cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Sagaruimsed
Iseloomustus
Sagaruimsete keha keskne toes on luustumata seljakeelik. Nende paarisuimed kinnituvad tugevatele keha seest väljaulatuvatele pikkadele luudele. Sagaruimsete soomused on kosmoidsed. Vanapärastest tunnustest on sagaruimsetel säilinud veel südames arteriooskuhik ja sooles keeritskurd. Paljudel sagaruimsetel on sümmeetriline saba.
Frida Kahlo
Elukäik
Frida Kahlo isa oli juudi-saksa fotograaf Guillermo Kahlo, kelle perekond pärines. Ema oli mehhiklanna Matilde Kahlo (sündinud Calderón). Frida Kahlo oli pere kolmas tütar, sünninimega Magdalena Carmen Frida Kahlo y Calderón.
Õnnetus, mis muutis kõik
Aastal 1925 õppis ta gravüüritehnikat Fernando Fernandeze käe all. Sama aasta 17. septembril toimunud autobussiõnnetuses sai Frida püsivaid vigastusi: selgroo-, rangluu-, mitu roide- ja vaagnaluumurdu, parem jalg purunes 11 kohast, sai muljuda ning väändus, õlg sai viga ning kõhtu tunginud metalltoru tekitas raskeid sisemisi vigastusi, mille tulemusena ei saanud kunstnik kunagi lapsi. Tolleaegne meditsiin piinas teda kirurgiliste operatsioonidega (kokku 32 operatsiooni), eri tüüpi korsettide ja erisuguste "venitusmehhanismidega". Pärast õnnetust oli Kahlol kolm kuud kogu keha kipsis. Just sel perioodil otsustas ta lõplikult loobuda meditsiiniõpingutest ning hakkas maalima.
Valgeselg-kirjurähn
Valgeselg-kirjurähn (Dendrocopos leucotos, sünonüüm Picoides leucotos) on kirjurähni perekonda rähniliste sugukonda kuuluv linnuliik.
Soomes ja Rootsis on valgeselg-kirjurähn liiga intensiivse metsamajanduse tulemusena muutunud haruldaseks. Eestis on liigi seisund veel küllaltki hea.
Ingo Normet
Lavastused
Dagmar Normet, “Vöödiline hobune”   1968
Oskar Luts / Ingo Normet, “Vaikne nurgake”   1972
Tšõngõz Ajtmatov / Kaltai Muhhamedzanov, “Tõus pühale mäele”   1975
Dagmar Normet, “Jumpovaari”   1978
Arijs Geikins, “Legend Kaupost” (Jaan Kaplinski töötlus)   1980
Jevgeni Švarts, “Draakon”   1981
Vladimir Majakovski, “Saun”   1982
Aleksandr Tšervinski, “Viktoria”   1983
Valter Udam, “Vastutus”   1985
György Spiró, “Kanapead”   1989
Claude Magniere, “Blaise”   1990
Anton Hansen Tammsaare / Ingo Normet, “Otto Almari nägemus”   1991
William Shakespeare, “Mõõt mõõdu vastu”   1995
Jerry Herman, “Hallo, Dolly!”   1996
Bertolt Brecht / Hella Wuolijoki “Härra Puntila ja tema sulane Matti” 2013
Nominalism
Üldmõisted, mis meie mõtlemine asjadest loob, ei eksisteeri nominalismi järgi asjadest sõltumatult. Mõisted isegi ei peegelda asjade omadusi ja kvaliteete. Asjad on mõistete alused.
Eesti Metsaüliõpilaste Selts
Ajalugu
Kui 23 mõttekaaslast ja tollase Põllumajandusakadeemia metsandusteaduskonna üliõpilast 31. oktoobril 1989 seltsi asutamiskoosolekule tulid, oli eesmärgiks luua ühing mille kaudu saaks paremini edendada välissuhtlust ja realiseerida oma ideid, kasutada ära tolleaegses ühiskonnas tekkinud võimalusi.
Aastal 2000 püstitati koostöös teaduskonna ja Järvselja metskonnaga Metsamaja ette Metsavana kuju, mis seisab seal praegugi veel. 2001.aastal registreeriti selts mittetulundusühinguna, lisaks sellele saadi lõpuks kindel koht kooskäimiseks, oma punker Metsamajas. See aitas kindlasti kaasa seltsielu tõhustamisele, nii osaleti mitmetel konverentsidel välismaal, tehti talguid Elistvere loomapargis ja korraldati kokkutulek seltsi vilistlastele. Samuti arendati suhtlust Baltimaade, Läti ja Leedu metsandusüliõpilastega ning korrastati Metsamaja-tagust dendroparki.
2003. aasta kevadel korraldas EMEÜS Põhja-Euroopa metsandusüliõpilaste kokkutuleku, mis oli kahtlemata selle aasta tähtsündmus ja õnnestus väga hästi. Kokkutuleku külalistele Põhjamaadest ja Baltimaadest tutvustati Eesti metsandust ja seminaridel ning ekskursioonidel lahati kokkutuleku peateema “Mets kui mitmekülgse tulu allikas” eri külgi.
Samal aastal taaselustati ka tihedam suhtlus ja kohtumised Soome üliõpilastega. Talverõõme nauditakse naabrite juures ja kevadet võetakse vastu Eesti pinnal. Aktiivne suhtlus rahvusvahelisel tasemel on seltsile toonud palju uusi sõpru ja loonud palju uusi võimalusi.
2007. aastal võeti taakord korraldada rahvusvahelist metsandusüliõpilaste kohtumist (NERM). 40 osalejaga veedeti hariv nädal teemal "Torm ja tuli – algus ja lõpp". Samal aastal ja suuresti tänu NERM-le sai kahest seltsi liikmest ka rahvusvahelise metsadusüliõpilaste organisatsiooni (IFSA) juhatuse liige.
Uus-Inglismaa
Kliima
Keskmine sademete hulk Uus-Inglismaal on keskmiselt 1000–1500 mm, Vermonti ja Maine'i põhjaosas pisut vähem, 500–1000 mm. Kõige rohkem sajab harilikult kevaditi. Lund sajab aastas sageli üle 2500 mm. Seetõttu on Vermonti ja New Hampshire'i mäed ja suusakuurordid talvel populaarsed turismisihtkohad.
Ajalugu
Uus-Inglismaal rajati ühed esimesed inglise kolooniad USA-s Virginia (1607) järel. Erinevalt Virginia anglikaanidest kolonistidest olid Uus-Inglismaa kolonistid puritaanid.
Rabapüü
Kirjeldus
Briti saarte alamliiki L. I. scoticus 't (keldi rabapüü) peeti varem eraldi liigiks, aga määrati hiljem alamliigiks. See nõmmedel elutsev lind on punakaspruuni sulestikuga, tema jalad on valged.
Viru-Jaagupi
Viru-Jaagupi koolimajas tegutseb noortekeskus, rahvaraamatukogu ning teeninduskeskus.
Ajalugu
Allikates on esimene märge 1220. aastast.
Rabapüü
Käitumine
pisi|Rabapüü munad Isased rabapüüd on territoriaalsed linnud. Isaslinnud saabuvad aprillis ja mais paaritumisaladele ning kujundavad välja oma territooriumid. Nad kaitsevad agressiivselt oma territooriumi teiste isaslindude eest. Emaslinnud saabuvad paar nädalat hiljem ja siis hakkavad isaslinnud mängima, tehes mängulendu, võttes sisse mängupoose ja ähvardades teisi isaslinde. Kui emaslind on valinud kaaslase ja pesapaiga, siis muneb ta 6–10 muna maapinnale madalasse lohukesse. Pesa on tavaliselt varjulises paigas ja vooderdatud ümbruskonnast korjatud rohu ja puhmastaimedega.
