cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Pärtel Salmar
Elulugu
Eestis jätkas ta teenistust Eesti sõjaväeteenistuses, kus spetsialiseerus topograafiale. 1924. aastal ülendati ta nooremleitnandi auastmelt leitnandile ja viidi Kindralstaabi Valitsusest üle Kindralstaapi. 1931. aastal ülendati Salmar kapteni auastmele ja viidi üle Kaitsevägede staapi. 1939. aasta veebruaris ülendati Salmar majori auastmele ja ta jätkas sõjavägede staabi juurde kuuluva topo-hüdrograafia osakonnas triangulatsioonigeodeedina.
Isiklikku
Salmar oli õigeusklik. 1935. aastal eestistas Salmar koos perega oma nime.
Adolf Damaschke
1918. aastal külastas Adolf Damaschke Liivimaad ja pidas 5. augustil loengu Tartu ülikooli aulas.
Pontianus
Pontianust austatakse katoliku kirikus ja õigeusu kirikus märtri ja pühakuna. Tema mälestuspäev oli 19. novembril, kuid praegu tähistatakse seda koos Hippolytuse mälestuspäevaga 13. augustil.
Iceland Express
Ajalugu
24. oktoobril 2012 võttis Iceland Expressi üle WOW air.
Rtveli
Veetmine
Igal õhtul kogunevad pered ühise peolaua ümber, kus süües ja veini juues lauldakse traditsioonilisi veinivalmistamisega seotud mitmehäälseid rahva- ja isamaalisi laule ning vahel tantsitakse. Samas juuakse ära möödunud aasta veinid ja tühjendatakse saviastjad järgmise aasta Rtveli jaoks. Rtveli ' ga lõpeb iga-aastane viljakasvatushooaeg ja see on viimane saak. Kui see on läbi, algab talveks valmistumine.
Tallinna Linnavaraamet
Tallinna Linnavaraamet asub aadressil Vabaduse väljak 10.
Valter Pärtelpoeg
Korporatsiooni Rotalia esimees.
Laava
Laava struktuur
Laavavoolu omadused määrab ära peamiselt tema viskoossus. Basaltse koostisega laavavoolud on piisavalt vedelad, et voolata kaugele eemale vulkaanilõõrist ning moodustada õhukesi laavakatteid. Happelisema koostisega viskoosne laava kipub aga moodustama pigem laavakupleid kui laavavoole. Laavavoolu korral on nad paksud ja suhteliselt lühikesed.
Peamiselt basaltse laava korral võivad esineda laavatunnelid, mis kujutavad endast torusid, kus laavavoolu jahtunud pinna all liikus vedel laava. Kui laavat enam ei lisandu, siis võibki laavatunnel osaliselt tühjaks jääda. Selliseid tunneleid esineb näiteks Hawaii saarel. Ka pahoehoe pinna all võib olla tühemikke, mis võivad tardunud laavavoolul kõndija jala all murduda ja kokku vajuda.
Anisotsütoos
Anisotsütoos võib esineda ka rauavaegusaneemia korral, tingitud normaalsest väiksemate punaliblede esinemist vereringes.
Venekirves
Eesti leiuaines ja kirvetüübid
Eestist on leitud ligi 300 venekirvest, millest enamik on saadud juhuleidudena, kümmekond matustest ning üksainus on leitud asulakohast. Eestist leitud venekirved jagunevad eri tüüpidesse, ent üldistatult võib öelda, et mida aeg edasi, seda lihtsamaks venekirved muutusid. Mõnel Eesti, Soome ja Rootsi venekirvetüübil on alumisel küljel varretusaugu ümber eenduv sõõr, mille sees on rant, mis võimaldab kirvetera kindlamalt varre külge kinnitada.
Kirjandus
Jaanits jt = Jaanits, L., Laul, S., Lõugas, V., Tõnisson, E. 1982. "Eesti esiajalugu". Tallinn: Eesti Raamat. lk. 101-117. ISBN 978-9949-863-29-7.
Asjaajamine
Asjaajamise liigid
a) tsentraliseeritud – kõik asjaajamise toimingud toimuvad ühes kohas;
c) diferentseeritud – osa asjaajamist toimub tsentraliseeritud ja osa struktuuriüksustes.
Nõuded asjaajamisele
Asjaajamine peab olema teostatud süstemaatiliselt ning asjaajamistoimingud peavad olema kavandatud ja metoodiliselt teostatud.
Dokumendi vorminõuded
Dokumendid vormistatakse dokumendiplankidele.
Eristatakse
Asutus on kohustatud registreerima dokumendiregistris tema ülesannete käigus loodud ja saadud dokumendid. Dokumendi loomise ja saamise viis ning teabekandja ei saa olla registreerimata jätmise põhjuseks. Dokumentide registreerimine peab olema ühekordne.
Asutusesisesed õigusaktid/normdokumendid:
1) asjaajamise kord või dokumentide süsteem või kvaliteet juhtimise süsteem;
Hästi korraldatud asjaajamise tunnused
Hästi korraldatud asjaajamisel on järgmised tunnused:
dokumente säilitatakse nõuetekohaselt.
Kalle Eller
Haridus
1964–1970 õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis, inglise ja eesti filoloogia erialal.
Edgar Mesikep
Eesti lennuüksuste likvideerimise järel määrati 20. eesti diviisi suurtükiväkke. Oli Prantsusmaal sõjavangis, hiljem teenis USA vahipataljonis Saksamaal.
Oskar Paulsen
Ta töötas alates 1893. aastast Alexander Martin Lutheri vineerivabriku laboratooriumis. Teda assisteerisid laboris naine Therese Paulsen (1870–19XX) ning alates 1930. aastast poeg Georg Paulsen (1905–1963). Paulsenid tegelesid vineeritehnoloogiaalase uurimistööga. Oscar oli Carl Wilhelm ja Christian Wilhelm Luther noorema nõbu. Paulsenid töötasid Lutheri vabrikus kuni 1939. aastani, mil nad lahkusid Eestist Saksamaale.
Vladimir Kuzin
1956. aasta taliolümpiamängudel Cortina d'Ampezzo´s sai ta kuldmedali 4×10 km teatesõidus.
Stephan Torre
Stephan Torre on USA päritolu filosoof.
Lahtine tulevik
Me peame minevikku kindlaks määratuks, fikseerituks ja kinniseks, tulevikku aga kindlaks määramata olevaks, muudetavaks ja lahtiseks.
Kas tulevik olemas? Üks loomulik vastus on, et praegu veel mitte, küll aga tulevikus. Enamik filosoofe on sellega niisuguses sõnastuses nõus. Vaieldavam on asi siis, kui küsida, kas tulevikuobjektid ja -sündmused on kõige laiemalt mõeldus olemasolukvantori ulatuses. Ned Markosian nimetab seda olemasolu ontoloogiliseks tähenduseks. Mõnede filosoofide arvates tulevik ei eksisteeri ontoloogilises tähenduses. Presentismi (Dean Zimmerman, "Persistence and Presentism", "Presentism and the Space-Time Manifold"; Ned Markosian, "A Defence of Presentism"; Thomas M. Crisp, "Presentism", "Presentism and Grounding"; Joseph Diekemper, "Presentism and Ontological Symmetry", "B-Theory, Fixity and Fatalism"; Craig Bourne, A Future for Presentism, Ross Cameron "Truthmaking for Presentists") järgi on olemas ainult praegu (olevikus) eksisteerivad objektid ja sündmused. Kasvava monoliidi teooria järgi tulevikuobjekte ja sündmusi ei ole olemas, küll aga on olemas minevikuobjektid ja -sündmused; reaalsus aina kasvab. On ka neid, kes peavad tulevikuobjekte ja -sündmusi olemasolevateks. Nendest ühtede ("monoliiditeooria" pooldajate: C. D. Broad, Scientific Thought; Michael Tooley, Time, Tense and Causation; Peter Forrest, "The Real but Dead Past: A Reply to Braddon-Mitchell"; John Earman, "Reassessing the Prospects for a Growing Block Model of the Universe") järgi on ainult üks tulevik, teiste ("harude teooria" pooldajate: Nuel Belnap, "Branching Space-Time", "Agents and Agency in Branching Space-times"; John MacFarlane, "Future Contingents and Relative Truth", "Truth in the Garden of Forking Paths"; Storrs McCall, A Model of the Universe) järgi on tulevikke mitu; st ühtede järgi on olevikusündmused aegruumiliselt seotud ühe tulevikuga, teise järgi mitme tulevikuga.
