cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Luce Irigaray
Teosed
Ta kirjutab prantsuse keeles. Ta tuntud raamatud on
Mängumootor
Sihtriistvara kiht
Kõige madalamal kihil asub sihtriistvara, mis esitab riistvara, millel mäng töötab. Mõned näited on Microsoft Windowsi ja Linuxi baasil töötavad personaalarvutid, Apple'i iPhone ja Macintosh, Microsoft Xboxi tootepere, Sony Playstationi tootepere ja Nintendo mängukonsoolide pere.
Platvormist sõltumatu kiht
Paljud mängud peavad töötama erinevatel platvormidel: see annab turul rohkem võimalusi. Seepärast on enamikul mängumootoritel platvormist sõltumatu kiht, mis hoolitseb selle eest, et mäng töötaks sarnaselt eri platvormidel.
Profileerimis- ja silumistööriistade kiht
Mänguarendajatel peab olema võimalus profileerida ja siluda oma mängu, sest mängu jõudlus ja töökindlus on väga tähtsad.
Kork
Heli- ja soojusisolatsioon
Korgi erakordsed soojus- ja heliisolatsiooniomadused tulenevad selle ainulaadsest rakustruktuurist. Korgi ühes kuupsentimeetris on umbes 40 miljonit rakku, mis toimivad tõhusalt detsibelle neelates heli ja vibratsiooni isolaatorina. Korgi molekulaarstruktuur võimaldab sel ka pikka aega soojust tarbida ja hoida.
Jätkusuutlik alternatiiv plastile
Korgipõhised tooted, nagu (pudeli)korgid ja pakkematerjalid, pakuvad keskkonnasõbralikku alternatiivi plastikust ekvivalentidele.
Veelgi enam, kuna kork korjatakse puudelt ilma neile kahju tekitamata, on see keskkonnateadlikele tarbijatele eetiline ja jätkusuutlik valik. Võttes omaks korgipõhised lahendused, on võimalik liikuda jätkusuutlikuma ja plastivabama tuleviku poole.
Mart Lätte
Mart Lätte (sündinud 17. jaanuaril 1983) on Eesti diplomaat, riigiametnik ja ajaloolane.
EmDrive
Teooria
Peale Shawyeri oma on veel mitmeid teooriaid, mis üritavad seletada EmDrive'iga seotud nähtusi. Juan Yang NWPU-st leidis jõu, kasutades klassikalist elektromagnetismi ning Harold G. "Sonny" White Eagleworksist spekuleeris, et resonantssüvend tekitab virtuaalse plasma toroidi, mis avaldab magnetohüdrodünaamilisi jõude kvantvaakumkõikumistele.
Halle ringkond
pisi|Halle ringkond Halle ringkond (saksa Bezirk Halle) oli Saksa DV ringkond (1. järgu haldusüksus). See moodustati 1952. aastal.
Harald Leppikson
Elulugu
Aastail 1960–1968 töötas ta Eesti NSV kergetööstusministeeriumi konstrueerimisbüroos, kus koostas 50 ratsionaliseerimisettepanekut (näiteks kuulus Leppikson lausriide "mistra" valmistamiseks mõeldud nõeltöötlemismasina NM 1800 välja töötanud kollektiivi, mis pälvis 1967. aastal Nõukogude Eesti preemia). Huvist fotograafia vastu astus Leppikson Tallinna Fotoklubi kunstilise fotograafia ringi ning õppis fotograafiat ka Tallinna Kultuuriülikoolis. 1968. aastast töötas Leppikson kergetööstusministeeriumi fotolabori juhatajana, kellena organiseeris Eesti NSV-s tegutsevate kergetööstusettevõtete ja nende toodangu pildistamist. Ühtlasi hakkas Leppikson tegema kaastööd ajakirjandusväljaannetele.
Tunnustus
Leppikson saavutas ligikaudu pool tuhat auhinnalist kohta Eesti, NSV Liidu ja rahvusvahelistel kunstilise foto näitustel. Kolmel korral pälvis ta Eesti Ajakirjanike Liidu aastapreemia. 2003. aastal anti talle Rahvusvahelise Fotokunsti Föderatsiooni (AFIAP) kunstniku nimetus (Leppikson oli neljas eestlane Kalju Suure, Juhan Lasmani ja Peeter Toominga järel, keda selle nimetuse sai). 2004. aastal pälvis ta Valgetähe V klassi teenetemärgi.
Elmar Saarepere
Ta õppis aastatel 1929–1935 Tartu Õpetajate Seminaris, kus omandas kooliõpetaja ameti ja sai muusikahariduse.
Sõjakeerises sattus ta koos 142 kaasmaalasega Saksamaale Diepholzi läbikäigulaagisse. 1947. aasta lõpus emigreerus ta Austraaliasse.
Fittsi seadus
Seaduse tähtsus ja mõju
Fittsi seadus on põhjalikult uuritud ning katseliselt põhjalikult testitud mudel. Seadust on lihtne erinevates tingimustes ja kontekstides katsetada, ning tavaliselt on korrelatsioonikordaja Fittsi seaduse ennustuse ja katseliste tulemuste vahel 0,95 või suurem.
Dresiin
Dresiine liigitatakse inimjõul töötavateks (käsidresiin) ja mootordresiinideks. Mootordresiini mass on 300 kg – 50 t ja kandevõime.
Timo Švedko
Timo Švedko (sündinud 8. juunil 1987 Tartus) on eesti vaimulik.
Ludvig Kurist
Ludvig Kurist (16. juuli 1905 Peterburi – 3. oktoober 1995 Kiiev) oli eesti päritolu NSV Liidu sõjaväelane.
Åsa Larsson
Elukäik
2003. aastal ilmus tema esikteos, kriminaalromaan "Solstorm" ("Päikesetorm"), kus maksujurist Rebecka Martinsson lahendab Kirunas toime pandud mõrvamüsteeriumit. Raamat sai bestselleriks ning pälvis Rootsi kriminaalromaanikirjanikke ühendavalt organisatsioonilt Svenska Deckarakademin aasta debüütromaani auhinna. Seda on Rootsis müüdud üle 350 000 eksemplari. 2004. aastal ilmunud Martinssoni sarja teine raamat "Det blod som spillts" ("Veresüü") pälvis parima rootsi kriminaalromaani auhinna. Sama auhinna sai ka Martinssoni sarja viies ja viimane raamat, 2012. aastal ilmunud "Till offer åt Molok".
Isiklikku
Larssonil on kaks last ja ta elab Mariefredis.
Niccolò Albergati
1394. aastal liitus ta kartuuslastega. 1417. aastal sai ta Bologna piiskopiks ning tegi linnast hariduskeskuse.
1426. aastal sai temast kardinal.
Tšernjanka
Tšernjanka on alev Venemaal Belgorodi oblastis, Tšernjanka rajooni halduskeskus. Asub Oskoli jõe vasakul kaldal, Belgorodist 90 km idakirdes.
Juhan Sillaste
Elukäik
Nõukogude vägede saabumise järel isa Heino arreteeriti ning tribunal karistas teda omakaitsesse kuulumise eest 15 + 5 aastase vangistusega sunnitöölaagris, kus ta 1947 hukkus. Kuni kooliminekuni kasvas ta vanavanemate metsatalus. 1959 asus tööle krohvijaõpilasena. Seejärel oli ta treial tehases Volta, kaubatundja tehases Tarbeklaas ja lühikest aega komsomolitööl.
Rickie Lambert
Hooajal 2014–2015 mängis Rickie Lambert Liverpoolis.
Inglismaa jalgpallikoondises mängis ta 11 korda.