Viru-Jaagupi
Ajalugu
Pärast 2017. aasta haldusreformi asub endises Viru-Jaagupi koolimajas Viru-Jaagupi teeninduskeskus.
Jõgitiir
Jõgitiir elab Euroopas, välja arvatud selle äärmises põhjaotsas, Lääne-Siberis, Väike-, Ees- ja Kesk-Aasias, osalt Sise-Aasias ja Mongoolias, samuti Põhja-Aafrikas ja Põhja-Ameerika idaosas. Ta talvitub Aafrikas, Hindustanis, Austraalias ja Lõuna-Ameerikas. Eestis on jõgitiir tavaline haudelind nii rannikul kui paljudel sisevetel, tema pesitsusaegset arvukust hinnatakse 5000–7000 paarile.
Merisiig
Eluviis
Merisiig armastab selget, hapnikurikast ja külma vett. Maimud seevastu taluvad sumbas kasvamisel vett kuni 26 °C ja kasvavad hästi 21–22 °C juures. Merisiig elab keskmistes veekihtides või põhja lähedal. Ta on päevase eluviisiga, eelistab liikuda parves ja võib sooritada piiratud ulatusega rändeid. Üle 100 km pikkusi rändeid võtab harva ette.
Sigimine ja areng
Merisiig koeb korduvalt, erinevate partneritega ja kas siis ainult videvikus või öösel. Kudemist on jälgitud Rootsis suures akvaariumis. See toimub õhtuhämarikus ja öö algul. Emas- ja isassiig hoiduvad küljetsi tihedalt teineteise vastu. Kalade koospüsimist soodustab keha kattev kare helmeskate, mis on isasel tugevam ja emasel nõrgem. Siiapaar ujub vastuvoolu, poolviltu põhjast veepinna suunas, uimed laiali ja sabad allapoole ripakil. Kalad ujuvad jäigalt ja nende liigutused on puised.
Varud ja kasutamine
Söödav osa merisiiast moodustab kala üldkaalust 70–75, mida on rohkem kui enamikul Eesti kaladel. Siia liha on õrn ning maitsev ja selle rasvasisaldus (7–10) ja kalorsus (150–170) ületab keskmise. Soolatud siialiha peetakse delikatessiks. See muudab merisiia väärtuslikuks toidukalaks, kelle liha tarvitatakse peamiselt soolatult.
Are
Are sai alevikuks 1978. aastal.
Kurss
Vaata ka
Course (navigation)
M62
M62 vedurid Eestis
1971. aasta mais saabus Eestisse esimene kogus mootorvedureid M62, mis hakkasid koos hiljem saabunutega teenindama kogu Eesti kaubaliiklust.
Eesti Filharmoonia Kammerkoor
alt=|pisi|559x559px|Eesti Filharmoonia Kammerkoor Arvo Pärdi Keskuses septembris 2018. Foto autor: Kaupo Kikkas Eesti Filharmoonia Kammerkoor (EFK) on üks rahvusvaheliselt tuntumaid Eesti muusikakollektiive. EFK on kahekordne Grammy-võitja ning pälvinud maineka Gramophone'i auhinna.
Mõisaaseme
Mõisaaseme on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.
Koosneb seitsmest elumajast: Jaani-Jüri talu, Jaanimardi talu,Luuka talu, Nurga talu,Reinu talu,Sepala talu, Tõnu talu.
Kuku
Kohanimi tuleb sõnast "kukk". See võis olla talupoja lisanimi. "Kuku" on selle hellitusliitega teisend (nagu "kiisu", "kutsu", "jänku" ja "notsu").
Küla idaosa kuulus varem Purila mõisale ja kandis nime Purila-Ülejõe.
Clemens XIII
Clemens XIII (Carlo della Torre Rezzonico, 7. märts 1693 – 2. veebruar 1769) oli paavst 1758–1769. Ta oli 248. paavst.
Suhted Poolaga
1767 saabus Poolas toimunud tagakiusamise tõttu Rooma Krakówi peapiiskop. Clemens XIII käskis nuntsiusel Antonio Eugenio Viscontil kaitsta katoliiklaste huve Poolas.
Liturgilised otsused
Clemens XIII lubas 3. jaanuaril 1759 pidada missa armulaua pühitsemisele eelnevat osa (prefatio) pühapäeviti Kolmainsuse auks.
Teoloogilised vaidlused
14. juunil 1761 mõistis ta hukka Napolis trükitud kristliku doktriini tõlgenduse.
Kanoniseerimised
Clemens XIII kuulutas õndsaks 9 isikut
Ametisse nimetatud kardinalid
Clemens XIII nimetas ametisse 52 kardinali 7 konsistooriumil. Lisaks itaallastele said kardinalideks 4 prantslast, 2 austerlast ja 1 hispaanlane. Tema ajal sai kardinaliks hilisem paavst Clemens XIV.
Clemens XIII kultuuriloos
25. novembril 1766 avaldatud entsüklikas 'Christianae reipublicae' mõistis ta hukka kõik publikatsioonid, mis pole kooskõlas katoliikliku dogmaatikaga.
Surm
Clemens XIII suri 2. veebruaril 1769 öösel Roomas ajuinfarkti ja maeti 8. veebruaril 1769 Vatikani basiilikasse. Ta oli vahetult enne surma põdenud kopsupõletikku. 27. septembril 1774 maeti tema säilmed samas kirikus ümber.
Poola
Järved
Suurim järv on Śniardwy järv (110 km²).
Ajalugu
Esimese maailmasõja tulemusel Poola taastas oma iseseisvuse, Teises maailmasõjas Poola okupeeriti Saksa ja Nõukogude vägede poolt. Sõja lõpus hõivasid Nõukogude väed Poola, seal kehtestati prokommunistlik võim ja moodustati Poola Rahvavabariik.
Poola parlamentaarsed traditsioonid
Poola parlamentaarne süsteem arenes lineaarselt teiste Euroopa riikidega. Linnahärrad, suurmaaomanikud ja aadelkond püüdsid suurendada oma võimupositsiooni enda õiguste ja privileegide suurendamisega, samal ajal aga nõrgestati kuninga positsiooni. 15. sajandil said omavalitsused üha rohkem jõudu ja võimu, tähtsaid otsuseid võtsid vastu kohalikud aadlikud.
Kultuur
18. sajandi lõpul ja 19. sajandi alguses emigreerus palju andekaid inimesi Poolast Lääne-Euroopasse. Nende seas olid helilooja Frédéric Chopin ning luuletajad Adam Mickiewicz ja Juliusz Słowacki.
Nikolai Judenitš
Esimene maailmasõda
Pärast Erzurumi vallutamist arvas Judenitš, et targem on jääda nüüd kaitsele. Kuid pärast 1917. aasta Veebruarirevolutsiooni, kui võimule tuli Venemaa Ajutine Valitsus, anti Judenitšile käsk hakata ette valmistama uut pealetungi. Judenitš polnud sellega nõus ja Ajutise Valitsuse sõjaminister Aleksandr Kerenski andis käsu Judenitš tagandada. Seepeale siirdus Judenitš Peterburi. Üldpealetung viidi Türgi rindel 1917. aasta suvel siiski läbi, kuid see lõppes katastroofiga.