Lahtise tuleviku vaidluse keskmes tundub olevat küsimus: Kas lahtine tulevik on ühitatav üheainsa määratud tuleviku olemasoluga. "Lahtise tuleviku kompatibilistid" ütlevad "jah". "Lahtise tuleviku inkompatibilistid" ütlevad "ei". Paistab, et paljude intuitsioon soosib lahtise tuleviku inkompatibilismi: kui tulevikufaktid on praegu määratult tõesed või väärad, kas me pole siis juba sellesse tulevikku lukku pandud? Jan Łukasiewicz arutleb nii. Ma saan ilma vastuoludeta eeldada, et minu Varssavis viibimine järgmise aasta 21. detsembri keskpäeval ei ole praegu ei positiivselt ega negatiivselt määratud. On võimalik, kuid mitte paratamatu, et ma tol ajal seal viibin. Väide selle kohta pole seetõttu tõene ega väär, sest muidu oleks see vastavalt paratamatu või võimatu. Samamoodi arutlevad John MacFarlane ja Michael Tooley. Tooley ütleb: kui kellelgi on mingil hetkel võimalik p-d ära hoida, siis tundub loomulik öelda, et sel hetkel ei ole fakt, et p. Mida lahtise tuleviku kompatibilistil selle vastu öelda on? Üks loomulik vastuväide on, et on segi aetud see, mis tulevikus juhtub, ja see, mis peab juhtuma. Väide, et tulevik on lahtine, tähendab vähemalt osaliselt seda, et juhtub palju asju, mis pole vältimatud. Homme kas on merelahing või ei ole, ja praegu on kas tõene või väär, et homme on merelahing. Aga sellest ei järeldu, nagu oleks vältimatu, möödapääsmatu, fikseeritud või paratamati, et homme on (või ei ole) merelahing. Tuleviku lahtisus ja tulevikupropositsiooni määratud tõeväärtuse olemasolu praegu on ühitatavad. David Lewis ("Counterfactual Dependence and Time's Arrow") on monoliiditeooria pooldaja ning väidab, et mineviku ja tuleviku lahtisuse asümmeetria taandub mineviku ja tuleviku vahelisele asümmeetriale kontrafaktuaalses sõltuvuses. Tegelik tulevik ja paljud teised tulevikud johtuvad erinevatest kontrafaktuaalsetest oletustest oleviku kohta. Ainus tegelik minevik jääb kõigi nende oletuste silmis tegelikuks. Lewise järgi tuleb tuleviku lahtisus sellest, et tulevik sõltub kontrafaktuaalselt sellest, mida me praegu teeme, ja minevik on kinnine sellepärast, et ta sellest ei sõltu. Selleks et tulevik oleks mingi sündmuse suhtes lahtine, peab see sündmus olevikust kontrafaktuaalselt sõltuma. Lahtisuse seisukohast pole oluline mitte tõeväärtuse määratus, vaid õiget laadi kontrafaktuaalne sõltuvus. (On vaieldud selle üle, kas Lewise kontrafaktuaalidekäsitus võimaldab tõelist lahtisust: Jonathan Bennett, "Counterfactuals and Temporal Direction"; Ryan Wasserman, "The Future Similarity Objection Revisited").
Rudolf Pälson
Rudolf Pälson sündis Tartumaal kehviku peres ning hakkas osalema illegaalses poliitilises (kommunistlikus) tegevuses alles pärast Eesti iseseisvumist Eesti Vabadussõjas, ta astus Eestimaa Kommunistliku Noorsooühingu liikmeks ja valiti ka EKNÜ Keskkomitee liikmeks. Peale illegaalsete kommunistlike organisatsioonide oli R. Pälson ka Tartu Maatööliste Liidu ja Tartu Töölisühingute Kesknõukogu sekretär ja ka Kesknõukogu kultuuriosakonna juhataja.
Chomutov
Chomutov (saksa Komotau) on statutaarlinn Tšehhis Ústí maakonnas, Chomutovi ringkonna keskus. Linna läbib Chomutovka jõgi.
Alates 1992. aasta septembrist on Chomutovi vanalinn ajalooline linnakaitseala.
Agar
Agar ehk agar-agar (malai sõnast agar-agar 'tarretis') on teatud merepunavetikatest (peamiselt Gelidium 'i ja Gracilaria perekond) saadav polüsahhariidne aine.
Torma valla lipp
Lipp on kinnitatud 29. jaanuaril 1998.
Alam-Doonau madalik
pisi|Valahhia madalik [[Argeși maakond|Argeși maakonna lõunaosas]]
Ċensu Tabone
pisi|Ċensu Tabone Ċensu Tabone (tegelik nimi Vincent Tabone; 30. märts 1913 Victoria, Għawdex – 14. märts 2012) oli Malta poliitik ja arstiteadlane, Malta president aastatel 1989–1994.
1989. aastal valiti Tabone Malta presidendiks, kellena ta oli ametis viis aastat.
Karsna järv
Karsna järv on järv Võru maakonnas Võru vallas, Tsolgost 1,5 km loode pool.
Tallinna Muusikakeskkooli sümfooniaorkester
Sümfooniaorkestrit on külalisdirigentidena juhatanud Arvo Volmer, Jüri Alperten, K.-H. Färber, R. König, J. Ahvenainen, Anu Tali, Mikk Murdvee jpt.
Fagott
Kokkupandud fagott on 134 cm kõrge, toru kogupikkus on 254 cm.
Fagotipartiid kirjutatakse peamiselt bassi- ja tenorivõtmes. Instrument on kasutatav nii orkestri- kui ka sooloopillina, kuid kuna originaal-soolorepertuaari võrreldes teiste instrumentidega on vähe, kohandatakse fagotile näiteks klarnetikontserte.
Spinett
pisi|Spinett Spinett on väike klavessiin, millel on üks manuaal.
Leninogorsk
Linnaõigused sai 1955. aastal.
Roman Ungern von Sternberg
Parun Roman Ungern von Sternberg (vene keeles Роман Фёдорович Унгерн фон Штернберг, sünninimi Robert Nicolaus Maximilian Freiherr von Ungern-Sternberg; 10. jaanuar 1886 (29. detsember 1885 vkj) Graz – 15. september 1921 Novonikolajevsk) oli Austria-saksa ja baltisaksa päritolu Ungern-Sternbergi suguvõsasse kuulunud Venemaa sõjaväelane (kindralleitnant), üks antibolševistlike vägede juhte Venemaa kodusõjas ja hiljem sõltumatu sõjapealik, kes püüdis Mongoolias ja Taga-Baikalimaal luua budistlikku teokraatlikku riiki.