Ühisabi
Organisatsioon andis vaestele tasuta või odavalt süüa, riideid ja jalatseid.
Toidutehnoloogia
Toidutehnoloogia ehk toiduainete tehnoloogia on toiduteaduse haru, mis tegeleb toidu tootmise protsessidega.
Pilistvere kirik
Pärast tormikahjustusi 1905. aastal kiriku torni kiiver hävis ja see taastati alles 1990.
Suhli ringkond
Suhli ringkonna pindala oli 3856 ruutkilomeetrit, 1986. aastal oli elanikke 549 636.
Mūrnieki (Drabeši vald)
Mūrnieki asub valla keskosas merepinnast 139 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Ausmasest 3 ja Riiast 81 kilomeetri kaugusele. Asula jääb Gauja rahvusparki.
Tatjana Popova
Teadustöö
Uurimisvaldkond: ekstreemtingimustes viibivate inimeste adapteerumine, perifeerse vere matemaatiline mudel. Eesti Laboriarstide Seltsi liige.
Dmitri Kordas
Ta lõpetas aastal 2009 Venemaa Teatrikunsti Instituudi – GITIS (Aleksei Borodini meistriklassi).
Ta on aastast 2011 Vene Teatri näitleja.
Lehise-õõspuravik
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Ines Jaagus
Ines Jaagus (neiuna Ines Oit; 11. jaanuar 1921 – 12. august 2015) oli eesti arhitekt.
Aastatel 1942–1943 töötas ta Kernu algkoolis õpetajana. Aastatel 1943–1944 õppis ta Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas. 1950. aastal lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi arhitektuuriosakonna.
Kareličy
Kareličy (transkribeerituna Karelitšõ) on alev Valgevenes Hrodna oblastis, Kareličy rajooni halduskeskus. Asula nimi on poola keeles Korelicze, leedu keeles aga Kareličai.
Kalnavērši
Külas asuvad Ainavase muinaskalmed, mis on arheoloogiamälestisena riikliku kaitse all. .
Scott Laughton
2010. aastal liitus ta Ontario Hockey League'i klubiga Oshawa Generals.
Volare
Ajalugu
29. novembril 1980, olles teel Gdanskist Riiga, sõitis Volare navigatsioonivea (mõnede allikate arvates ka tahtluse) tõttu Saaremaa rannikul Ariste lahes madalikule.
Välisinvesteering
Välisinvesteeringud Eestisse
Põhjuseid, miks välisinvestorid võiksid Eestisse investeerida, on mitu:
Kapten (jäähoki)
Kohustused ja tähtsus
Kuigi reeglid ei määra muud vahet kapteni ja tema meeskonnakaaslaste vahel, on kaptenil meeskonna ees palju kohustus. Kapten on riietusruumi juht ja esindab ka mängijate muresid juhtkonnale.
Valik
NHL-i meeskonnad ei pea määrama mängust mängu kapteniks sama mängijat, kuigi enamik meeskondi seda teeb. Näiteks hooajal 1985–1986, kui Boston Bruinsi kapten Terry O'Reilly pensionile läks, nimetati Ray Bourque ja Rick Middleton meeskonna kaaskapteniteks. Middleton kandis hooaja esimesel poolel kodumängude ajal C-d ja Bourque võõrsilmängudel ning need kaks vahetusid hooaja teises pooles. Selline korraldus jätkus, kuni Middleton 1988. aastal pensionile läks ja Bourque'ist sai ainukapten. Mõned meeskonnad nimetavad kaks (näiteks Buffalo Sabres 2005–2006 ja 2006–2007) või kolm (näiteks Vancouver Canucks hooajal 1990–1991) kaptenit üheks hooajaks. Mõned meeskonnad vahetavad kapteneid, mitte ei hoia neid pikema aja jooksul (Minnesota Wild vahetas kaptenit iga kuu või kahe kuu järel kuni hooajani 2009–2010, mil Mikko Koivu nimetati esimeseks alaliseks kapteniks alates frantsiisi loomisest). Iga NHL-i mängu ajal saab aga ametlikult kapteniks määrata ainult ühe mängija.
Siilaberg
Päritolu
Perekonnanimi Siilaberg on tuletatud Räpina kandi põlisest lisanimest Siila. Tegemist piirkondliku ainunimega.
Suzdali kreml
Arhitektuurikompleksi lähedusse jääb rida muid arhitektuurimälestisi: Glotovo külast toodud püha Nikolai (Nikolski) puukirik (18. sajandist), 17. sajandist pärit Jumalaema Uinumise kirik, 18. sajandist pärit püha Nikolai kivikirik ja Kristuse Sündimise kirik samast sajandist.
Tombolo
Tombolo on tavaliselt laugete nõlvadega. Ta koosneb veeristest, kruusast ja liivast.
Tüüpiline tombolo tekib lainete refraktsiooni tagajärjel. Kui laine läheneb saarele ja jõuab selle läheduses madalasse vette, siis tema liikumine aeglustub. Seejärel laine murdub või paindub: laine see osa, mis möödub saarest kaugemalt, jätkab liikumist sügavamas vees, ei aeglustu ja jõuab sama ajaga kaugemale. Laine paindub saarest mõlemalt poolt mööda ning kusagil teisel pool saart on koht, kus laine saarest kummaltki poolt möödunud osad kokku saavad. Kui tuuled ja hoovused on püsivad, siis kaldub ka laine iseendaga kokkusaamise koht olema umbkaudu püsiv. Kui laine kannab endaga tahkeid aineosakesi, siis kipuvad need selles kohas põhja settima, sest kummaltki poolt tulevad lained piltlikult öeldes kustutavad teineteist ära ja puudub jõud, mis aineosakesi üleval hoiaks. Mida rohkem ainet saare tagumisse külge settib, seda enam kaotavad lained seal jõudu ja seda enam kuhjavad nad sinna uut ainet. Kui osakesed on pikka aega saare taha settinud, siis lõpuks kerkib setetest moodustunud maariba veepinnast kõrgemale.
Vana-Pebalgi piiskopilinnus
Nimekujud
XIV sajandil
Linnus esmamainimisest Liivi sõjani
1481 röövisid linnust venelased.
Ehitus
Mõnede läti uurijate arvates asetses linnusest põhja pool veel peaväravatega eeslinnus.
Suhtlusoskused
Suhtlusoskuste mõiste
Sotsiaalpsühholoogias jaotatakse inimestevahelise suhtlusega seotud protsessid järgmisteks tasemeteks:
Rooma koolkond
Rooma koolkonna tuntumad heliloojad on Giovanni Pierluigi da Palestrina (umbes 1525–1594) ja Tomás Luis de Victoria (1548–1611).
Lars Christian Lilleholt
pisi|Lars Christian Lilleholt (aastal 2015) Lars Christian Lilleholt (sündinud 2. märtsil 1965 Odenses) on Taani poliitik, ta kuulub erakonda Venstre. Ta oli 28. juunist 2015 kuni 27. juunini 2019 Taani energeetika- ja kliimaminister (Lars Løkke Rasmusseni teises valitsuses).
Meijermuiža
Meijermuiža asub valla põhjaosas merepinnast 105 meetri kõrgusel Koiva jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Ausmasest 11 ja Riiast 89 kilomeetri kaugusele. Seal asuvad Bērzi ja Meijermuiža bussipeatus.
