhs, Vilve Maidre, Indrek Vijard ja Pärt Uusberg.
Severo Ochoa
Severo Ochoa de Albornoz (24. september 1905 – 1. november 1993) oli Hispaania biokeemik.
Jüri Kadak
Haridus
Jüri Kadak on õppinud Tallinna 2. Keskkoolis 1949–1957, Leningradi Suurtükiväe Sõjakoolis 1965–1965, Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumis 1968–1970, NSV Liidu Siseministeeriumi Kõrgemas Tehnikakoolis 1980–1985, 1986. aastal läbis ta informaatika ja arvutustehnika kursuse Tallinna Polütehnilises Instituudis.
Meiše Levin
Teadustöö põhisuunad
Matemaatilise analüüsi arvutusmeetodid, mittelineaarsete võrrandite süsteemid. Kaitses detsembris 1972 doktoriväitekirja "Некаторые вопросы приближенного интегрирования", mida Moskva Kõrgem Atestatsioonkomisjon (VAK) vaatamata oponentide kõrgele hinnangule ei kinnitanud. Avaldanud üle 100 publikatsiooni, sealhulgas käsiraamatuid, nt väga hinnatud "Arvutusmeetodite käsiraamat" (1966, 1977, kaasautor S. Ulmi) ning artikleid, sealhulgas matemaatika esteetiliste ja religioossete küsimuste kohta. Tema juhendamisel on kaitstud 4 kandidaadiväitekirja.