Lään (Rootsi)
Ajalugu
Aastast 1810 on jaotus läänideks põhijoontes säilinud. Viimasel ajal on siiski toimunud kolm suuremat muudatust. Aastal 1968 liideti Stockholmi linn Stockholmi lääni koosseisu. 1. jaanuaril 1997 liideti Kristianstadi lään ja Malmöhusi lään Skåne lääniks. 1. jaanuaril 1998 moodustati Västra Götalandi lään, kuhu ühendati varasemad Göteborgi ja Bohusi lään, Älvsborgi lään ja Skaraborgi lään, välja arvatud Habo vald ja Mullsjö vald.
Tori valla lipp
Tori valla lipp 1996–2019
Lipu autor on Priit Herodes.
Genil
Algab Sierra Nevada põhjanõlvult, Seejärel voolab läbi Andaluusia mägede valdavalt loodesse ja läände. Alamjooksul laskub Andaluusia tasandikule. Suubub vasakult Guadalquivirisse.
Hund-rohetuvi
Välimus
Isaslind on eredavärviline, tulioranži kukla, rohelise kõrvaala ja lilla pealaega. Rind on hall, rinna ja kõhualuse vahel on lai tumesinine vööt. Tiivad on oliivrohelised tumedate laikudega, saba tipp on valge. Emaslind on peamiselt roheline valge kõhualuse, siniste tiivatippude, helesinise rinna ja väikese tumesinise laiguga pea tagaosas. Mõlemal sugupoolel on kollased silmad ja silmarõngad. Vaatamata värvikale sulestikule jääb hund-rohetuvi vihmametsa lehestikus hästi varjatuks. Häälitsus on kuu-kuu-kuu-kuu. Hund-rohetuvi tiivad tekitavad lennul vilistavat heli,
Otfried Preußler
Otfried Preußleri esivanemad elasid Libereci piirkonnas alates 15. sajandist. Tema vanemad olid õpetajad. Ta lõpetas kooli aastal 1942. Kuigi ta jäi idarindel sõdides ellu, võeti ta 21-aastase leitnandina 1944. aastal vangi. Preußler viibis järgmised viis aastat Tatarimaal vangilaagris.
Sõpruse Puiestee
Sõpruse Puiestee (Friendship Boulevard) on Eesti ansambel, mis alustas aktiivset tegevust 2002. aastal Tallinnas. Idee sai alguse aastast 1992, mil ansambli ristiisa Andres Rooväli käis välja mõtte teha kerget elektroonilist muusikat, mis läheks laiadesse massidesse, kuid mille sõnum oleks varjatult sügav. Tänaseks on muusikaliste vormide piirid avardunud ja elektroonika kõrval domineerivad "klassikalised" instrumendid. 2002. aastal tõusis kollektiiv looga "1905" eesti muusika edetabelite tippu ja püsis seal aasta, pälvides ka kohalikke muusikaauhindu, ja tunnistati ETV saatesarja "7 vaprat" läbi aegade parimaks looks.
Allika tänav (Tallinn)
Allika tänav on väike tänav Tallinna kesklinnas Tatari asumis.
Ajalugu
Allika ja Lätte tänava nimi pärineb tänapäeva Tatari tänav 24 hoovis keskajal asunud Karjaallikast.
Kattekold
Kattekold sarnaneb väga karukollaga, kellest erinevalt pole kattekolla lehe tipus peenikest karva ning eospea ja lehtede vahel pole näha vart.
Jaan Kreuks
Elulugu
Kreuks sündis Rooküla mõisa sulase Jüri Kreuksi peres.
Mälestuse jäädvustamine
Jõgeval tegutses aastatel 1932–1935 Jaan Kreuksi nimeline parteiorganisatsioon.
Infoteadus
18. sajand
Benjamin Franklin asutas 1731. aastal Philadelphias esimese avaliku raamatukogu Library Company of Philadelphia, mis kasvas hiljem teaduslike eksperimentide keskuseks, kus hakati korraldama ka teaduslike eksperimentide avalikke näitusi.
1796. aastate lõpus leiutas Alois Senefelder (1771–1834) kiviplaadilt tõmmiste trükkimise menetluse – kivitrüki ehk litograafia. Varasemate graafikatehnikatega võrreldes oli litograafia eeliseks lihtsam ja kiirem tulemuse saavutamine, lisaks piiramatu tõmmiste arv.
19. sajand
Tekkisid esimesed infoteadusega tegelevad organisatsioonid, näiteks 1895. aastal lõid Belgia teadlased Paul Otlet ja Henri La Fontaine Rahvusvahelise Bibliograafia Instituudi, mis tegutseb tänaseni nime all Rahvusvaheline Informatsiooni ja Dokumentatsiooni Föderatsioon (International Federation for Information and Documentation) ja mille funktsioonideks on näiteks infotöötajate koolitamine, konsulteerimine, konverentside korraldamine ja muud erialased projektid.
20. sajand
1927. aastal pandi alus IFLA-le (International Federation of Library Association) ehk Rahvusvahelisele Raamatukoguühingute Liidule. 1934. aastal loodi Bibliofilm Service, mis hakkas pakkuma mikrofilmidele talletatud teaduskirjandust ja samaaegselt ka mikrofilmide lugejaid.
1948. aastal leidis aset I rahvusvaheline teadusinformatsiooni konverents Londonis, kus käsitleti info kasutajate huvisid, teadlaste teenindamise probleeme, infokäitumist. Tähtsamad uurimistööd 1940. aastatel olid Norbert Wieneri küberneetikaalane teadustöö ja C. E. Shannoni loodud matemaatiline infoteooria. 1958. aastal II rahvusvahelisel teadusinformatsiooni konverentsil olid ettekannete teemadeks kasutajate vajadused, efektiivsuse hindamine, kvantitatiivsed ülevaated, kodeerimine, mehaaniline tõlge, masinotsing, infootsing.
Subtiitrid
Reaalajas subtitreerimine
Ka reaalajas subtiitrite tõlkimine on võimalik. Sel juhul teevad tõlk ja stenografist samaaegselt tööd: esimene tõlgib dialoogi suuliselt ja teine kirjutab selle üles. Seda tüüpi subtitreerimine on haruldane, kuna subtiitrid ilmuvad ekraanile viivitusega, ajapuuduse tõttu ei ole võimalik teksti toimetada ning teenus on kulukas. Kiirem ja odavam võimalus on lasta tõlgil otse vaatajatega suhelda, kuid sel juhul ei ole tõlge kuulmispuudega inimestele kättesaadav.
Madis Salum
Haridus ja noorpõlv
Enne õpinguid töötas ta lühikest aega lavapoisina Eesti Draamateatris ja Ugalas. Näitlejana jõudis Salum lavale 1963. aastal näiteks lavastuses "Orfeus laskub põrgusse". Näitejuhina oli ta ametis kursuse õppejõu Hans Korvi lavastatud diplomietenduses.
Setter
Eestis on loodud Eesti Setterite Klubi.
Georgi Malenkov
Langus 1955. aastal ning elu lõpupäevad
Malenkov kadus lõplikult NLKP eliidi hulgast ning talt võeti 1961. aasta novembris isegi NLKP liikmestaatus. Ta elas kuni elu lõpuni tagasitõmbunult ning hakkas isegi kristlaseks, pettudes seega täielikult kommunistlikus ideoloogias.
Aidu (Põltsamaa)
Aidu on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas.
Tuttfaasan
Välimus
Kehapikkus 52-64 cm.
Aidu (Põltsamaa)
Aidu Lasteaed-Algkool ja Aidu raamatukogu asuvad Aidu lähedal Vägari külas.
Ajalugu
18. sajandi kaartide järgi oli küla nimi Aito ja seal asus kõrts.
Arthur Roy Clapham
Arthur Roy Clapham (24. mai 1904 – 18. detsember 1990) oli inglise botaanik.