10 miljoni dollari afäär
Kõnesolevas asjas anti kohtu alla nii Siim Kallas kui Urmas Kaju ning neile esitati süüdistus ametiseisundi kuritarvitamises (KrK § 161) ja suures ulatuses riisumise ettevalmistamises (KrK § 141-1) ning Siim Kallasele lisaks veel Eesti Panga audiitorile valeandmete esitamises (KrK § 148-6). Kohtuistungid (eesistuja Merle Parts ) algasid 1998 aastal. Kohtumenetluse käigus loobus riiklik süüdistaja Jaan Naaber kohtualuste süüdistamisest suurriisumise ettevalmistamises. Tallinna Linnakohus mõistis 05.03.1999 otsusega Siim Kallase ning Urmas Kaju ametiseisundi kuritarvitamises õigeks, lisaks mõisteti Siim Kallas õigeks ka audiitorile valeandmete esitamise süüdistuses. Prokurör kaebas kohtuotsuse edasi ringkonnakohtusse, kes jättis Tallinna Linnakohtu õigeksmõistva otsuse muutmata. 29.10.1999 tegi Riigikohus prokuröri kassatsioonprotesti alusel lahendi, milles tühistas Siim Kallase suhtes tehtud õigeksmõistva otsuse Eesti Panka auditeerinud audiitorile valeandmete esitamise süüdistuses ning saatis asja selles osas Tallinna Linnakohtule teises koosseisus uueks arutamiseks (põhjendusel, et alamastme kohtud polnud seda süüdistuspunkti õiguskorrektselt analüüsinud ning kõiki vajalikke asjaolusid tuvastanud). Muus osas jäid Kallase ja Kaju suhtes tehtud õigeksmõistvad otsused muutmata ning jõustusid. 2000. aastal mõistis Tallinna Linnakohus (eesistuja Jaan Puskar ) Siim Kallase valeandmete esitamise süüdistuses teist korda õigeks. Peaprokurör Raivo Sepp loobus kohtuotsuse vaidlustamisest Tallinna Ringkonnakohtus. Keskkriminaalpolitsei kustutas Vito Schiralli 2008. aasta oktoobri lõpul tagaotsitavate nimekirjast, kuna kümne miljoni dollari pettus oli aegunud.
Peeter Paul Lüdig
1944. aastal põgenes ta Saksamaale. Seal korraldas ta kontserte ja teatrietendusi ning oli aastatel 1946–1949 Geislingeni Eesti Rahvuskoondise Teatri muusikajuht.
Halfdan Christensen
pisi|Halfdan Christensen (1919) Halfdan Christensen (12. detsember 1873 – 17. september 1950) oli norra näitleja ja teatridirektor.
Posti tänav (Rakvere)
Aadressil Posti tänav 29 asub 1980. aastatel ehitatud lasteaed. Hoone rekonstrueeriti 2014. aastal ja tänapäeval asub seal Rakvere Rohuaia Lasteaed.
Hornádi nõgu
pisi|Hornádi nõo asukoht Slovakkias (tähistatud punasega) pisi|Vaade nõole [[Spiši lossist]] Hornádi nõgu (Slovaki Hornádska kotlina) on maastikurajoon Slovakkia keskosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi on see ka osa Fatra-Tatra piirkonnast. Selle regiooni kõrgeim tipp on Kačelák (677 m), madalaim koht asub Hornádi jõe ääres (400 m).
Leonid Ananitš
Ta oli aastast 1957 NLKP liige, 1976–1986 EKP Keskkomitee liige. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu IX, X ja XI koosseisu saadik.
Lime Acres
Lime Acres on kaevanduslinn, mis on saanud nime suurte paekivi leiukohtade järgi. Linnast 2 km kaugusel asub Finschi teemandikaevandus.
Tiiu Märss
Töökäik
Tiiu Märsi töö on põhiliselt olnud seotud Teaduste Akadeemia Geoloogia Instituudiga, mis 1997. aastal viidi Tallinna Tehnikaülikooli alla. Olnud järgnevatel ametikohtadel: 1963−1965 laborant ja vanemlaborant; 1970−1973 insener; 1975−1985 nooremteadur; 1985−2006, 2009−2013 vanemteadur; 2006−2007 juhtivteadur; 2008 erakorraline vanemteadur; 2014 ja 2015 algus − paleontoloogiaspetsialist. Aastatel 1993−1995 töötas vanemteadurina Teaduste Akadeemia Geoloogia Instituudi ja Tartu Ülikooli Geoloogia Instituudi ühise paleontoloogia ja stratigraafia õppetooli juures ja osales mõlema instituudi õppetegevuses Siluri ning Devoni selgroogsete paleontoloogia erikursuse lugemisega. Tartu Ülikooli Eesti Mereinstituudiga oli Märss seotud lühikest aega aastatel 2011−2013 projektijuhina ning 2015 ja 2016 ihtüoloogina. 2017. aastast jätkab vabakutselisena paleosoiliste ja kaasaegsete kalade alaseid uuringuid Tallinna Tehnikaülikooli Geoloogia Instituudi juures.
Materjali kogumine
Korduvalt on ta käinud kalu uurimas Šotimaa Rahvusmuuseumis, Londoni Loodusloomuuseumis ning Alberta Ülikooli bioloogiateaduste osakonnas (Edmonton, Kanada) ja ühekordsetel visiitidel Austraalia Muuseumisse (Sydney) ja Hiina Geoloogia Muuseumisse (Beijing).
Michael Michaelsen
Michaelsen oli kokku neljakordne Taani meister: poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 1929. aastal ning raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) aastatel 1928, 1930 ja 1932.
Jaanika Merilo
Töökäik
Alates 19. juulist 2019 on Merilo Ukraina Riikliku Tolliteenistuse juhi Maksõm Nefjodovi nõunik.
Elavhõbe(II)tiotsüanaat
Tootmine
Esimest korda sünteesis seda ainet arvatavasti Jöns Jacob Berzelius aastal 1821.
Interaktsionism (sotsiaalpsühholoogia)
Interaktsionism (inglise keeles interaction – 'vastasmõju') on seisukoht sotsiaalpsühholoogias, mille kohaselt sotsiaalsed protsessid sõltuvad oluliselt või on kirjeldatavad lähtuvalt inimestevahelisest interaktsioonist. Interaktsionistlikud teooriad näitavad, kuidas üksikisikud kujundavad ühiskonda ja kuidas ühiskond kujundab üksikisikuid läbi tähenduste, mis sünnivad interaktsioonis.
Interaktsiooni struktuur ja Sigmund Freud
pisi|Sigmund Freud Isiku struktuur interaktsionismis sarnaneb Sigmund Freudi struktuuriga.
Juhan Kaalep
Elulugu
Metsaülema ja konsulendina pidas Kaalep Lõuna-Eestis palju loenguid, andis maaomanikele nõu metsakasvatuse asjus ja võttis eksperdina sõna ajakirjanduses. Teda iseloomustati teiste metsaülemate seas kui agarat töömeest. Kaalep rõhutas, et metsa võiksid kasvatada ka väiksemad talud, ning võttis sõna lageraie vastu, soovitades selle asemel eelistada mõõdukat harvendusraiet.
Kadrina kirikuaed
pisi|Kirikuaed pisi|Kadrina kirikuaia kabel on arvatud ehitismälestiseks Kadrina kirikuaed on Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Kadrina alevikus Kadrina kiriku ümber olev kirikuaed.
Tolai keel
Tolai ehk kuanua keelt räägib Paapua Uus-Guinea tolai rahvas. Tolaid ise viitavad oma keelele kui tinata tuna ('päriskeel'), kuana tuleneb ramoaina keelest (samuti Patpatar-Tolai keel) ja tähendab 'koht seal'. Ethnologue 'is mainitakse keele nimekujuna veel ka Blanche Bay (tegu on Blache'i lahe ääres räägitava keelega), Gunantuna 'inimene' ja Tuna (viimased kaks on tõenäoliselt tina tuna teisenenud või lühendatud variandid).