Paguluses Prantsusmaal
22. augustil 1931 toimus Pariisis pidu, mis oli pühendatud Judenitši ohvitseripagunite viiekümnendale aastapäevale (22. augustil 1881 ülendati Judenitš ohvitseriks). Sellel peol kohtus ta esimest korda oma võitluskaaslase kindral Anton Denikiniga.
Välimus
Judenitš oli lühemat kasvu, ümara näoga, kiilaspäine ja "kurbade silmadega".
Endel Tulving
Bakalaureuse ja magistri kraadi tegi ta Toronto Ülikoolis, filosoofiadoktori kraadi Harvardi Ülikoolis (kaitses väitekirja 1957. aastal). Alates 1956. aastast on ta töötanud Toronto Ülikoolis.
Akadeemiline karjäär
Endel Tulving on olnud ja on paljude teadusajakirjade toimetuskolleegiumites (nt Psychological Research, European Journal of Cognitive Psychology, Journal of Experimental Psychology jmt). Ta oli aastatel 1969–1972 ajakirja Journal of Verbal Learning and Verbal Behavior peatoimetaja. Tema avaldatud teaduspublikatsioonide hulk ulatub sadadesse. Paljud nendest on saanud klassikalisteks artikliteks või raamatuteks. Ta kuulub maailma 10 tsiteerituma kognitiivpsühholoogi hulka ja on mälu-uurijate absoluutses tipus.
Suurendatud terts
Suurendatud tertsi enharmooniline intervall on puhas kvart. Suurendatud terts on altereeritud intervall.
Mäesuusatamine 1972. aasta taliolümpiamängudel
Slaalom
Finaal: 11. veebruar Osavõtjaid: 42 Olümpiavõitja 1968: Marielle Goitschel, Prantsusmaa Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Suurslaalom
Finaal: 8. veebruar Osavõtjaid: 42 Olümpiavõitja 1968: Nancy Greene, Kanada Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Kiirlaskumine
Finaal: 5. veebruar Osavõtjaid: 41 Olümpiavõitja 1968: Olga Pall, Austria Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Allika (Haapsalu)
Allika on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas.
Norra
Asend, piir ja suurus
pisi|Norra 2003. aasta veebruarist pärineval satelliidipildil Norra põhiosa asub Skandinaavia poolsaarel Rootsist lääne pool (põhjaosa loode pool) ning selle põhjaosal on maapiir ka Venemaaga (idas) ja Soomega (idas ja lõunas). Maa asub Atlandi ookeani põhjaosa ääres, piirnedes kagus Skagerraki, läänes ja edelas Põhjamere, loodes Norra mere ja kirdes Barentsi merega.
Umbes kolmandik territooriumist asetseb põhja pool põhjapolaarjoont.
Pablo Neruda
Teoseid
1958. aastal tuli välja "Estravagario" koos uue stiilivahetusega poeesias.
Norra
Rannajoon
Rannajoon on kõiki saari arvestades 83 281 km pikk (ilma saarteta 25 148 km, saarte rannajoon 58 133 km ) ning seda iseloomustavad sügavad kitsad lahed, mida nimetatakse fjordideks, samuti suur hulk saari ja saarestikke. Kui fjorde ja muid lahti mitte arvestada, on rannajoone pikkus 2650 km või 2532 km.
Saared
pisi|[[Vega saared kuuluvad UNESCO maailmapärandi nimistusse]] Registreeritud saari on 239 057. Tuntumad saarterühmad on Lofoodid ja Vesterålen.
Suurim saar Norra põhiosas on Hinnøya (2198 km² ).
Geoloogiline ehitus
pisi|[[Lysefjorden nähtuna Preikestolenilt]] Suur osa Norrast kuulub Kaledoonia orogeneesi piirkonda. Mesosoikumis eraldus sellest fragment, mis paikneb põhja pool tinglikust joonest, mis kulgeb Hardangerfjordeni suudmest läbi Mjøsa järve Rootsi piirini. Mäeahelik moodustus siluri lõpus.
Loodusvarad
Künkliku ja kõrge pinnamoe tõttu leidub Norras suhteliselt vähe viljakat põllumajandusmaad.
Tähtis loodusvara on ka mets. Kuigi pinnamood raskendab ka metsamajandust, on suur osa okasmetsadest majanduslikus kasutuses.
Mullad
Jäävaheaegadel ujutas meri suured alad üle, sest jää oli maad tohutu raskusega rõhunud. Piki praegust rannikut ning Oslo ja Trondheimi piirkonnas, mis tõusid 200 meetri kõrgusele merepinnast, settisid paksud savi-, aleuriidi- ja liivakihid. Nende kunagiste rannikupiirkondade all leidub väga häid muldi. Suurtel metsaaladel kaotas muld suure osa mineraalainetest, nii et tekkis halb põllumaa.
Teiselt poolt hakkasid mullad kujunema ka kõrgemate alade paljanduvatel emakivimitel. Seal on lähtekivimiteks enamasti gneisid, gabro, lubjakivi, kildad ja liivakivid.
Taimed
Trøndelagist on metsaga kaetud umbes kolmandik.
Igal pool on rikkalikult metsamarju, sealhulgas mustikaid, jõhvikaid ja rabamurakaid.
Norra rahvuslill on harilik kanarbik.
Loomad
Kõikjal Norras leidub põhjapõtru, ahme, lemminguid ja muid Arktika loomi, kuigi lõuna pool elavad nad ainult mägedes.
Maakasutus
Maast on:
Asustus
Asulate all on 0,7% pindalast.
Majandus
Majanduspoliitikas on olnud eesmärgiks rahvastiku sissetulekute võimalikult ulatuslik võrdsustamine. Seetõttu on ühiskond sotsiaalselt suhteliselt homogeenne.
Eksport
Aastal 2008 oli Norra kaupade ja teenuste ekspordi kogumaht 1196 miljardit norra krooni, sellest 928,6 miljardit krooni moodustas kaupade eksport. Toornafta, kütuste ja elektrienergia eksport moodustas kaupade ekspordist umbes 63%.
Import
pisi|Vaalapüügilaev [[Hektoria]]
Põllumajandus
Põllumajanduslikus kasutuses on 3,2% maast. Maastiku suure mägisuse tõttu on künnimaad ainult 2400 km².
Meedia
Norra suurimad üleriigilised päevalehed on Verdens Gang, Aftenposten ja Dagbladet. Suurimad regionaalsed päevalehed on Bergens Tidende, Stavanger Aftenblad ja Adresseavisen. Suurim majandusleht on Dagens Næringsliv.
Riiklikul ringhäälingul NRK on kolm telekanalit: NRK1, NRK2 ja NRK3 ning lastekanal NRK Super. Suurimad eratelekanalid on TV 2 ja TVNorge.
Viikingite ajast keskajani
pisi|[[Osebergi laevmatus|Osebergi laev Oslo viikingilaevade muuseumis]] Viikingite ajal 8.–11. sajandini langesid praeguse Norra alad, mis olid allunud väiksematele kuningriikidele, järk-järgult ühtse kuningavõimu alla. Kuningas Harald Kaunisjuus alistas Norra edelaosa Hafrsfjordi lahingus umbes 880–885 ja rajas oma residentsi Avaldsnesi kuningatalu. Seda peetakse traditsiooniliselt Norra riikluse alguseks. Rahvastiku tuuma moodustas vabade talupoegade seisus, kuid varanduslik kihistumine oli alanud. Harald Kaunisjuus rakendas karme meetmeid tekkivate kohalike feodaalvõimude vastu, sundis neid oma ülemvõimu tunnistama ning laskis maa maksustada. Feodaalisandad seisid sellele survele vastu. Nad lahkusid maalt ning rajasid Islandil ja mujal uusasundusi.