Hariduse sai ta Cambridge'i ülikoolis, hiljem oli 1944–1969 botaanikaprofessor Sheffieldi ülikoolis.
Richard Maack
pisi|right|Richard Maack Richard Otto Maack (vene Ричард (Рихард-Отто) Карлович Маак; vkj 23. august / 4. september 1825 Kuressaare, Saaremaa – vkj 13. / 25. november 1886 Peterburi) oli baltisaksa päritolu Vene maadeuurija ja loodusteaduste õpetaja.
Peeter Kaldur
pisi|Peeter Kaldur [[Jõhvi kiriku altari ees]] Peeter Kaldur (sündinud 20. mail 1954 Viljandis) on eesti luterlik vaimulik.
Ta on tegelenud Peterburi Jaani kiriku taastamisküsimustega ning oli aastatel 1998–2004 Peterburi Jaani koguduse hooldajaõpetaja.
Abakala
Toitumine
Abakalad toituvad peamiselt planktonist (eriti zooplanktilistest pisivähikestest ). Lisaks söövad ka putukavastseid, usse ja limuseid. Planktilistest loomarühmadest söövad nad meeleldi sõudikuid ja vesikirpe ning selle poolest erinevad nad teistest latika perekonna liikidest, kes eelistavad zoobentost. Abakala toitub zoobentosest peamiselt jõgedes, kus erinevalt järvedest ja veehoidlatest puuduvad zooplanktoni arenguks sobivad tingimused. Täiskasvanud isendid toituvad aastaringselt peamiselt vähilaadsetest.
Sigimine
Isased abakalad saavad suguküpseks 2–4 aastaga, emased 3–5 aastaga.
Accra
Accra (varem eesti keeles Akra) on Ghana pealinn ja suurim linn, Suur-Accra piirkonna halduskeskus.
Heinrich III (Saksa-Rooma keiser)
Heinrich III oli Saksa-Rooma keiser (1024–1039) Konrad II ja Švaabi Gisela (989 või 990–1043) poeg.
Isiklikku ja järglased
Heinrich III abiellus 1043. aastal Poitou Agnesega (u 1025–1077) Akvitaania hertsogi tütrega, kellega tal olid järglased:
Serž Sargsjan
Mägi-Karabahhi sõja ajal oli Sargsjan mitme lahingu planeerija ja teda peetakse Armeenia ja Mägi-Karabahhi sõjavägede üheks loojaks. 1989–1993 juhatas ta Mägi-Karabahhi enesekaitsekomiteed. Ühtlasi oli ta 1990–1993 Armeenia NSV Ülemnõukogu saadik. 1993–1995 oli ta Armeenia kaitseminister ja 1995–1996 Armeenia riikliku julgeoleku valitsuse ülem, seejärel Armeenia riikliku julgeoleku minister. 1996–1999 oli ta Armeenia riikliku julgeoleku ja välisminister, 2000–2007 Armeenia kaitseminister. Lisaks oli ta 1999–2007 Armeenia presidendi juures oleva riikliku julgeoleku nõukogu sekretär ja 1999–2000 ühtlasi presidendi administratsiooni juhataja.
Lauga järv
Lauga järv on 13,6 ha suur ja astseb 75 meetri kõrgusel merepinnast.
Piimalillelised
Cronquisti süsteemi järgi arvati sugukond omanimelisse piimelillelaadsete seltsi, kuid uuem – süsteem APG II paigutab ta malpiigialaadsete seltsi.
1930. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
1930. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused olid I maailmameistrivõistlused jalgpallis, mis toimusid 13. juulist 30. juulini Uruguays. Võistlused avati Montevideos, kui kohtusid Prantsusmaa ja Mehhiko (4:1). Osales ainult 13 meeskonda ja nad jaotati nelja gruppi. Argentina, Brasiilia, Uruguay ja USA jalgpallikoondis said paigutuse.
Ajalugu
28. mail 1928 Amsterdamis tegi FIFA ajaloolise otsuse, et esimesed MM-võistlused peetakse Uruguays. Sellele Lõuna-Ameerika riigile MM-võistluste korraldamise õiguse andmine oli põhjendatud. Uruguay jalgpallurid olid kahekordsed olümpiavõitjad (1924, 1928) ja olümpiamängud olid enne MM-i mainekamad suurvõistlused jalgpallis. Lisaks Uruguayle taotlesid esimest turniiri endale ka viis Euroopa riiki: Itaalia, Ungari, Holland, Hispaania ja Rootsi.
FIFA otsus anda I MM-võistluste korraldamine Uruguayle kutsus jalgpalliringkondades esile vastakaid seisukohti. Euroopa meeskondadele oli Atlandi ookeani ületamine seotud suurte kulutustega. Kuna tollal veel lennuühendust polnud, tuli reisida laevaga. Paljud jalgpalliföderatsioonid ei riskinud nii kulukat reisi ette võtta, kuna viimaste olümpiamängude tulemuste põhjal polnud neil kõrgeid kohti loota.
Jelena Janković
Noorus
Janković õppis tennist Belgradi tenniseklubis Red Star. Juba kuuekuuse treeningu järel sai andekas tenniseneiu maitsta esimesi võite kohalikel turniiridel. Tema esimeseks turniiriks oli 1995. aasta Jugoslaavia meistrivõistlused, kus ta kuni 10-aastaste tüdrukute seas jõudis poolfinaali. 11-aastaselt sai temast Jugoslaavia meister kuni 12-aastaste seas ja lisaks veel õnnestus tal võita prestiižne Limon Bowli karikas Itaalias.
2006. aasta
Pärast Wimbledoni turniiri jõudis ta oma karjääri viiendasse WTA turniiri finaali, olles enne alistanud Sania Mirza, Ana Ivanovići ja poolfinaalis Serena Williamsi. Ta küll kaotas finaalis Jelena Dementjevale, kuid temast sai esimene tennisist, kes on alistanud ühel aastal mõlemad õed Williamsid.
2007. aasta
Suure slämmi turniiri järel võitis Janković Birminghami WTA tenniseturniiri, kus ta võitis esimesena paigutatud venelanna Marija Šarapova tulemusega 4:6, 6:3, 7:5.
Neljanda suure slämmi turniiri, USA lahtiste meistrivõistluste eel koges Janković pingelisi ja raskemaid aegu – pidi võitlema haigustega, spekuleeriti ka tema väsimuse üle. Turniirivõite vahepeal ei lisandunud. Seda oli näha ka USA lahtistel meistrivõistlustel peetud mängudes, kus Janković jõudis aga hoolimata kõigest ikkagi veerandfinaali. Seal tuli tal võtta vastu kaotus Venus Williamsilt 6:4, 1:6, 6:7.
Pärast Madridi turniiri tehti Jankovićile ninaoperatsioon, sest teda kimbutasid hingamisprobleemid. See ravi sundis teda tennisest eemal olema kolm nädalat.
2008. aasta
2008. aasta Austraalia lahtistel meistrivõistlustel jõudis Janković poolfinaalini, kus pidi tunnistama venelanna Marija Šarapova paremust kahes setis 3:6, 1:6. Enne seda alistas ta veerandfinaalis kahes setis 2007. aasta meistri Serena Williamsi. See aasta oli aga selles mõttes Jankovićle positiivne, et esimest korda jõudis ta sel turniiril täiskasvanute arvestuses veerandfinaalist kaugemale.
Timo Steiner
1999. aastal pani Steiner koos Ülo Kriguliga aluse Eesti Muusikaakadeemia Sügisfestivalile ning on alates 2003. aastast festivali kunstiline juht.
Soojusvöö
pisi Soojusvöö ehk soojusvöönd on kõige soojema kuu keskmise õhutemperatuuri alusel eristatud piirkonnad Maal.