Keeleinfo
Tolai keel kuulub Austroneesia hõimkonna Kesk-Ida-Austroneesia keelkonna Mesomelaneesia keelte hulka.
Švitrigaila
pisi Švitrigaila (poola keeles Świdrygiełło; u 1370 – 10. veebruar 1452) oli Leedu suurvürst 1430–1432.
John Nunn
pisi|John Nunn John Denis Martin Nunn (sündinud 12. aprillil 1955 Londonis) on inglise maletaja ja matemaatik. Ta on kahekordne maailmameister maleülesannete lahendamises. Ta on kirjutanud maleteemalisi raamatuid.
Ķoniņciems (Saka vald)
Aastani 2021 kuulus küla Pāvilosta piirkonda.
Sildlülitus
Toodud näite korral takistus R2 valitakse takistussalve takisteid ühendades niisugune, et voltmeeter näitaks nulli (punktides C ja D on siis ühesuurune pinge). Sel juhul on takistuste suhe Rx/R3 võrdne suhtega R1/R2 ja mõõdetava takistuse suurus
Pärnu raudteepeatus
Edelaraudtee on esitanud valitsusele palve, et Lelle–Pärnu raudteelõigul oleva Pärnu kaubajaama ja Pärnu raudteepeatuse vaheline lõik demonteeritakse Rail Balticu raudteetrassi jaoks. Rail Balticu jaam on kavandatud senise Pärnu raudteepeatuse asemele.
Jimmy Vesey
James Edward Vesey Jr. (sündinud 26. mail 1993 Bostonis, Massachusettsis) on USA jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis New York Rangers ründajana vasakäärel.
Papioru
Külast on teateid alates 1970.
The X Factor (album)
"The X Factor" on Iron Maideni kümnes stuudioalbum. Albumi andis 1995. aasta oktoobris välja plaadifirma EMI.
Pederastia (kuritegu)
Eestis
Selleaegses kohtumeditsiinis mõisteti pederastiat anaalse seksuaalaktina kahe mehe vahel, kus üks pool etendab aktiivset (pedikaator), teine aga passiivset osa (patikus). Aktiivsel poolel võib sellise käsitluse puhul harva täheldada objektiivseid leide, mis tõestaks sugulist vahekorda: enamasti võib leida ainult nahamarrastusi sugutil või ka rooja eesnaha ja sugutiluki vahelt; patikusel võib leiduda erosiooni märke päraku limaskestal, mõnikord ka spermat pärakus.
Ranulph Glanville
Tema lähtepositsiooniks on, et iga inimene ehitab endale ümbruse ise. Sellega seoses on ta vaated lähedased radikaalsele konstruktivismile. Ta on kirjutanud artikleid teist järku küberneetika teemadel. Ta on olnud Ameerika Küberneetika Seltsi (American Society for Cybernetics) president.
Jelnica
Jelnica on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Biała Podlaska maakonnas Międzyrzec Podlaski vallas. Jelnica asub Międzyrzec Podlaskist umbes 6 km ja Biała Podlaskast ligikaudu 31 läänes.
Pugwashi konverentsid
pisi|Thinkers' Lodge, Pugwashis, esimese Pugwashi konverentsi toimumiskoht 1957. aastal Pugwashi konverentsid (inglise keeles The Pugwash Conferences on Science and World Affairs) on rahvusvaheline organisatsioon, mis ühendab teadlasi ja teisi avaliku elu tegelasi, kes teevad koostööd sõjaliste konfliktide ohu kahandamiseks ning globaalsete julgeolekuriskide maandamiseks. Selle asutasid 1957. aastal Joseph Rotblat ja Bertrand Russell Pugwashi külas Nova Scotia provintsis Kanadas pärast Russelli-Einsteini manifesti avaldamist 1955. aastal.
Tesla, Inc.
2006. aasta juulis oli ettevõte saanud valmis teise prototüüp-auto EP2 ja korraldas avalikkusele esitluse, mille käigus sai teha proovisõitu. Tesla Motors teatas, et juba 30 inimest on endale Roadsteri tellinud, nende seas Google'i asutajad Sergei Brin ja Larry Page. Umbes samal ajal ilmus ajalehes New York Times esimene Tesla Motorsit tutvustav artikkel. Ettevõtte tegevjuht Eberhard tutvustas Tesla Motorsi strateegiat: alustada kalli autoga, mida jõuavad endale lubada vaid rikkad inimesed, ja liikuda aja jooksul edasi soodsamate autode tootmise juurde, luues massitoote. Muski artiklis ei mainitud ja ta oli selle pärast väga vihane.
Ettevõte oli plaaninud tuua Roadsteri turule 2007. aasta novembris, kuid tekkisid probleemid jõuülekande süsteemiga – tarnijad ei suutnud tõrkevaba jõuülekandesüsteemi tarnida. Samuti tekkisid probleemid akude tarneahelaga. Ettevõte oli plaaninud tellida akuelemendid Hiinast, lasta akukogumid kokku panna Tais ja akukogumid autokerega kokku panna Lotusel Inglismaal, et ise tegelda vaid müügiga. Kuid nüüd selgus, et keeruliste asjade ise kohapeal tootmine säästab aega ja tekitab vähem probleeme.
2009. aasta alguses hakkas Tesla Motors tootma akumooduleid Saksa autotootjale Daimler AG kasutamiseks mudelites Smart Fortwo ED ja Mercedes-Benzi A-klassi mudelis E-Cell ning Jaapani autotootjale Toyota kasutamiseks mudelis RAV4 EV. Sama aasta mais ostis Daimler 50 miljoni dollari eest Tesla Motorsis 10% osaluse.
2010. aasta aprillis teatasid Tesla Motors ja Toyota partnerlusleppe sõlmimisest, Toyota investeeris Tesla Motorsisse 50 miljonit dollarit ja sai ettevõttes 2,5% suuruse osaluse. Tesla Motors aga nõustus maksma 42 miljonit dollarit 49-hektarise pinnaga autode tootmise tehase eest, mille endine omanik oli General Motorsi ja Toyota ühisettevõte New United Motor Manufacturing Inc. (lühendatult NUMMI). California osariigis Fremonti linnas asuvas tehases toodeti varem miljoneid autosid, sealhulgas mudeleid Chevy Nova ja Toyota Corolla, kuid majanduskriis oli sundinud ettevõtte tootmist lõpetama.
Model 3 on Tesla välja töötatud elektriline kiire tagaküljega keskmise suurusega neljaukseline sedaan.Baasmudelil 3 on EPA-hinnanguga täiselektriline sõiduulatus 272 miili (438 km) ja Long Range versioon 358 miili (576 km). Tesla sõnul sisaldab Model 3 täielikku isejuhtivat riistvara, perioodilised tarkvaravärskendused lisavad funktsioone.
Poltva
Poltva (ukraina keeles Полтва) on jõgi Ukrainas, Bugi vasakpoolne lisajõgi.
Saksi-Altenburgi hertsog
Kõik Saksi-Meiningeni hertsogid pärinesid Wettinide valitsejasoo ernestiinide harust.
Eesti Suhtlemistreenerite Ühing
Ühingu eesmärk on õpetada käitumisviise, mis arvestavad kõigi osapoolte huve ja psühholoogilist võrdsust.
ESTÜ loomise eellugu
1986 pandi videotreening kui meetod kahtluse alla ja seejärel piirati selle kasutamist Tartu Riiklikus Ülikoolis (praegu Tartu Ülikool). Videotreeningutega alustati Juhtimise Kõrgemas Koolis Tartus.