Uniooni katkestamisest tänapäevani
Alates 1905. aastast võeti kasutusele hüdroenergia. 1970. aastatel võeti kasutusele nafta. See on riigi jõukust ja rahva heaolu märgatavalt suurendanud. Norra on heaoluriik.
Kirjandus
pisi|[[Henrik Ibsen, üks tuntumaid Norra näitekirjanikke]] Norral on rikkalik kirjanduslik traditsioon, mis ulatub tagasi vanapõhja laulude ja kuningasaagadeni, mille pani kirja Snorri Sturluson Islandil 13. sajandil.
Filmikunst
Esimene helifilm oli Tancred Ibseni ja Einar Sisseneri "Den store barnedåpen" (1931, Oskar Braateni raamatu järgi).
Keeled
Norra keelel on kaks ametlikku kirjakeelt: bokmål ja uusnorra keel (nynorsk). Varem, kui Norra oli ühinenud Taaniga, kasutati ka riksmåli. Tänapäeval kasutatakse nii meedias kui ka kirjanduses rohkem bokmåli. Norra põhjaosas räägivad vähemusrahvused saami ja kveeni (soome) keeli.
Suur-Pakri
Asend
Saar asub 5 kilomeetrit Vihterpalu jõe suudmest kirdes. Saarest itta jääb Väike-Pakri, mida lahutab 1,5 km lai ja 1,6-1,8 m sügav väin.
Mall Jõgi
Ta lõpetas aastal 1965 Tallinna 1. Keskkooli. Õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis 1965–1970.
Tallinna Nõmme Ristija Johannese kirik
pisi|Tallinna Ristija Johannese kirik Nõmmel Tallinna Nõmme Ristija Johannese kirik on õigeusu kirik Tallinnas Nõmmel. Kirikuhoone asub Tähe tänava ja Raudtee tänava nurgal aadressil Tähe tänav 2.
Ajalugu
Kiriku pühitses 21. oktoobril 1923 Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Tallinna ja kogu Eesti metropoliit Aleksander. Nõukogude ajal süüdati kirik kaks korda: esimest korda 1970., teist korda 1972. aastal.
Aastatel 2003–2004 restaureeriti kirik Tallinna kirikurenessansi projekti raames. Lisati originaalprojektis olnud freskod ning vitraažaknad. Vitraažid on loonud meister Andrei Lobanov.
Heldur Karmo
Heldur Karmo (kuni 13.05.1935 Heldur Kamberg; 16. mai 1927 Tallinn – 17. juuni 1997 Tallinn) oli eesti luuletaja, Eesti viljakaim laulutekstide autor.
Koostöö teiste heliloojate ja esitajatega
"Karmo oli väga musikaalne autor, ta oli ju vaikselt ka viiulimängija. Kui talle pandi meloodia ette, sai ta sellest kohe aru – tema jaoks ei olnud keeruline panna noot ja sõna koos kõlama," on Uno Loop meenutanud.
Jaan Kurn
Jaan Kurn ( Kärstna vald, Viljandimaa – 30. märts 1981 Tallinn) oli eesti õpetaja ja luuletaja.
Oela
Esmateated Oela külast pärinevad aastast 1241, mil küla mainiti Taani hindamisraamatus nimega Oiel.
Mia (Eesti laulja)
Tunnustus
Esiksingel "Ingel mu kõrval" 2010 aastal:
Tartu Linnamuuseum
Tartu linnamuuseum on osa Tartu Linnaajaloo Muuseumidest.
Mall Hiiemäe
Alates 1964. aastast on töötanud Eesti Rahvaluule Arhiivi teadurina ning hiljem Eesti Kirjandusmuuseumis vanemteadurina.
Kuuda õpetajate seminar
Õppetöö
Pedagoogikakursuses pöörati enam tähelepanu didaktikale, vähem kasvatusteooriale. Seminari õppetöös kasutati Eduard Ahrensi uut häälduspärast kirjaviisi, mida propageeris seminari kasvandik ja hiljem samas abiõpetajana töötanud Jaan Nebokat.
Filateelia
Viimasel ajal on taas tunnustatud filateelia osana ka tempel- ja maksumarkide kogumist ning uurimist.
Mustamäe linnaosa
Mustamäe on avatud linnaruumiga parklinn ja talitleb peamiselt Tallinna linna elurajoonina.
Haridus
16. mail 2007 oli munitsipaallasteaedades lapsi 3670. Üldhariduskoolidest on Mustamäe linnaosa territooriumil kümme gümnaasiumi, kaks lasteaed-algkooli, üks kutseõppeasutus, üks erakool ja üks parandusõppega kool (on planeeritud sulgeda). Selline struktuur ja arv üldprintsiibis säilib ka aastani 2015. Üldhariduskoolides õppis 2005/2006. õppeaastal 7780 ja 2006/2007. õppeaastal 7490 õpilast. 2010. aastaks väheneb prognooside kohaselt õppijate arv üldhariduskoolides kuni 6460-ni, 2015. aastaks aga on ette näha taas tõusu üle 7000.
Ajalugu
Tänapäevased linnaosa alad kuulusid kuni 1961. aastani Tallinna Kesklinna rajooni (moodustati 1945) koosseisu. Aastatel 1961–1974 asuti Keskrajooni haldusalas, mis 1974. aastal nimetati ümber Lenini rajooniks. Mustamäe mikrorajoonid pidid mahutama 6000 – 10 000 elanikku. Uue rajooni koosseisu kuulunud Mustamäe ja Lilleküla maa-alad ühendati aga samal ajal asutatud Oktoobri rajooniga.
Dedekindi lõige
Dedekindi lõike algsete ja kõige tähtsamate juhtumite puhul on hulk S vastavalt ratsionaalarvude hulk ja reaalarvude hulk koos loomuliku osalise järjestusega.
53
53. aasta
Aastakümned: 0. aastad 10. aastad 20. aastad 30. aastad 40. aastad - 50. aastad - 60. aastad 70. aastad 80. aastad 90. aastad 100. aastad
.id
.id on Indoneesia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.
Ridaküla (Rapla)
Ridaküla on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.
Eižens Laube
Elukäik
Eižens Laube sündis 25. mail 1880 Riias Smiltenest pealinna elama asunud pottsepa perekonnas. 1899. aastal lõpetas ta Riia reaalkooli ja 1906. aastal Riia Polütehnilise Instituusi arhitektuuri erialal.
Jaan Kruusi bareljeef
Jaan Kruusi bareljeef on kindralmajor Jaan Kruusi bareljeef Tartus Barclay hotelli fuajees.
Eugen Sandow
Elukäik
Impressaario Florenz Ziegfeld tahtis Sandow'd esitleda 1893. aastal Chicagos toimunud üritusel World's Columbian Exposition. Ziegfeld juba teadis, et Sandow oli impressaario Maurice Grauga lepingu sõlminud. Grau soovis Sandow' esinemiste eest 1000 USA dollarit nädalas, mida Ziegfeld ei saanud võimaldada. Siiski lepiti kokku, et makstakse sellest summast 10% koos brutotuludega.