Tahat
Tahati geograafilised koordinaadid on.
Laugrannik
Kogu Eesti rannik on laugrannik.
Brands Hatch
Ringraja pikkus on 3703 meetrit.
Evald Maltenek
Teosed
Oli 1932–1937 Eesti Entsüklopeedia masinaehituse allosakonna toimetaja.
Anders Södergren
pisi|Anders Södergren 2006. aastal [[Holmenkollenis]] Hans Anders Södergren (sündinud 17. mail 1977 Söderhamnis) on Rootsi murdmaasuusataja, kes on võitnud mitu suurvõistluste medalit.
Närilised
Närilised (Rodentia) on imetajate klassi kuuluv selts.
Viini Setsessioon
Arhitektuur
Joone kasutamise oluline näide Austria arhitektuuris on Otto Wagneri projekteeritud Majolika maja Viinis (umbes 1898). Otto Wagneri silmapaistvate teoste hulka kuuluvad ka Viini linnaraudtee endise peatuse Karlsplatz Stadtbahn Station hoone (1900) ja Österreichische Postsparkasse (Austria Posti-Säästupanga) hoone Viinis (1904–1906).
Mälestus
Mündi esiküljel on vaade Viinis asuvale Setsessioonihoonele. Tagaküljelt leiab detaili Klimti "Beethoveni friisist", kus on kujutatud kolme inimfiguuri: tugevust sümboliseeriv raudrüüs rüütel, taustal olev ambitsiooni sümboliseeriv ja võidupärga üleval hoidev naine ning langetatud pea ja seotud kätega kaastunnet esindav naine.
Tolmuimeja
Esimese tolmuimeja ehitas ja patenteeris aastal 1901 inglise insener Hubert Cecil Booth.
Pala vald
Ajalugu
Pala viimane vallavanem oli Jozsef Weinrauch.
Robert Fulton
1803. aasta 9. augustil demostreeris Pariisis Seine'i jõel esimest aurikut.
202
202. aasta
Aastad: 197 198 199 200 201 - 202 - 203 204 205 206 207
Salehard
Ajalugu
Aastatel 1947–1953 ehitasid GULAGi sunnitöölised raudteed (Objekt №503 ) Igarkast Salehardi Tjumeni oblastis, kuid see ei valminud täielikult ning jäi kasutusele võtmata. Raudtee jäänuseid võib tundras näha siiamaani.
Toit
Mõiste "toit" alla ei kuulu:
4 (Tallinna trolliliin)
4. trolliliin on Tallinna trolliliin, mis teenindab reisijaid marsruudil Keskuse (Mustamäe) – Balti jaam. Liin avati 1970. aastal ning pikendati Balti jaamani 1971.
Toit
Loomset päritolu toiduained
pisi|Liha ja lihatooted
Seened
pisi|Metsast korjatud söögiseened Kübarseente paljusid liike ja trühvleid kasutatakse söögiks. Pärmseened on olulised leiva küpsetamisel kergitava ainena ning veini ja õlle kääritamisel. Sojakastme valmistamisel rakendatakse Aspergillus 'e seeneperekonna liike. Pintselhalliku liigid Penicillium roquefortii ja Penicillium camemberii annavad Roqueforti ja Camemberti juustule neile omapärase lõhna ja maitse. Sama perekonna veel üht liiki kasutatakse salaami vorsti tootmisel.
4 (Tallinna trolliliin)
Trolliliini ajaloolised marsruudid
1971–1991 sõitis liinil Mustamäe – Balti jaam. Kuni 1987. aastani liikus marsruudil Balti jaam – Juri Gagarini puiestee (tänapäeval Toompuiestee) – Tehnika tänav – Paldiski maantee – Tulika tänav – Sõpruse puiestee – Akadeemia tee lõppjaam. Alates 1987. hakkasid trollibussid Mustamäele sõitma Tehnika tänav – Endla tänav kaudu. Balti jaama suunal jäi marsruut samaks.
Loitev tulinelk
Tulipunased õied on koondunud kuni 10 cm läbimõõduga sarikõisikutesse. Eestis õitseb juuni lõpus, juulis. Omab vormi Lychnis chalcedonica f. albiflora, millel on valged õied (õite läbimõõt kuni 2 cm). Tuntud on ka roosade õitega vormid, mis võivad olla nii liht- kui ka täidisõielised.
Tartu Ülikooli filosoofia osakond
Alates 2007. aasta juunist on filosoofia osakond ühendatud semiootika osakonnaga ning eetikakeskusega struktuuriüksuseks, mis kannab nime Tartu Ülikooli filosoofia ja semiootika instituut.
Överkalixi vald
Överkalixi vald (soome keeles Ylikainuun kunta) on 2. järgu haldusüksus Rootsis Norrbotteni läänis. Läbi valla voolab Kalixälven.
Albert Einstein
Lapsepõlv
Koolis oli Einstein üldiselt hea õpilane, kuid sattus konflikti kooli juhtkonnaga sellepärast, et talle ei meeldinud koolis kasutatav tuupimismeetod: korrutati kõiki põhitõdesid seni, kuni need õpilastele pähe jäävad. Hiljem kirjutas ta, et just see õpetamisviis hävitas õpihimu ja loomingulisuse.
Marita Koch
Euroopa sisemeistrivõistlustel
1977 Euroopa sisemeister 400 m 51,14 1979 hõbemedal 60 m 7,19 1981 pronksmedal 50 m 6,19 1983 Euroopa sisemeister 200 m 22,39 1985 Euroopa sisemeister 200 m 22,82 1986 Euroopa sisemeister 200 m 22,58
Timothée Chalamet
Timothée Hal Chalamet (sündinud 27. detsembril 1995 New Yorgis) on Ameerika näitleja.
Paenasti
Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus küla Kõo valda.
Ajalugu
Paenasti oli Paenasti valla keskus kuni selle liitmiseni Soosaare vallaga.
Koolma (Lüganuse)
Koolma küla lähedal Lääne-Virumaal Vinni vallas paikneb endine Jõepere küla.
Seniit
Päike seniidis
Päike võib olla seniidis ainult põhjapöörijoone ja lõunapöörijoone vahel. Pöörijoonel on Päike seniidis üks kord aastas – talvisel või suvisel pööripäeval, ekvaatoril on päike seniidis kaks korda aastas – kevadisel ja sügisesel pööripäeval.
203
203. aasta
Aastakümned: 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad - 200. aastad - 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad
Antigeen
Antigeen on üldiselt potentsiaalselt organismi kahjustav kehavõõras aine, mille sissepääs organismi põhjustab spetsiifiliste, nende vastu suunatud antikehade tekke, samuti lümfotsüütide aktiivseks muutumise.
Biometaan
Biometaani tootmine Eestis
Eestis on 18 toorbiogaasijaama, kuid biometaani toodavad Eestis kaks jaama. 2018. aasta aprillis alustas esimesena gaasi tootmist Kundas asuv Rohegaas OÜ, mille võimsus on 2019. aasta seisuga 6 miljonit kuupmeetrit ning biometaani toodetakse reoveesetetest. Viljandimaal Koksveres tegutsev jaam Biometaan OÜ alustas tegevust 2018. aasta juulis ning selle tootmisjaama koguvõimsus on aastas 1,5 miljonit kuupmeetrit. Nad toodavad gaasi sõnnikust ja biomassist.
Biometaan Euroopas
Euroopa Liidu taastuvenergia direktiivist 2009/28/EÜ kohustab kõiki liikmesriike tootma 2020. aastaks 10% transpordikütusest taastuvenergiast ning biometaan on selleks üks võimalus. Eri riigid kasutavad biogaaside sektori arendamiseks erinevaid mooduseid. Austrias, Prantsusmaal ja Suurbritannias on kasutusel soodustariifide süsteem. Sellega on riiklikult tagatud iga toodetud ja elektrivõrku jõudnud või kasutatud kilovatt-tunni hind. Biometaani kasutamise suurendamiseks on aga riikidel ka muid meetodeid.