Lõuna-jumalakäpp
Lõuna-jumalakäpp (Orchis mascula subsp. speciosa) on käpaliste sugukonda käpa perekonda kuuluva jumalakäpa alamliik.
Levik
Lõuna-jumalakäpa leviku kohta Eestis saab infot Eesti taimede uue levikuatlase tööversioonis olevalt levikukaardilt, mis põhineb 44 kirjel. Kaardil olevate andmete põhjal on näha, et lõuna-jumalakäpa leid on kinnitatud Eestis juba aastal 1927, Kagu-Eesti piirkonnas. Levikukaardil saab lugeda andmeid aastate 2005–2020 vaatlusandmete kohta. Lisaks on andmed ELFi (Eestimaa Looduse Fondi) ja EELISe (Eesti Looduse Infosüsteem - Keskkonnaregister) kirjete kohta. Levikukaardil on lõuna-jumalakäpa kaasaaegsed ja ajaloolised leiukohad 8 piirkonnas: Võrtsjärvest loode piirkonnas (vaatlusandmed 2005–2020), Soomaa Rahvuspargi lõunapiirkonnas (vaatlusandmed 2005–2020), Kihnu saarel (EELISe kirjed), Karula Rahvuspargi edela piirkonnas ja lähiümbrusest (vaatlusandmed 2005–2020, EELISe ja ELFi kirjed) ja Parmu Looduskaitseala idapiirkonnas (EELISe kirjed).
Rio Branco
Rio Branco on Brasiilia Acre osariigi suurim linn ja pealinn.
Kastelholmi linnus
pisi|Kastelholmi linnus Kastelholmi linnus on rootslaste ehitatud keskaegne kivilinnus Soomes Ahvenamaal (rootsi Åland) Sundi vallas.
Ajalugu
1530 külastas Gustav Vasa linnust esmakordselt ja tegi sellest oma jahilossi.
19. sajandi lõpus hakati mõtlema linnusevaremete säilitamisele ja restaureerimisele.
Ehitus
Ehitusstiililt on tegemist laiendatud majalinnusega.
Išnarai
Järve nimi on tuleneb sõnast išnara, mis tähendab rebendit, lahtirebitud tükki. Nimi võib tuleneda järvekaldaid tabavatest üleujutustest.
Neerupealis
Funktsioonid
Neerupealise koor ja neerupealise säsi moodustavad koos hüpotalamuse ja ajuripatsi eessagaraga telje, mille funktsiooniks on organismi homöostaasi reguleerimine.
Eve Pormeister
Töökäik
Eve Pormeister töötas Tartu Ülikoolis aastatel 1980–1992 saksa filoloogia kateedri õpetajana, 1992–2004 germaani-romaani filoloogia osakonna saksa keele ja kirjanduse õppetooli lektorina ning 2004–2014 uuema saksakeelse kirjanduse dotsendina. Ta on õpetanud praktilist saksa keelt, foneetikat, uuemat saksakeelset kirjandust jm ning koostanud kõrg- ja üldhariduskooli õppevahendeid.
KVN-49
Elektronlampidega KVN-49 töötati välja aastatel 1946–1948 Televisiooni Üleliidulises Teadusuurimisinstituudis. Tootmise käigus jätkati KVN-49 täiustamist (viimane mudel KVN-49-4(A)). 1962. aastal lõpetati KVN-49 tootmine, sest masstootmisse oli lastud suurema ekraaniga Rekord-tüüpi televiisor.
Gottfried Albert Germann
Tunnustus
Germannile on botaanikaaias püstitatud mälestuskivi ja monument (Gottfried Albert Germanni monument).
Metsaökosüsteem
Metsaökosüsteem on ökosüsteem, milles püsivalt domineerivad puittaimed.
Sarkaņi (Priekuļi piirkond)
Sarkaņi (Nõukogude perioodil ka Oktobra 41. gadadienas ciemats või Oktobra Revolūcijas 41. gadadienas ciemats) on küla (vidējciems) Lätis Cēsise piirkonnas Liepa vallas.
Eesti Jahimees
Eesti Jahimees on Tallinnas alates 2001. aastast ilmuv jahindus- ja loodusajakiri, mida annab välja Eesti Jahimeeste Selts.
Bütsantsi-Osmanite sõjad
Osmanite tõus: 1265–1328
Pärast seda, kui Michael VIII Palaiologos 1261. aastal Konstantinoopoli tagasi vallutas, jäi Bütsants raskesse olukorda. Kreeka mandriosa Ladina riikide ja teiste piirkondade vahel räägiti palju Konstantinoopoli tagasivõtmisest Ladina keisririigile, samas kui põhja pool oli peamiseks ohuks Serbia laiendamine Balkanile kuningas Stefan Uroš I poolt.
Balkani invasioon ja kodusõda: 1341–1371
Kodusõda sellega ei lõppenud; Matthaios Kantakouzenos hankis nüüd Orhanilt väed ja alustas püüdlusi Konstantinoopoli vallutamiseks. Tema tabamine 1356. aastal lõpetas tema unistused keisriks saada ja sellega kaasnes Ioannes V kukutamist pooldanud Osmanite lühiajaline lüüasaamine.
Pärast tsiviilkonflikti lõppu tekkis laienevate Osmanite ja Bütsantsi vahelises võitluses väike tuulevaikus. 1361. aastal langes Didymóteicho türklaste kätte. Orhani järglane Murad I oli rohkem mures oma Anatoolia positsioonide pärast. Ent nagu seldžukitürklaste Alp Arslan, jättis Murad I Bütsantsi territooriumi vallutamise oma vasallidele, kusjuures Philippopolis langes pärast suuri sõjakäike aastatel 1363–64 ja Adrianoopol alistus Osmanitele 1369. aastal.
Vaenutegevuse taasalustamine: 1394–1424
1394. aastal muutusid bütsantslaste ja osmanite vahelised suhted hullemaks ning sõda nende kahe vahel jätkus, kui Osmanite sultan Bayezid (1389–1402) käskis Manuel II hukata pärast seda, kui keiser püüdis oma vennapoja Ioannes VII-ga leppida. Osmanite sultan muutis hiljem oma otsust ning nõudis mošee ja türgi koloonia rajamist Konstantinoopolisse. Manuel II mitte ainult ei keeldunud sellest, vaid keeldus ka sultanile andamit maksmast ning läks nii kaugele, et eiras sultani sõnumeid, mis viis linna piiramiseni 1394. aastal. Manuel II kutsus üles ristisõjale, mis toimus 1396. aastal. Tulevase Saksa-Rooma keisri Sigismundi juhitud ristisõda purustati Nikopolis 1396. aastal.
right|thumb|upright|Koos alandusega oleks Bütsantsi 300 000 hõbemündiga andam Osmanitele olnud majanduse langusele veelgi raskem.
Osmanite võit 1424–1453
Linna langemine ei olnud Osmanite suurtükiväe ega nende mereväe ülemvõimu tagajärg (paljud Itaalia laevad suutsid abistada ja seejärel linnast põgeneda). Konstantinoopoli langemine toimus linna vastu kogunenud ülekaaluka ebavõrdsuse ühendatud jõu tõttu – enam kui kümne ühe vastu vähemuses olevad kaitsjad said jagu nii suurest kurnatusest kui ka Osmanite janitšaride oskustest. Kui Osmanid jätkasid näiliselt ebaõnnestunud ja kulukaid rünnakuid, hakkasid paljud nende laagris kahtlema piiramise õnnestumises; ajalugu oli näidanud, et linn on Osmanite piiramisrõngas võitmatu. Moraali tõstmiseks pidas sultan seejärel kõne, meenutades oma vägedele eelseisvat tohutut rikkust ja linna rüüstamist. Täielik rünnak vallutas linna 29. mail 1453. Kui Osmanid hakkasid linna rüüstama, hakkas nende mereväe distsipliin kokku varisema ning paljud genovalased ja veneetslased põgenesid linnast laevadega, sealhulgas piiramisrõngas viibinud Veneetsia kirurg Niccolò Barbaro.