Ziegfeld leidis, et publikut köitis rohkem Sandow' suur lihasmass, kuivõrd huvitasid raskused, mida ta jõudis tõsta. Seetõttu tegi Ziegfeld Sandow' esinemistes muudatusi ning edaspidi demonstreeriti lihasjõu asemel enam ka lihasmassi. Ziegfeld ise nimetas neid esitusi "lihaste näitamise etteasteteks" ning need lisati senistele kangitõstmisnumbritele. Näiteks pani Ziegfeld Sandow’ kavva peale kett-ümber-rinna-purustamise etteastele ka teisi värvikaid esitusi. Nii saigi Eugene Sandow’st Ziegfeldi esimene suur staar.
Isiklik elu
Sandow abiellus 1896. aastal Blanche Brooksiga ning neil oli kaks tütart: Helen ja Lorraine. Hiljem murdis Sandow abielutruudust ja seetõttu ei lasnud naine Sandow' surma järel tema hauda märgistada.
Gepard
Leviala
Gepard oli varem levinud kogu Aafrikas ja Lõuna-Aasias, viimasel jääajal ka Euroopas ja Põhja-Ameerikas. Tänapäeval on gepard levinud Aafrikas peamiselt Saharast lõuna pool. Iisraelis, Indias, Pakistanis ja Afganistanis on gepard välja surnud. Iraanis on säilinud vabas looduses 50...200 looma, kuid sealne alamliik sureb asurkonna väiksuse tõttu ilmselt välja hoolimata rangetest kaitsemeetmetest. Hinnanguliselt elab kogu maailmas 9000 – 12 000 gepardit.
Richard Õunap
Õppis Tartu Ülikoolis 1913–1917 ja 1920–1922 arstiteadust (lõpetas 1922) ja 1923–1927 õigusteadust (lõpetas 1927), korporatsiooni Sakala vilistlane.
1922–1923 oli Õunap Tallinna Linna Keskhaigla arst, 1923–1928 Hargla jaoskonnaarst, alates 1928 Tartu linna kutsevaliku büroo juhataja, 1936–1944 Tartu Ülikooli kriminalistika õppejõud. Tema teadustöö põhisuund oli jälgede uurimine kuriteopaigal. 1942-1944 Rahvakasvatuse Büroo Tartu osakonna juhataja.
Ahvenalised
Ahvenalised (Perciformes) on kõige suurem kalade ja selgroogsete selts. Nad kuuluvad kiiruimsete klassi. Ahvenaliste hulka kuulub 40% kõigist kaladest, kokku üle 7000 liigi.
.je
Domeeni haldab Island Networks, mis haldab ka Guernsey domeeni .gg.
Leopard
Paljunemine
Kui emasloom on valmis paarituma, eritab ta isaseid ligimeelitava lõhnaga uriini. Lõunaosas sigivad leopardid läbi aasta. Kaug-Idas on innaaeg jaanuaris.
Urmas Tartes
Elukäik
1989. aastal asus ta insenerina tööle Zooloogia ja Botaanika Instituuti, kus jõudis ametis olla ka vanemlaborandi (alates 1991. aasta sügisest) ja haldusdirektorina (alates 1992. aasta aprillist).
Tunnustus
pisi|260px|[[Hooghänd (Allacma fusca) seenekübara all. See pilt tunnistati 2008. aastal Looduse Aasta Foto konkursil loomaportreede kategoorias teise koha vääriliseks ]]
Isiklikku
Urmas Tartes on abielus ja tal on kaks last.
Lõunapoolus
Ajalugu
1956. aastal asutati lõunapoolusel Amundseni-Scotti polaarjaam, mis kuulub Ameerika Ühendriikidele.
Punaarmee väin
Väina pikkus on umbes 110 km, laius 10 kuni 18 km. Sügavus kuni 460 m. Mägine järsk rannik on kaetud liustikega. Väin on aastaringselt kaetud jääga.
Isemajandava Eesti ettepanek
pisi|Ettepanek ajalehes Edasi "Ettepanek: kogu Eesti NSV täielikule isemajandamisele" ehk IME ettepanek ilmus 26. septembril 1987 Tartu ajalehes Edasi. Selle kirjutise autoriteks olid märgitud Siim Kallas, Tiit Made, Edgar Savisaar ja Mikk Titma ning nii sai see tuntuks kui nelja mehe ettepanek. Pakuti välja majandusprogrammi idee, kuidas Eesti NSV peaks saavutama majandusliku iseseisvuse Nõukogude Liidu koosseisus.
Plaanikomitee parteikomitee nõupidamisesaali kogunesid Ministrite Nõukogu esimehe abi Rein Kaarepere, Tallinna Polütehnilise Instituudi tööstuse juhtimise ja planeerimise kateedri dotsent Peeter Kross, Kvalifikatsiooniinstituudi direktor Jaak Leimann, Teaduste Akadeemia Majandusinstituudi teadusdirektor Olav Lugus, Õpetajate Täiendusinstituudi dotsent Tiit Made, Tartu Riikliku Ülikooli vanemteadur Ivi Proos ja Majandusinstituudi vanemteadur Ivar Raig. Ajalehe Rahva Hääl toimetaja asetäitja Siim Kallas liitus kollektiiviga hiljem.
James Bond
Algselt ei kirjutanud Fleming Bondi taustast, seda tegi ta alles siis, kui oli näinud esimest Bondi-filmi, ning esimene näitleja, Sean Connery, sobis rolli nagu valatult. Et Connery oli šotlane, sai ka Bond šotlaseks. James Bondi isa Andrew Bond oli pärit Glencoest Šotimaalt ja oli Suurbritannia lennuki- ja relvatootja Vickers-Armstrongs Limitedi esindaja, ema Monique Delacroix-Bond oli pärit Šveitsist Vaud' kantonist. Isa töö tõttu veetis James Bond lapsepõlve välismaal. Tema vanemad hukkusid mägironimisõnnetuses Aigulles Rouges'is Prantsuse Alpides, kui James oli 11-aastane. Kuni nende surmani elas Bond oma vanematega Šotimaal Skyfalli jahilossis, mida ta pärast oma vanemate surma ei külastanud enam kordagi. Bondile arvatavasti Skyfall ei meeldinud, kuna ta jäi stoiliseks, kui loss plahvatuses hävis.
Reet Krusten
thumb|Reet Krusten Balti Raamatumessil 6. mail 2010 Reet Krusten (aastatel 1957–1968 Reet Lindström; 11. märts 1934 Tallinn – 20. juuni 2021) oli eesti kirjandusteadlane. Elas Tartus.
Seli-Nurme
Seli-Nurme on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.
Pärnu
Pärnusse on ehitatud Eesti arhitektuuri silmapaistvaid ehitisi: juugendstiilis (Endla teater-seltsimaja, 1911 ), funktsionalistlikke ehitisi (Pärnu rannahotell, 1937 ), aga ka üleeuroopalist unikaalset arhitektuuri (750 m pikkune terrassmaja Kuldne Kodu Pärnu KEKi kompleksis, 1970. aastad ). 2003. aastal avati suuremate ühiskondlike hoonetena Pärnu Keskraamatukogu ja Pärnu kontserdimaja.
Kultuur
Pärnus asub Eesti vanuselt teine kutseline teater Endla ja 2002. aastal ehitatud Pärnu kontserdimaja.