Tähtaniis
Päritolu ja kasvatamine
Pärit on tähtaniis Lõuna-Hiinast ja Põhja-Vietnamist, kus teda tuntakse juba 3000 aastat. Tänapäeval kasvatatakse seda ka Kambodžas, Laoses, Jaapanis ja Filipiinidel.
Lipu
Lipu küla juures on Ojamaa jõgi ja Lipu raba. Lipu külast on külatee Virunurme külasse.
Milan Kundera
Elulugu
Kommunistlikku parteisse oli ta astunud juba 1948. Pärast vahepealset väljaviskamist võeti ta 1956. aastal uuesti parteisse vastu, ent 1970. aastal visati Kundera juba lõplikult välja. Kundera oli sarnaselt paljude teiste kirjanikega seotud 1968. aasta Praha kevade sündmustega.
1975. aastal emigreerus Kundera koos naisega Tšehhoslovakkiast Prantsusmaale. 1981. aastast on ta ka Prantsusmaa kodanik.
Teadmiseargument
Teadmiseargument ehk teadmise argument (knowledge argument) on vaimufilosoofias füsikalismivastane argument, mis ütleb, et teadmine kvaalide kohta ei ole füüsikaline teadmine, ning järelikult on maailmas midagi niisugust, mis ei ole füüsikaline.
Eellugu
Bertrand Russell kirjutab raamatus "The Problems of Philosophy" (1912): "Füüsikateadus on enam või vähem ebateadlikult triivinud seisukohani, et kõik loodusnähtused tuleb taandada liikumistele. Valgus ja soojus ja heli tulenevad kõik laineliikumistest, mis rändavad neid kiirgavast kehast inimeseni, kes näeb valgust või tunneb soojust või kuuleb heli. See, millel on laineliikumine, on kas eeter või "jäme mateeria", aga igal juhul on ta see, mida filosoofid nimetavad mateeriaks. Ainsad omadused, mis teadus talle omistab, on asukoht ruum ja võime liikuda liikumisseaduste kohaselt. Teadus ei eita, et tal võib olla teisi omadusi; aga kui on, siis need teised omadused ei ole teadlasele kasulikud ega aita tal nähtusi seletada. Mõnikord öeldakse, et valgus on laineliikumise vorm, aga see on eksitav, sest valgus, mida me vahetult näeme, mida me meelte kaudu otseselt tunneme, ei ole laineliikumine, vaid midagi üpris erinevat – miski, mida me kõik tunneme, kui me pole pimedad, kuigi me ei oska seda niiviisi kirjeldada, et oma teadmist pimedale inimesele edasi anda. Seevastu laineliikumist saab pimedale väga hästi kirjeldada, sest teadmise ruumist võib ta omandada kompimismeele abil; ja lainetust saab ta merereisil kogeda peaaegu sama hästi nagu meie. Kuid see, millest pime aru saab, ei ole see, mida me valguse all silmas peame; valguse all peame silmas just seda, millest pime iial aru ei saa ja mida me talle iial ei suuda kirjeldada. Russell tahab öelda, et meie tunnetuslik asend füüsiliste esemete suhtes on samalaadne nagu pimeda asend valguse suhtes: "füüsilised esemed (physical objects) jäävad oma seesmise loomuse poolest tundmatuks, vähemalt niivõrd, kui neid avastatakse meelte abil.
John William Dunne kirjutab raamatus "An Experiment with Time": "Oletame, et teil on külaline maalt, mille kõik elanikud on sünnist saadik pimedad, ning te püüate talle arusaadavaks teha, mida te mõistate nägemise all. Oletame veel, et te avastate, et teil kahel on õnneks nii palju ühist, et te mõlemad olete füüsikateaduste terminitega läbi ja lõhki tuttavad. Kasutades seda vastastikuse arusaamise alust, püüate talle oma mõtet selgeks teha. Te kirjeldate, kuidas selles väikeses kaameras, mida kutsutakse silmaks, teatud elektromagnetlained, mis kiirguvad kaugelt objektilt, fookustuvad võrkkestale ning kutsuvad mõjutatud piirkonnas esile füüsikalisi muutusi; kuidas need muutused seostuvad närvienergia vooludega ajukeskusteni viivate närvide rägastikus ning kuidas molekulide või aatomite muutused neis keskustes on küllaldased, et "nägija" registreeriks kauge objekti kontuurid. Kõigest sellest saaks külaline täielikult aru. Aga tähele panna tuleb järgmist. Siin on üks teadmine, millest külalisel, pole eelnevat arusaamist. See on teadmine, mida ta ei saa teie kombel tavalise isikliku katse käigus ise omandada. Selle asemele olete talle pakkunud kirjelduse füüsikateaduse keeles. Ja see aseaine oli mõeldud selleks, et te edastaksite selle teadmise endalt talle. Aga "nägemine" hõlmab muidugi hulga rohkem kui kontuuride registreerimine. On näiteks värvus. (...) Füüsikaline kirjeldus ei saa siin anda informatsiooni, mille oleks võinud anda kogemus. .
Thomas Nageli järgi ("Mis tunne on olla nahkhiir?", 1974) saab teatud tõsiasju haarata üksnes subjektiivsest vaatekohast. Isegi kui me teaksime nahkhiire kajalokatsioonisüsteemi kohta kõike, mida on võimalik objektiivsest vaatekohast teada, jäälsid teatud faktiküsimused nahkhiirte kohta ikkagi vastamata: me ei teaks, mis tunne on tajuda midagi nahkhiire kajalokatsioonisüsteemi abil.
Jacksoni argumendi uudsus
Mary toa argumendis jaotab Jackson "teadmiseintuitsiooni" kolmeks osaks. Et seda eitada, tuleb eitada üht neist osadest.
Vastuväited tutvusehüpoteesile
Pole selge, kas kogu teadmine, mis May omandab, on tutvusteadmine.
Habib Bourguiba
1974 kirjutasid Bourguiba ja naaberriigi Liibüa liider Muammar al-Gaddafi alla lepingule kahe riigi ühinemise kohta. Ühinenud riigi nimeks pidi saama Araabia Islamivabariik, selle presidendiks pidi saama Bourguiba ja kaitseministriks al-Gaddafi. See leping oli Tuneesias väga ebapopulaarne ja maksis Bourguibale suure osa rahva austusest. Lepingu jõustumiseks oli vaja korraldada rahvahääletus, aga mõni nädal pärast lepingu sõlmimist lükkas Bourguiba rahvahääletuse määramata ajaks edasi ja leping ei jõustunudki.
Alates aastast 1979 asus Tunises Araabia Liiga peakorter. 1982 kolis Tunisesse ka Palestiina Vabastusorganisatsioon (PVO) pärast seda, kui see Liibanoni kodusõja ajal Beirutist lahkuma pidi. 1980. aastatel tekkisid riigis aga probleemid, kui aktiveerus islamiäärmuslaste tegevus. Veelgi enam tülisid tekkis pärast 1. oktoobrit 1985, kui Iisraeli relvajõud hävitasid PVO baasi Tunises, mille käigus hukkus ka Tuneesia tsiviilelanikke. Seepeale halvenesid Tuneesia suhted USA-ga tunduvalt.
Rootsi
Saared
Rootsi suuremad saared on Ojamaa (Gotland) (pindala 2994 km²) ja Öland (1347 km²).