Tagajärjed
Ebaõnnestunud katsed lüüa Osmaneid Nikopolis ja Varnas, Püha maa kaotus (ilma Bütsantsita ei saanud ristisõdijaid teel varustada) ja tõelise vasturünnaku puudumine panid paljud, sealhulgas Martin Lutheri, uskuma, et türklased on jumala karistus kristlaste pattude eest:
Saksi-Hildburghauseni hertsog
pisi|Viimane Saksi-Hildburghauseni hertsog [[Friedrich (Saksi-Hildburghausen)|Friedrich, alates 1826. aastast Saksi-Altenburgi hertsog]] Saksi-Hildburghauseni hertsog (saksa Herzog von Sachsen-Hildburghausen) oli Saksi-Hildburghauseni hertsogiriigi valitsejate tiitel 1680–1826.
Marie Colvin
Marie Colvin hukkus 22. veebruaril 2012 Homsi linnas Süürias, kus ta kajastas Süüria kodusõda ja Homsi piiramist. Assadi valitsuse väitel hukkusid tema ja Prantsuse fotoajakirjanik Rémi Ochlik isevalmistatud lõhkekeha plahvatuses, kuid Marie Colvini kaaskorrespondent Paul Conroy, kes viibis Colvini surma ajal temaga koos, kinnitas, et tema surma põhjuseks oli valitsusvägede rünnak Homsi linna meediakeskuse vastu.
Retsnigu
Külast on teateid alates 1930.
Paide ajalugu
Paide allakäik 17.–18. sajandil
Põhjasõja ajal 1703. aastal põletasid Vene väed Paide maha ja kui Eesti läks Venemaa valdusse, anti Paide taas Mäo mõisale. See tõi kaasa uued kohtuvaidlused Paide elanike ja Mäo mõisnike vahel, kuid paidelaste jaoks lõppesid need edutult.
1783–1918
1820. aastal avati Paides kreisihaigla ja 1835. aastal hakati Paide vaestemajas andma eestikeelset kooliharidust.
Ajalugu pärast 1918. aastat
pisi|left|Paide õigeusu kiriku alusmüür Paide Vallimäel Teisele maailmasõjale järgnenud aastakümnetel lammutati suur hulk Paide vanalinna puithooneid, mille asemele rajati plokk- ja paneelmaju.
24. veebruaril 1990 heisati Paide raekojal alaliselt Eesti lipp.
Vesneri vald
Vesneri vald (saksa keeles Wesslershof) oli vald Tartumaal Tartu-Maarja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Vesneri vald Luunja vallaga. Vallamaja asus Haava külas.
Río Branco
Río Branco on linn Uruguay idapiiril Cerro Largo departemangus.
Bresti rajoon
Rajoon moodustati aastal 1940, tänapäevastes piirides on aastast 1950. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Čarnaŭčycy, Černi, Damačava, Klejniki, Łyščycy, Matykały, Muchavieci, Radvaničy, Znamienka, Tamašoŭka ja Telmy külanõukogu.
Rajooni suurim jõgi on selle läänepiiril voolav Bug. Teised tähtsamad jõed on tema lisajõed Lasnaja ja Muchaviec. Rajooni lõunaosas asub Bresti järvistu.
2009. aasta seisuga olid elanikest 83,02% valgevenelased, 8,13% venelased, 6,93% ukrainlased ja 1,92% oli teistest rahvustest. 40,45% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 54,83% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 13,72% elanikke, vene keelt aga 83,83%.
Põra
Põra oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Roosilla küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Roosilla külaga.
Tartu kultuurihoone
Rahvusarhiivi Fondi 483.1.73 dokument 1957. aastast annab teada, et tähistatakse AÜN Tartu Kultuurihoone 10 tegevusaastat (Direktor Friedrich Suure ettekanne). Sünnipäeva arvestatakse 9.maist 1947, mil toimus esimene avalik kontsertaktus. 25. aastapäeva tähistati 15. mail 1972. aastal.
Dzõgivka
Dzõgivka (ukraina keeles Дзигівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Jampili rajoonis. Elanike arv on 4132. Pindala on 8,196 km².
Aleksandr Burdonski
Ta oli esimene Jossif Stalini järglastest, kes lasi avaldada enda DNA uuringute tulemused. Lapsi tal ei olnud. Tema abikaasa oli leedu päritolu õpetaja Dalia Tamulevičiūtė (suri 2006).
Eko Yuli Irawan
Karjäär
Pärast olümpiamänge otsustas Irawan üle minna raskemasse kategooriasse kuni 62 kg. Seal tundis ta ennast hästi ja juba 2009 teenis hõbemedali maailmameistrivõistlustel tulemusega 315 kg (140 kg + 175 kg).
2016. aasta suveolümpiamängudel võitis ta hõbemedali.
Fjarðabyggð
Fjarðabyggð on vald Islandi idaosas Austurlandi piirkonnas.
Vald loodi 7. juunil 1998, kui liideti Neskaupstaðar, Eskifjörði vald ja Reyðarfjörði vald.
Suuremad asulad vallas on Neskaupstaður, Reyðarfjörður, Eskifjörður ja Fáskrúðsfjörður.
Kevin Bahl
Kevin Bahl (sündinud 27. juunil 2000 New Westminsteris, Briti Columbias) on Kanada jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis New Jersey Devils.
Seesam (perekond)
Perekonna tuntuim liik on harilik seesam (Sesamum indicum).
Cirrus Vision SF50
Turvalisus
Cirrus Vision SF50 on esimene Safe Return™-i süsteemiga varustatud reaktiivlennuk. Kui piloot muutub lennu ajal teovõimetuks, saab reisija aktiveerida süsteemi Safe Return™ laes asetsevat nuppu vajutades. Seejärel leiab süsteem lähima sobiva lennujaama, võtab lennujuhiga ühendust ja maandub.
Otsustusvõime kriitika
Taust
"Otsustusjõu kriitikas" arutleb Kant otsustusjõu koha üle tunnetusvõimete üldises korras, näidates, et otsustusjõud moodustab aru (mis tegutseb äramääratuse piires) ja mõistuse (mis tegutseb tahtevabaduse alusel) vahelise vahelüli. Ta eristab kahte liiki otsustusjõudu: määratlevat ja reflekteerivat.
Tõlge
Nii et õigupoolest just arule, millel on oma võimkond, ja nimelt tunnetusvõimes, sest ta kätkeb konstitutiivseid aprioorseid tunnetusprintsiipe, pidi üldiselt nii nimetatava puhta mõistuse kriitikaga antama kindel ainuomand kõigi ülejäänud võistlejate vastu. Nõndasamuti näidati mõistusele, mis kätkeb konstitutiivseid aprioorseid printsiipe ainult ihavõime suhtes, tema omand kätte praktilise mõistuse kriitikas.