Haridus
Tänapäeval on Pärnus 12 üldhariduskooli: Pärnu Ülejõe Põhikool, Pärnu Raeküla Kool, Pärnu Koidula Gümnaasium, Pärnu Ühisgümnaasium, Pärnu Täiskasvanute Gümnaasium, Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasium, Pärnu Vanalinna Põhikool, Pärnu Rääma Põhikool, Pärnu Tammsaare Kool, Pärnu Kuninga Tänava Põhikool, Pärnu Päikese Kool ja Pärnu Vabakool.
Linnas tegutsevad Tartu Ülikooli Pärnu kolledž ja Pärnumaa Kutsehariduskeskus.
Militaaria
Venemaa keisririigi ajal, pärast 1905. aasta revolutsioonisündmusi Eestis ja streiki Waldhofi tselluloosivabrikus, määrati Pärnusse alalisele dislotseerumisele ja Pärnu garnisoni koosseisu Krasnojarski polgu rood, mis asus linna ja Waldhofi vabriku rahaga ehitatud Lembitu kasarmutes.
Seli (Rapla)
1920. aastatel moodustati Seli mõisa maadest Seli asundus. 1977 nimetati asundus Seli külaks.
Jüriöö ülestõus
Ordu initsiatiivil toimusid 4. mail Paides läbirääkimised ordu esindajate, Harju ülestõusnute juhtide ja Tallinna piiskop Olavi vahel. Samal ajal oli esimene ordu väeüksus juba Harjumaale tunginud. Läbirääkimised nurjusid ja lõppesid eestlaste juhtide tapmisega. Nüüd suundusid Harjumaale juba suuremad ordu sõjajõud, kes võitsid ülestõusnuid 11. mail Kämbla ja Kanavere lahingutes ning 14. mail Tallinna lähistel Sõjamäel. Taani esindajad andsid end ordu kaitse alla ja orduvägi suundus Läänemaale, kus samuti mässajate väed hajutati. Laevadega Tallinna alla jõudnud Rootsi sõjavägi leidis eest ordu kontrolli all oleva linna ja otsustas taanduda. Täielikult vastuhakku siiski maha veel ei surutud ja ordu pidi oma jõude saatma Pihkva vastu, kes – ilmselt harjulaste õhutusel – Tartu piiskopkonda rüüsteretke korraldas.
Ülestõus Harjumaal
Näiteks on Callevere-nimeline vasall, Vahtre arvates tõenäoliselt eestlane, tapnud sel aastal aadlik Vrowinus de Lemede ja põgenenud seejärel Tallinna. Paul Johansen on seda pidanud enesekaitseks ja osaks ülestõusu järelmängust. Vahtre hinnangul võib ülestõusuga siduda Rolo de Ylmensalo surma, kelle Ilmasalu (Ilmatsoo) mõis koos 4 külaga läks 1346. aastal tagasi kuningale ja järgnevalt Padise kloostri kätte. Tallinna rae märkmeteraamatus leidub hilisem ääremärkus, kus mälestatakse korraga üheksat dominuseks tituleeritud ja enamjaolt kuninganõunike hulka kuuluvat rüütlit (Fredericus de Wrangele, Hermannus de Laydes, Bartolomeus de Velin, Otto de Rosis, Helmoldus de Zaghe, Henricus de Virkes, Bertoldus de Legthes, Henricus de Parembek, Nicolaus Rysbith). Samas vähemalt ülestõusu algusaega kõigi nende surm langeda ei saa, kuna osa neist nimedest esineb 1343. aasta 11. või 16. mai ürikutes ja korratuna 27. oktoobril.
Ülestõus Läänemaal
thumb|[[Haapsalu piiskopilinnuse varemed (1889)]] Nooremale riimkroonikale tuginevad allikad kirjeldavad ülestõusu levikut Läänemaale. Renner: "Mõni päev pärast seda lõid ka läänemaalased kõik sakslased surnuks, keda nad eest leidsid, nii nagu Harjus oli sündinud, läksid ja piirasid Haapsalu ja tapsid Läänemaal 1800 inimest, noori ja vanu." Russow: "Niisugust mängu alustasid ka Läänemaa talupojad ja piirasid Haapsalus sisse oma piiskopi koos kõigi toomhärradega ja paljude aadlikega." Wartberge kroonika kirjelduse kohaselt langesid Saare-Lääne piiskopkonna vastristitud usust ära ja piirasid sisse Haapsalu linnuse piiskopi ja teiste usklikega, kuid see olevat sündinud alles 24. juulil, samaaegselt saarlaste mässuga. Sulev Vahtre arvates on Wartberge kuupäevaga eksinud. Renneri kroonika sõnu otseselt võttes algas Läänemaa ülestõus paar päeva pärast Rootsis käinud harjulaste saadikute Tallinna alla naasmist, kuid tema jutustuses esinevaid ebajärjekindlusi arvestades võib seda mõista ka kui paari päeva pärast jüriööd.
Ülestõusu juhtide tapmine
Esimene kokkupõrge mässajate ja ordu vahel toimus aga juba enne Paide läbirääkimisi. Renneri kroonika järgi oli 500 eestlast Harjumaa Ravila külla läinud, et sealt Tallinna piirajate laagri jaoks toidumoona viia. Sellest kuulnud Kursi komtuur Johan de Witte kogus sõjaväe, tungis eestlastele kallale, lõi 300 neist maha, ülejäänud aga põgenesid. Koju naasnud sakslased kirjutasid toimunust ordumeistrile, kes selle üle rõõmustas. Vahtre arvates oli see ordu väesalk juba varem Harju piirile saadetud, et ülestõusnute kohta enne läbirääkimisi luuret teha.
Taani valdused ordu kaitse alla
Järgnevalt hukati "eestlaste peamehed" ja "tapmise alustajad". Vahtre arvates pidi tegu olema 14. mai lahingus võetud vangidega. Pole teada, mida kroonikas nende väljenditega mõeldakse. Kui tegu on kahe erineva kategooriaga, siis võib see Vahtre meelest osutada justkui eestlaste valitseva kihi hävitamisele. Ka Harju-Viru vasallide seas näib olevat toimunud mingi puhastus. Võrreldes 11. maist pärineva ürikuga on 16. mai ürikus kolmandik juhtivaid vasalle välja vahetunud. Vahtre pakub välja, et tegu oli ordule sobimatute isikutega.
Ülestõus Saaremaal
Enn Tarvel on Vahtre ideed uuest ja ohtlikust suvisest ülestõusulainest nimetanud "vaimukaks mõttespekulatsiooniks", mis ei suuda kogu sündmuste käiku ära seletada. Ta ise pakub lahendusena paigutada saarlaste ülestõus mitte suvise, vaid kevadise, 1. mail pühitsetud jaagupipäeva (täpsemalt "Filippuse ja Jaakobuse päeva" ehk "viilepi- ja jaagupipäeva") ette. Kui nüüd eeldada, et Wigand või tema tõlkija on harjulaste ja saarlaste nimed omavahel ära vahetanud, siis toimunukski Harju mäss 23. aprillil ja Saaremaa mäss 8 päeva hiljem, 30. aprillil. See kuupäev võis Tarveli järgi olla valitud seoses oletusliku talurahva maksustamise päevaga 1. mail – vähemalt 16. sajandi Taanis oli see päev majandusaasta alguseks. 30. aprilliks planeeritud ülestõus seletaks ära Pöide ja Haapsalu samaaegse piiramise ning Rootsi abiväe 4–5 päevase hilinemise pealahingusse – 8 päeva hiljem mässuga alustades oleks nad selleks ajaks kohal olnud. Nimelt oli Tarveli arvates rootslaste saabumise päev juba varem kokku lepitud. Harjulaste enneaegse väljaastumise seletamiseks soovitab ta tõsiselt kaaluda hobiajaloolase Juhan Luiga ideed, mille kohaselt juhtus see Taani ja Lääne-Saare piiskopi valdustesse tungida ihkava Saksa ordu provokatsiooni tagajärjel.