Loomastik
Kalavarud on viimastel aastatel vähenenud. Sügavamas soolases meres esineb muuhulgas turska ja makrelli, rannikumeres ja mageveekogudes lõhet ja haugi. Ka varem igapäevatoiduks olnud heeringas ja räim on muutumas delikatessiks. Jõgedes ja järvedes elab 52 liiki mageveekala, osa neist on haruldased.
Mesoliitikum (umbes 10 000 – 4000 eKr)
Rootsit mainis esimest korda 1. sajandil Rooma ajaloolane Tacitus, kes kirjutas suioonide hõimust, kes elasid merel ning olid tugevad nii relvade kui ka laevade poolest. See viitas Ida-Rootsi asukatele Svealandist, kes elasid peamiselt Mälareni järve ümbruses. Sellest hõimust on saanud Rootsi endale ka nime (Sverige). Lõuna-Rootsit asutasid Götalandi alal Götarid. Põhjaosa asustasid hõredalt saamid, kveenid ja teised hõimud/inimesed, kes on seotud soomlastega.
Kultuur
pisi|Carl Millese skulptuur "Jumala käsi" [[Millesgårdenis]] Rootsist on pärit palju maailmakuulsaid kirjanikke, näiteks August Strindberg ja Astrid Lindgren ning Nobeli kirjandusauhinnaga pärjatud Selma Lagerlöf ja Harry Martinson. Kokku on rootsi kirjanikud pälvinud seitse Nobeli kirjandusauhinda. Rootsi tuntumad maalikunstnikud on Carl Larsson ja Anders Zorn ning skulptorid Carl Milles ja Tobias Sergel. Rahvusvaheliselt tuntud on ka rootsi filmikunsti esindajad Ingmar Bergman, Greta Garbo, Ingrid Bergman ja Max von Sydow. Palju tähelepanu on saanud rootsi popmuusika, sealhulgas Eurovisiooni lauluvõistluse võitnud popansambel ABBA. Rootsi muusikateatri keskuseks on 1773. aastast tegutsev Rootsi esindusooper, mis tänapäeval kannab nime Kuninglik Teater.
Rahvastik
pisi|Rootsi rahvastiku tihedus valdade kaupa Rootslase oodatav eluiga on maailma kõrgemate hulgas. 20. jaanuaril 2017 ületas Rootsi rahvaarv 10 miljoni piiri. 12. augustil 2004 ületas Rootsi rahvaarv esimest korda 9 miljoni piiri. 86,7% elanikkonnast on rootslased. Suurim vähemusrahvus on soomlased (2%). Teised suured etnilised grupid pärinevad teistest Põhjamaadest, endisest Jugoslaaviast ja Lähis-Idast. Lisaks on tähtis mõju algasukatel saamidel, kes elavad Põhja-Rootsis.
Paksulehelised
Süstemaatika
Sugukonda kuulub 39 perekonda umbes 1400 liigiga.
Kirjeldus
pisi|Õitsev kestvik Paksulehelised on ühe-, kahe- või mitmeaastased rohttaimed, mõned ka põõsad. Paksulehelised on sukulendid: nad talletavad oma lehtedesse vett. Seetõttu on nende lehed iseloomulikult paksud, mis ongi sugukonnale nime andnud.
Platon (Kulbusch)
Teenistus preestrina
Seltsi peamiseks tegevusvaldkonnaks kujunes eesti kogudusele oma kiriku rajamine. Ajutine kirik valmis jaanuariks 1904, alaline kirikuhoone pühitseti sisse mais 1908. Preester Kulbusch oli aastatel 1902–1908 kiriku ehituskomisjoni esimees.
Martüürium
Piiskop Platon maeti 18. jaanuaril Tartu Jumalaema Uinumise kirikusse. Eesti valitsus andis aga korralduse tuua surnukeha pealinna. Nii peetigi Tallinna Issanda Muutmise peakirikus riiklikud matused. Rahva nõudmisel ei maetud kirstu enne järgmist pühapäeva. Lõpmata voolas rahvast piiskop Platoni sarga juurest mööda, näidates oma austust. 1931. aastal pandi Tallinna Issanda Muutmise peakiriku ette piiskop Platoni mälestussammas, mille autor on Amandus Adamson. Piiskop Platoni haud on püsinud tänini Issanda Muutmise peakirikus. Kõigile Eesti õigeusklikele on see püha paik. Tartus, endise Krediidipanga keldris asub mälestuskabel, välisseinal aga Paul Kulbuschi mälestuseks paigaldatud mälestustahvel.
Geoffrey Goddu
Ajaränd ja mineviku muutmine: (ehk kuidas end tappa ja jääda ellu ja jutustada)
Oletame, et videomakil on kell, mis näitab tavalist aega ("kellaaega"), ekraan aga näitab, kui palju aega on kassetil möödunud ("kassetiaeg"). Kui kassetti keritakse, siis kassetiaeg liigub palju kiiremini kui kellaaeg. Kassett võib mängida sama kassetiaja läbi kellaajas mitu korda erineva sisuga. Kujutleme universumit, kus on kaks ajamõõdet, mis on seotud umbes nagu kassetiaeg ja kellaaeg. Kassetiaeg on nagu tavaline aeg, kellaaeg nagu hüperaeg. Tavaaja sama kuupäev võib olla hüperaja eri aegadel. Kasseti ümbersalvestamine on nagu mineviku muutmine. On siiski üks oluline erinevus. Videomaki puhul muutuvad ainult need sündmused, mis üle salvestatakse. Aga Pauli ajarännud muudavad kõik alates tema saabumisest. Maki puhul ei ole lindi osad põhjuslikus seoses omavahel, vaid salvestuse allikaga. Tavaaja sündmused on aga omavahel põhjuslikus seoses. Kui Paul olevikku tagasi tuleb, peab ta elama ajarännul tehtu tagajärgedega. (Ka ajaränd tulevikku ei ole nagu maki edasikerimine: hüpe toimub nii hüperajas kui ka tavaajas. Hüpet hüperajas saab vältida, kui tulevikku rändamiseks kasutatakse reisi väga suurel kiirusel või kui üks hüperaja hetk vastab vahepealsele tavaaja vahemikule.) Hüperajas Sarah kõigepealt ei materialiseeru vastaval tavaaja hetkel. Hommikul ta loeb lehte ja seal ei ole temast juttu. Pärastlõunal Sarah läheb ajamasinaga tagasi tavaaja eelmisse päeva ja millegipärast sureb. Hüperaeg on nüüd hilisem kui tavaaeg. Eelmisse päeva saabumise hetkest lähevad tavaaja sündmused teistmoodi edasi kui eelmises versioonis. Järgmisel tavaaja (ja hüperaja) päeval avastab Sarah, et kui ta ajamasinat kasutab, siis ta sureb. Sarah hävitab ajamasina. Paradoksi ei teki, sest vähemalt hüperajas on Sarah juba läinud ajamasinasse ja ning selle tagajärgede tõttu ta seda hilisemal hüperajal ei tee. Kas nendes näidetes on tõesti tegu mineviku muutmisega? Sarah ega Paul ei lähe hüperajas tagasi, nii et hüperaja minevikku nad ei muuda. Aga nemad tajuvad tavaaega ja hoolivad ainult tavaajast. Kõik ajalooraamatud kirjeldavad tavaaega. Et pärast Pauli rändu minevikku tavaaja sündmuste tõene kirjeldus muutub, siis tuleb järeldada, et Paul muudab minevikku. Sama kehtib Sarah' ajarännu kohta.