Puhta mõistuse, s.o meie võime teha otsustusi aprioorsete printsiipide järgi, kriitika oleks ebatäielik, kui omaette tunnetusvõimena sellele pretendeeriva otsustusjõu kriitikat ei käsitletaks tema erilise osana; kuigi tema printsiibid ei saa puhta filosoofia süsteemis moodustada erilist osa teoreetiliste ja praktiliste printsiipide vahel, vaid neid saab vajaduse korral vastavalt vajadusele liita emma-kumma juurde. Sest selleks et niisugune süsteem metafüüsika üldise nime all kord teoks saaks (selle päris täielik elluviimine on võimalik ja mõistuse tarvitusele igas suhtes ülimalt tähtis), peab kriitika olema pinnast selleks ehitiseks eelnevalt uurinud nii sügavalt, kui paikneb kogemusest sõltumatute printsiipide esmaalus, et ta mõnes osas ei vajuks, mis tooks vältimatult kaasa kogu terviku kokkuvarisemise.
Siit on näha, et nende praktiliste eeskirjade kogusumma, mis filosoofia annab, ei moodusta mitte sellepärast filosoofia eraldi, teoreetilisele filosoofiale kõrvale asetatud osa, et nad on praktilised; sest seda võiksid nad olla, kui ka nende printsiibid oleksid täielikult võetud looduse teoreetilisest tunnetusest (tehnilis-praktiliste reeglitena); vaid kuna ja kui nende printsiip ei ole üldsegi mitte laenatud loodusmõistest, mis on alati meeleliselt tingitud, seega rajaneb ülemeelelisel, mille teeb tuntavaks ainult vabadusprintsiip formaalsete seaduste läbi, ning nad on seega moraalselt praktilised, st nad ei ole pelgalt eeskirjad ja reeglid ühes või teises sihis, vaid on seadused eesmärkide ja sihtide eelneva arvessevõtmiseta.
Tunnetusvõimete kriitikal selle suhtes, mida nad suudavad aprioorselt ära teha, ei ole õigupoolest võimkonda objektide suhtes: sest ta pole doktriin, 	vaid tal tuleb ainult uurida, kas ja kuidas selle asjaloo järgi, mis tal meie võimetega on, on tema läbi võimalik mingi doktriin. Tema vald hõlmab kõik nende pretensioonid, et asetada nad nende õiguspärasuse piiresse. Mis aga ei saa tulla filosoofia jaotusesse, see saab siiski tulla ühe põhiosana puhta tunnetusvõime kriitikasse üldse, kui see nimelt sisaldab printsiipe, mis omaette ei ole kõlbulikud ei teoreetiliseks ega praktiliseks tarvituseks.
See, mis on ettekujutuses objektist pelgalt subjektiivne, s.o moodustab tema vahekorra subjektiga, mitte esemega, on selle ettekujutuse esteetiline laad; see aga tema juures, mis on määratlemiseks, on tema loogiline kehtivus. Meelte eseme tunnetuses esinevad mõlemad vahekorrad koos. Asjade meelteettekujutuses väljaspool mind on selle ruumi kvaliteet, milles me neid kaeme, see pelgalt subjektiivne minu ettekujutuses nendest (mille läbi jääb otsustamata, mis nad on objektidena iseeneses); selle vahekorra pärast mõeldakse eset ka seeläbi pelgalt nähtumusena; ruum on aga hoolimata oma puhtsubjektiivsest kvaliteedist ikkagi ometi asjade kui nähtumuste tunnetustükk. Aisting (siin väline) väljendab nõndasamuti puhtsubjektiivset meie ettekujutustes asjadest väljaspool meid, aga õieti materiaalset (reaalset) neis (mille läbi antakse midagi eksisteerivat), nii nagu ruum on nende kaemise võimalikkuse paljas vorm; ja sellegipoolest tarvitatakse aistingut ka objektide väljaspool meid tunnetamiseks.
Kogemuses antud eseme juures võib eesmärgipärasust ette kujutada kas puhtsubjektiivsel alusel selle eseme vormi vastavusena – tema haaramises (apprehensio) enne igasuguseid mõisteid – tunnetusvõimetega, et ühendada kaemust mõistetega tunnetuseks üldse; või objektiivsel alusel tema vormi vastavusena asja enese võimalikkusega selle asja mõiste järgi, mis eelneb ning sisaldab selle vormi alust. Me nägime, et ettekujutus esimest liiki eesmärgipärasusest rajaneb vahetul lõbul eseme vormist paljas refleksioonis selle vormi üle; niisiis ei ole teist liiki eesmärgipärasusel, kuna see ei sea objekti vormi vahekorda mitte subjekti tunnetusvõimetega vormi haaramisel, vaid eseme määratletud tunnetusega antud mõiste all, mingit pistmist lõbutundega asjadest, vaid aruga otsustustetegemisel. Kui on antud eseme mõiste, siis seisneb otsustusjõu ülesanne selle mõiste tarvituses tunnetuse jaoks esituses [Darstellung] (exhibitio), st mõistele vastava kaemuse kõrvale seadmises, toimugu see siis meie enese kujutlusjõu läbi nagu kunstis, kui me realiseerime ette nõuks võetud mõiste esemest, mis on meile eesmärk, või looduse läbi looduse tehnikas (nagu organiseeritud kehade puhul), kui me talle allutame oma eesmärgimõiste tema saaduse üle otsustuse tegemisel; millisel juhtumil ei kujutata ette mitte ainult looduse eesmärgipärasust asja vormis, vaid seda tema saadust looduseesmärgina. – Kuigi meie mõiste looduse subjektiivsest eesmärgipärasusest tema vormides empiiriliste seaduste järgi ei ole üldse mitte mõiste objektist, vaid ainult otsustusjõu printsiip hankida endale selles oma ülemäärases [übergroßen] mitmekesisuses mõisteid (suuta selles orienteeruda), omistame me talle siiski seeläbi otsekui meie tunnetusvõime arvestamise eesmärgi analoogia järgi; ja nii me võime pidada looduse ilu formaalse (puhtsubjektiivse) eesmärgipärasuse mõiste esituseks ja looduseesmärke reaalse (objektiivse) eesmärgipärasuse mõiste esituseks; nendest eesmärgipärasustest ühe üle me otsustame maitse läbi (esteetiliselt, lõbutunde kaudu), teise üle aru ja mõistuse läbi (loogiliselt, mõistete järgi). Sellel põhineb otsustusjõu kriitika jaotus esteetilise ja teleoloogilise otsustusjõu kriitikaks, kusjuures esimese all mõistetakse võimet teha otsustusi formaalse eesmärgipärasuse (mida mujal nimetatakse ka subjektiivseks) üle lõbu- ja norutunde läbi, teise all võimet teha otsustusi looduse reaalse eesmärgipärasuse (objektiivse) üle aru ja mõistuse läbi.