Jüriöö ülestõusu mälestamine
1920. aastatel hakati jüriöö ülestõusu aastapäevadel rongkäike ja kõnesid pidama, korraldati aktusi, etendati näidendeid, ajakirjanduses avaldati päevakohaseid kirjutisi. Tekkis idee tähistada seda riikliku pühana. 1920. ja 1930. aastate vahetusel puhkes ajakirjanduses debatt jüriöö ülestõusu tähistamise küsimuses. Ühed nägid jüriöös eestlaste kangelaslikku väljaastumist Saksa rõhujate vastu, mis lüüasaamisest hoolimata kandis vilju sadu aastaid hiljem, ning soovitasid seda igati esile tõsta ja tähistada. Teised pidasid mässu kui “suure peksasaamise päeva” ja kristliku jüripäeva ausse tõstmist ("orjapidu") kohatuks. Kolmandad rõhutasid, et kuna allikate nappuse ja vastuolulisuse tõttu on ülestõusust endast vähe teada, siis on raske sellest kaugeleulatuvaid järeldusi teha ja spetsiifiliste seisukohtadega siduda. Ülestõusu tähistamise pooldajad säilitasid ülekaalu, kuid selle riiklikuks tähtpäevaks kinnitamist ei saavutatud.
Uurimused ülestõusust
1930. aastatel ilmunud koguteoses "Eesti rahva ajalugu" kirjutas jüriööd puudutava peatüki Juhan Libe, kes loeb ülestõusu peapõhjuseks sotsiaal-majanduslikke olusid. 1937. aasta "Eesti ajaloo" II köites käsitles eraldi peatükis jüriööd Hans Kruus. Ta leidis, et "otsustava tõuke vastuhaku puhkemiseks andis kindlasti talurahva olundi halvenemine", kaugemaks eesmärgiks aga seadis see liikumine "vihatava võõra võimu likvideerimise". Hans Kruusi arvates oli tegu keskaja viimase suurema eestlaste eneseavaldusega.
1971. aastast pärineb väliseestlasest kirjaniku ja amatöörajaloolase Edgar V. Saksa varem ajalehes "Võitleja" ilmunud artiklite kogumik "Jüriöö mäss uues valguses", kus ta järeldab, et "Jüriöö mässu näol oli tegemist poliitilise konspiratsiooniga, kus eestlastest vasalkond ise insinueeris rahva ülestõusu ja maleva kogumise, et rootslaste abiga Eestimaad viia Rootsi kuninga alla ja selle sammuga pääseda Saksa keisri või ordu võimusesse sattumisest". Ülestõusu ebaõnnestumist seletab Saks "rahva ürgse vabadusihaga", mis muutis organiseeritud ülestõusu mässuks. Ajaloolased Peep Peter Rebane ja Sulev Vahtre ei usu Saksa poolt pakutud suurt eestlastest vasallide osakaalu ja nende oma poliitika ajamist. Rebase arvates rajanevad Saksa tõestuskatsed kas küsitaval keelelisel interpretatsioonil või on lihtsalt oletused, mida ei saa ei õigeks lugeda ega ka ümber lükata. Vahtre hinnangul ei näita allikad eesti vasallide ülestõusus osalemist.
Kildu järv
Kildu järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.
David Caruso
thumb|David Caruso, 2006 David Stephen Caruso (sündinud 7. jaanuaril 1956) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja produtsent.
Esimese filmirolli sai ta 1980. aastal. 1980ndatel mängis ta üksnes episoodilisi rolle. Suur osa nendest olid politseinikud.
Šumerlja rajoon
Rajoonis on 11 külaasundust, kus on kokku 57 asulat. Rajooni keskus on Šumerlja linn, mis ei kuulu rajooni.
Ojasoo männid
Ühe puu ümbermõõt on 3,1 m ja kõrgus 22 m. Teisel puul (praeguseks kuivanud) vastavalt 3,0 ja kõrgus 24 m.
Mnemic
Mnemic on Taani päritolu metal-ansambel. Bändi nimi on tuletatud sõnadest Mainly Neurotic Energy Modifying Instant Creation.
Katta
Kattad elavad Madagaskari lõunaosas, kus on rohkem esikloomalisi kui kuskil mujal.
Eluviis
Katta elab looduses kuni 16–19, vangistuses kuni 27 aastat.
Kattad tehistingimustes
Katta perekonda kirjeldas esimesena Carl Linné 1758. Katta on oma perekonna ainus liik.
Enontekiö vald
thumb|Hetta on Enontekiö keskus Enontekiö on vald (3. järgu haldusüksus) Soomes Lapi maakonnas. Piirneb Norra ja Rootsiga. Naabervallad on Inari vald, Kittilä vald ja Muonio vald.
Külad
Enontekiö valla kirikuküla on valla lõunaosas asuv Hetta, kus on 800 elanikku. Vallas ei ole Enontekiö-nimelist kohta, kuid Hettat kutsutakse sageli ka valla nimega.
Neeruti mõis
Neeruti mõis on kahe mõisa nimi:
Olivia Munn
Filmid
pisi|Olivia Munn [[printsess Leia riietuses (2007)]]
Palojärv
Palojärv on mitme Eesti järve nimi:
Pierre Sonnerat
Sonnerati nimi on antud hall-džunglikanale (Gallus sonneratii). Kukesabaliste sugukonnas nimetati tema auks perekond Sonneratia.
Portugali keel
Brasiilia teisend erineb Portugali omast. Portugali keel on lähedane galeegi ja hispaania keelele.
Petroloogia
Petroloogia uurib kivimite koostist, ehitust, levikut, lasuvusvorme, teket, moonet jne. Petroloogiat ja petrograafiat peetakse tihti sünonüümideks. Petrograafia on siiski pisut kitsam distsipliin, mis piirdub reeglina kivimite makro- ja mikroskoopilise kirjeldamisega.
Tõrma (Rapla)
Küla on kaitse all pärandkultuuriobjektina – põlisküla. Külas asuvad kaitsealused Vanatoa tamm ja Tõrma Suurkivi (Rebasekivi) ning looduslik pühakoht Vanatoa lohukivi ja ka kivikalmest arheoloogiamälestis "Kabeliaed".
50
Sajandid: 1. sajand eKr - 1. sajand - 2. sajand
.lr
.lr on Libeeria Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.
Kristallograafia
pisi|[[Väävel|Väävli kristallid]] Kristallograafia on teadusharu, mille uurimisobjekt on kristallid. Kristallograafia uurib mineraale ja kivimeid moodustavate kristallide ehitust, sümmeetriat, teket ning keemilisi ja füüsikalisi omadusi nende struktuurist lähtudes.
Tugevusmoment
Ühik on.