Kui möönda minevikku muutmise loogilist võimalikkust, siis paljud traditsioonilised ajarännu probleemid ja paradoksid kaovad. Näiteks Samuel Gorowitz kaebab, et kui ajaränd on võimalik, aga Paul ei saa kolmeaastast iseennast tappa, siis tema relv ei käitu nagu tavaline füüsiline ese või tahtliku teo mõiste ei tööta nagu tavaliselt. (Selle üle vaieldakse, kuivõrd Gorowitzi mured on neil eeldustel õigustatud: William Lane Craig, Larry Dwyer, Paul Fitzgerald, Gilbert Fulmer, Paul Horwich, David Lewis, Paul Thom, Kadri Vihvelin.) Kui mineviku muutmine on võimalik, langevad need mured ära. Kas ajarännu hüperajamudel päästab kõik ajarännu stsenaariumid, kus on tegu mineviku muutmisega? Võib-olla mitte. Näiteks järgmine stsenaarium ei oleks siinse mudeli järgi võimalik. Paul ja Sarah lähevad koos ajas tagasi ja muudavad kogemata minevikku. Nad hüppavad tulevikku, ja see ei meeldi neile. Nüüd nad lähevad jälle mineviku, "parandavad vea" ning lähevad algsesse tulevikku tagasi. Aga siinse mudeli järgi on paremal juhul võimalik minna ainult algsega väga sarnasesse minevikku, sest algne minevik on hüperajalises minevikus. Minevikku saab küll muuta, aga ainult nii, et ühtlasi käivitatakse uus tulevik.
Maks
Maksa funktsioonide alusel toimib maks lisaks seedeelundile ka fagotsütaarse, immunogeense ja endokriinse elundina. Inimesel on maks keha suurim siseelund. Täiskasvanuil kaalub maks ligikaudu 1000–1400 ja vastsündinuil 100–150 grammi. Maks on punakaspruun, pehme konsistentsiga elund, mis paikneb kõhuõõne ülaosas diafragma kupli all.
Anatoomia
Maks on peaaegu täielikult kaetud kapsliga, nn Glissoni kihnuga, mis on kõhukelme osa. Talitluselt jagatakse maks kaheks sagaraks – paremaks ja vasakuks sagaraks ja kaheksaks segmendiks (segmentide numeratsioon algab maksa sabasagarast ja kulgeb päripäeva). Parem maksasagar (lobus hepatis dexter), mis moodustub segmentidest V–VIII, külgneb parema roidekaarega. Vasak maksasagar (lobus hepatis sinister), mis moodustub segmentidest I–IV, on paremast maksasagarast väiksem ja õhem ning lõpeb maksafibroosripikuga (appendix fibrosa hepatis).
Maksal eristatakse diafragmaal- ja vistseraalpinda ning alumist ja tagumist serva. Maksa diafragmaalpind (facies diafragmatica) paikneb vastu diafragma kuplit ja on kallutunud veidi ettepoole. Kõõlustsentrumi kohal on lame südamejäljend (impressio cardiaca). Maksa jagab sagarateks maksasirpside (lig. falciforme hepatis). Maksa vistseraalpind (facies visceralis) on pöördunud allapoole ja kujult veidi nõgus.
Sellel esinev vagude süsteem koosneb kahest sagitaalvaost ja neid ühendavast ristivaost. Vasak sagitaalvagu on lõhekujuline ja paikneb maksa sirpsidemega ühes tasapinnas. Vasak sagitaalvagu jaotub ühtlasi ka maksaväratiga ümarsidemelõheks (fissura lig. teretis) ja venoossidemelõheks (fissura lig. venosi). Ümarsidemelõhes asub maksaümarside (lig. teres hepatis). Maksa alumisel serval lõikub ta sügavale maksakoesse, tekitades ümarsidemesälgu (incisura lig. teretis). Venoossidemelõhes paikneb venoosside (lig. venosum). Parem sagitaalvagu on maksakoe sillaga jaotatud eesmiseks sapipõieauguks (fossa vesicae felleae) ja tagumiseks õõnesveenivaoks (sulcus venae cavae). Sapipõieaugus paikneb sapipõis (vesica fellae). Õõnesveenivaos kulgeb õõnesveen. Mõlemaid sagitaalvagusid ühendab omavahel sügav ristilõhe, mida nimetatakse maksaväratiks (porta hepatis). Selle kaudu suubuvad maksa pärismaksaarter (a. hepatica propria) ja värativeen (vena portae) ning väljuvad ühine maksajuha (ductus hepaticus communis) ja lümfisooned. Parem sagitaalvagu koos maksaväratiga eraldab maksa vistseraalpinnal paremast maksasagarast kaks lisasagarat. Ettepoole jääb ruutsagar (lobus quadratus) ja tahapoole sabasagar (lobus caudatus). Sabasagaral on maksavärati juures näsajätke (processus papillaris) ja selle taga sabajätke (processus caudatus).
Siseehitus
Maksasagarikud (lobuli hepatis) koosnevad retikulaarsidekoelisest toestikust ja epiteliaalseist maksarakkudest. Maksarakud paiknevad sagarikus tsentraalveeni ümber ja on vahetus kontaktis kapillaaristikuga. Maksarakkudest moodustunud väätide sisemuses moodustub sekretoorne sapikapillaaride võrgustik.
Füsioloogia
Inimesel on maks keha suurim seedenääre. Maks seedenäärmena eritab seedimisse sappi, eemaldab verest nii elusaid kui ka eluta kahjulikke tegureid ja on toitainete akumulaatoriks. Maksa funktsioonid ainevahetuses seisnevad imendunud toitainete ja vitamiinide töötlemises ning organismile ohtlikena tunduvate kahjulike produktide eemaldamises.
Hiiu maakond
See on Eesti väikseim maakond nii pindala kui ka rahvaarvu poolest.
Majandus
Hiiumaal tegeletakse ka kalanduse ja põllumajandusega. Esindatud on kalapüük ja -kasvatus ning taime- ja loomakasvatus. Suurim kalandusettevõte on AS Hiiu Kalur ja suurim põllumajandusettevõte Hiiumaa Agro OÜ.
Ausma Pormale
Ausma Pormale (28. aprill 1939 Līvāni – 17. november 1979 Riia ) oli läti luuletaja.
Lehmalill
Põld-lehmalill on lehmalille perekonna ainus liik. Seda taime võib kohata ka Eestis.
Mihhail Ridiger
Elulugu
Mihhaili isa Aleksandr Ridiger oli Rüdigeride aadlisuguvõsast pärinev jurist. Mihhail Ridiger sai hea üldhariduse ja jätkas seejärel õpinguid õigusteaduste koolis. Venemaal toimunud revolutsiooni ja sellele järgnenud kodusõja tõttu olid Ridigerid sunnitud Peterburist emigreeruma ning Mihhaili haridustee jäi poolikuks.
PzKpfw II
PzKpfw II Ausf. F (Sd.Kfz.121)
PzKpfw II Ausf. F mudelit toodeti 1942. aasta detsembrini kokku 524.
PzKpfw II Ausf. J (n/A – VK. 1601)
pisi|Ausf. L (Saumuri)
PzKpfw II Ausf. L "Luchs" (n/A – VK. 1303) (Sd.Kfz. 123)
Tanki toodeti septembrist 1943 kuni jaanuarini 1944 MAN-is ja Henschelis kokku 104 (mõningatel andmetel 133) masinat.
Panzerkampfwagen II veermikule ehitatud teised masinad
pisi|Ausf. C (Ottawa) pisi|Ausf. C (Belgrad)
Panzer II tänapäeval
Tänapäevani on teadaolevalt muuseumides säilinud kümme tanki Panzer II:
Guglielmo Marconi
Marconi sündis Bologna lähedal. Tema isa oli jõukas itaalia maaomanik Giuseppe Marconi ja ema iirlanna Annie Jameson.