Maitseotsustuse esimene moment, kvaliteedi järgi
Isegi kõige tavalisemates juttudes eristatakse meeldivat heast. Vürtside ja teiste lisanditega maitset äratavate roogade kohta öeldakse kõhklematult, et need on meeldivad, ja tunnistatakse samal ajal, et see ei ole hea: sest see küll meeldib meeltele vahetult, aga vahendatult, st vaadelduna mõistusega, mis näeb ette tagajärgi, ei meeldi. Isegi tervise üle otsustamisel võib veel täheldada seda erinevust. Tervis on igaühele, kellel see on, vahetult meeldiv (vähemalt negatiivselt, st igasuguste kehaliste valude puudumisena). Aga selleks et öelda, et ta on hea, tuleb ta veel mõistusega eesmärkidele suunata, nimelt et ta on seisund, mis annab meile tuju kõigiks oma tegemisteks. Õndsuse suhtes usub lõpuks ju igaüks, et ta võib elu meeldivuste suurimat summat (nii hulga kui ka kestuse poolest) nimetada tõeliseks, ja isegi ülimaks hüveks. Aga mõistus tõrgub ka selle vastu. Meeldivus on nauding. Kui aga korda läheb üksnes see, siis oleks narr olla valiv vahendite suhtes, mis meile seda toovad, saadagu seda siis passiivselt, looduse heldusest, või oma aktiivsusega ja omaenda tegutsemise abil. Selles aga, et sellise inimese elul on iseenesest väärtust, kes elab pelgalt selleks, et nautida, (kui palju ta selle nimel ka vaeva ei näeks) isegi kui ta oleks seejuures teistele, kes on kõik täpselt samuti nautimise peal väljas, vahendina selleks parimal moel abiks, ja nimelt sellepärast, et ta naudib kogu rahuldust kaasatundmise kaudu kaasa, ei lase mõistus end iialgi veenda. Ainult sellega, mida ta teeb naudingust hoolimata, täies vabaduses ja sõltumatult sellest, mida loodus talle võiks pakkuda, isegi kui ta on passiivne, annab ta oma elule kui isiku eksistentsile absoluutse väärtuse; ja õndsus ei ole kogu oma meeldivuse küllusega kaugeltki mitte tingimatu hüve. (Märkus. Kohustus nautida on ilmne mõttetus. Täpselt sama peab niisiis olema ka väidetav kohustus igasugusteks tegudeks, mille sihiks on pelgalt nautimine, peetagu (või teeseldagu) seda siis nii vaimseks kui tahes, olgu see kas või müstiline, niinimetatud taevalik nauding.)
Mis puutub kalduvuse huvitatusse meeldivast, siis ütleb igaüks: tühi kõht on kõige parem kokk, ja hea isuga inimestele maitseb kõik, mis on iganes söödav; niisiis ei ilmuta niisugune heameel valikut maitse järgi. Ainult siis, kui vajadus on rahuldatud, saab vahet teha, kellel paljude seas on või ei ole maitset. Samamoodi on olemas kombed (käitumine) ilma vooruseta, viisakus ilma heatahtlikkuseta, korralikkus ilma auväärsuseta jne, sest seal, kus kõneleb kõlbeline seadus, ei ole objektiivselt enam vaba valikut selles suhtes, mida tuleb teha, ja maitse ilmutamine selle täitmisel (või otsustuste tegemisel selle üle, kuidas teised seda täidavad) on midagi hoopis muud kui oma moraalse mõtteviisi väljendamine: sest viimane sisaldab käsku ja tekitab vajaduse, kuna aga kõlbeline maitse ainult mängib heameele esemetega, ilma end ühegagi sidumata.
Kauniga on hoopis teine lugu. Oleks (otse ümberpöördult) naeruväärne, kui keegi, kes on oma maitse üle pisut liiga uhke, mõtleks õigustada end sellega: see ese (see hoone, mida me näeme, riided, mida too kannab, kontsert, mida me kuulame, luuletus, mis on hindamiseks ette pandud) on minu jaoks ilus. Sest ta ei tohi seda ilusaks nimetada, kui see meeldib ainult temale. Võluvad ja meeldivad võivad tema jaoks olla paljud asjad, sellest keegi ei hooli; kui ta aga esitab midagi ilusana, siis ta ootab teistelt täpselt sama heameelt: ta ei tee otsustust mitte ainult enda jaoks, vaid igaühe jaoks ja räägib siis ilust, nagu see oleks asjade omadus. Ta ütleb sellepärast: asi on ilus, ja ei arvesta teiste nõustumisega tema heameeleotsustusega mitte sellepärast, et ta oleks korduvalt leidnud, et nad tema otsustusega nõustuvad, vaid ta nõuab neilt nõustumist. Ta laidab neid, kui nad teevad teistsuguse otsustuse, ja ütleb, et neil pole maitset, mida ta ju nõuab, et neil oleks; ja sellepärast ei saa öelda: igaühel on oma eriline maitse. See tähendaks sama mis: ei olegi üldse maitset, s.o esteetilist otsustust, mis saaks õiguspäraselt pretendeerida igaühe heakskiidule.
See, et võimega oma meelemõistuseseisundit kas või ka ainult tunnetusvõimete suhtes edasi anda käib kaasas lõbu, saaks kergesti (empiiriliselt ja psühholoogiliselt) seletada inimese loomuliku kalduvusega seltsivusele. Sellest aga meie sihiks ei piisa. Lõbu, mida me tunneme, ootame igalt teiselt inimeselt maitseotsustuses paratamatuna, otsekui seda tuleks pidada mingiks eseme laadiks, mis on tal mõistete järgi määratletud, kui me midagi ilusaks nimetame; sellal kui ometi ilu ei ole ilma vahekorrata subjekti tundega omaette mitte midagi. Selle küsimuse arutamise peame aga edasi lükkama sellele küsimusele vastamiseni, kas ja kuidas on võimalikud aprioorsed esteetilised otsustused.
Lõbu- või norutunde kui tagajärje seost mingi ettekujutusega (aistingu või mõistega) kui tema põhjusega aprioorselt moodustada on absoluutselt võimatu; sest see oleks põhjuslik suhe, mida (kogemuse esemete vahel) saab tunnetada ainult alati aposterioorselt ja kogemuse enese vahendusel. "Praktilise mõistuse kriitikas" me küll tõesti tuletasime austustunde (kui selle tunde ühe erilise ja omapärase modifikatsiooni, mis ei taha ei lõbule ega norule, mida me empiirilistest esemetest saame, päris vastata) üldistest aprioorsetest kõlbelistest mõistetest. Aga seal me saime ka kogemuse piiridest üle astuda ning kutsuda juurde põhjuslikkuse, mis rajaneb subjekti ülemeelelisel laadil, nimelt vabaduse. Aga sealgi me ei tuletanud õigupoolest mitte seda tunnet kõlbelise ideest kui põhjusest, vaid tuletasime sellest ainult tahtemääratluse. Aga millegagi määratletud tahte meelemõistuseseisund on iseenesest juba mingi lõbutunne ja temaga identne, järelikult ei järeldu sellest tagajärjena; seda viimast peaks eeldama ainult juhul, kui kõlbelise kui hüve mõiste eelneks tahtemääratlusele seaduse läbi; sest siis oleks lõbu, mis mõistega ühenduses oleks, mõistest kui pelgalt tunnetusest olnud asjatu tuletada.
Aga torkavad jälle silma mõned etteheited, mis lõpuks ütlevad mitte ainult, nagu võlu oleks lõpuks ilu paratamatu koostisosa, vaid ka nagu see oleks koguni omaette üksinda piisav, et olla ilusaks nimetatud. Pelka värvust, nt muruplatsi rohelist värvust, pelka tooni (erinevalt helist ja mürast), nagu näiteks viiuli oma, peab enamik inimesi iseenesest ilusaks; kuigi paistab, et mõlemal on aluseks pelgalt ettekujutuste mateeria, nimelt ainult aisting, ja sellepärast vääriksid need ainult meeldivaks nimetamist. Aga ometi märgatakse ühtlasi, et nii värvus- kui ka tooniaistinguid on õigustatud ilusaks pidada ainult juhul, kui mõlemad on puhtad; see on juba määratlus, mis puudutab vormi, ja ka ainus, mida nendest ettekujutustest saab kindlasti üldiselt edasi anda, sest ei saa eeldada, et aistingute eneste kvaliteet on kõikidel subjektidel ühehäälne, ja vaevalt saab eeldada, et ühe värvuse või ühe pilli tooni meeldivuse üle eelistatuna teise ees igaüks ühtemoodi otsustab.