Kadrina Keskkool
Ajalugu
30. septembril 1902 alustas Kadrina lähedal Kadapiku külas Strandmanide majas tegevust kihelkonnakool, mis tegutses ühe aasta. Koolijuhatajaks oli Ernst Martinson. Õpilasi oli 32.
1970. aasta kevadel valmis koolil oma puhkebaas Vainupeal.
1987. aastal valmis kooli aulakorpus. Sama aasta sügisest hakkasid toimuma õpilaste arvutitunnid.
1999. aasta talvel sai Kadrina Keskkool interneti püsiühenduse.
Viljandi Paalalinna Kool
Aastatel 1973–2012 tegutses keskkooli ehk gümnaasiumina, 1. juulist 2012 muudeti koolireformi tulemusel põhikooliks.
Koolis tegutsevad poistekoor, mudilaskoor, tütarlastekoor, noortekoor ja paljud huvialaringid.
Sipelgasiillased
Tänapäeval eksisteerib kaks perekonda:
.mg
.mg on Madagaskari Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.
.lu
.lu on Luksemburgi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.
Gustav Wulff-Õis
Mälestuse jäädvustamine
Otepää lähedal Nüplis Nüpli järve ääres asunud Lõhmuse talu oli Gustav Wulff naise Olga Wulffi kodukoht. Gustav Wulff veetis selles talus oma viimased eluaastad. Tema mälestuse jäädvustamiseks paigaldati 1960. aasta jaanipäeval Lõhmuse talu elumaja seinale mälestustahvel ja avati Gustav Wulff-Õie Muuseum.
Valtu
2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 218 inimest. Neist 214 (98,2%) olid eestlased.
pisi|tühi|[[Puraviku tuuleveski]]
Köismäe torn
Köismäe torn on nime saanud selle lähedal asunud köiepunumistöökodade järgi.
Ajalugu
1360. aastatel rajatud torn oli algselt 13,3 meetri kõrgune, kolme korrusega (alumine laokorrus, kaks ülemist kaitsekorrused) ja puidust vahelagedega. Ülakorrusest eendus puidust kaitserõdu, mille kaudu pääses müürile.
Kellassaare
Kellassaare on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas.
Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 17 inimest. Neist 15 (88,2%) olid eestlased.
Metsamägara
Metsamägara on küla Ida-Viru maakonnas Toila vallas.
Ülejõe (Rapla)
2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 81 inimest. Neist 80 (98,8%) olid eestlased.
Lemmaku
Küla asub Rannapungerja jõe ääres. Jõe läänekaldal läbib küla Rakvere–Rannapungerja maantee. Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 28 inimest. Kõik olid eestlased.
Sergei Lavretsov
Lavretsovide nimeline Narva linnamuuseum
Lisaks kujutavale kunstile kuulus Lavretsovi kogusse ka tarbekunsti, kultuuriloolisi ja etnograafilisi esemeid, mineraloogilist ja zooloogilist materjali.
Pärnu jõgi
Ajalugu
Jõge on esmamainitud kuulsa Araabia geograafi Muḩammad al-Idrīsī poolt 1154. aastal välja antud maailmakaardil Tabula Rogeriana kui nahr bernu (araabia keeles 'Bernu jõgi').
Aie
Tänapäeval on aie oma elupaigas kohalike seas üldtuntud ja kardetud. Teda peetakse surma sümboliks ja tema nägemist halvaks endeks. Usutakse, et aie nägemine külas tähendab mõne külaelaniku surma ja seda saab vältida üksnes aie tapmisega. Mõned usuvad, et kui aie oma pika keskmise sõrmega inimese peale näitab, on see inimene surmale määratud. Mõnel pool usutakse koguni, et aied hiilivad öösel majadesse ja suruvad oma pika keskmise sõrme magajale kõrri, mille tagajärjel see sureb.
Nordhorn
Asend
Linn asub Alam-Saksimaa edelaosas Hollandi ja Nordrhein-Westfaleni piiri ääres Vechte jõe ümber. Lähim suurem linn on Hengelo Hollandis, umbes 20 km Nordhornist edelas. Lähimad Saksa linnad on Münster, umbes 75 km kagus, ja Osnabrück, umbes 85 km idas.
Vanemad linnaosad
Altendorf
1313. aastal kutsuti Bramtelghet, nimi tuleneb Bram (astelhernes) ja telge (oksaraag).
Uuemad linnaosad
1920. aastatel võeti vastu kava, mille eesmärk oli ehitada majad tekstiilitööstusele palgatud töötutele kaevuritele Ruhri piirkonnast ja noortele Nordhorni peredele. Kuna tänavad nimetati lillede järgi, kutsuti uut naabruskonda Blumensiedlungiks ("Lilleasula").
Klausheide
Ajalugu
687. aastal saatis Yorki piiskop Wilfrid misjonärid üle mere endist tubantide maad ristiusustama. Willibrord asutas Utrechti piiskopkonna ja Werenfried levitas kristlust Vechte orgu. 800. aasta paiku arvati Nordhorni asustus Münsteri piiskopkonda. Piiskop Liudger ehitas puitkiriku kannasele, mis oli tõusnud jõelammist. 900. aasta paiku on asula nime esmamainitud Werden an der Ruhri kloostri Heberegisteris kui Northhornon.
Nordhorn oli võtmetähtsusega koht Flaami maanteel, tänapäevaste Bundesstraße 213 ja 403 ristumiskohas. Kaubad Skandinaaviast ja hansalinnadest leidsid oma tee läbi Nordhorni lääne kaubanduskeskustesse kuni Pariisini välja. Vechte oli laevatatav kuni Schüttorfini.
Jäljendades hilisromaani kirikuid naabruses Vestfaalis, ehitati 13. sajandil kirikud Bentheimi liivakivist. Ainus säilinud kunstiteos sellest ajast on ristimiskivi Brandlechtis. 15. sajandi tunnistajaks on Alte Kirche ("Vana Kirik") turul. See ehitati hilisgooti stiilis Hollandi mõjutuste all ja püha Liudgeri auks, kes linna esimese kiriku asutas, ja kelle nimel see uus kirik pühitseti. On tõenäoline, et kolm põlvkonda töötas selle muljetavaldava kolmelöövilise kodakiriku kallal. Algselt oli torn 102 m kõrge ning sai rae juhtimisel vahitorniks ja tuletorniks. Äge torm kukutas torni, mis kukkus turuplatsile hoone ette. Uus torn oli märkimisväärselt lühem – umbes 70 m – ja oli kavandatud tuult läbi laskma. Restaureerimistööde käigus kiriku sees 1967. aastal avastati pühakojas mõned maalid, Nordhorner Apostelbilder ("Nordhorni apostlipildid"). Need kujutavad 12 apostlit ja piiblistseene. Maalid olid säilinud, kuna ei jõutud kokkuleppele, mida tuleks nendega teha, kuna krahv Arnold II poolt 1588. aastal Bentheimis sisse viidud reformitud usutunnistuse kalvinistlik kirikukord keelas pildid ja kaunistused kirikuruumides. Edasiste restaureerimistööde käigus 1990. aastate lõpul avastati need pildid taas, ja kiriku nõukogu otsustas katta pildid riisipaberiga, kuna nad tundusid liiga väärtuslikud, et lihtsalt üle värvida.
Eissporthalle
Eissporthalle – jäähall – on ühendanud jäähoki ja iluuisutamise ühte jääspordi klubisse. See ehitati 1970. aastate keskpaigas. 1984. aastal andis seal kontserdi bänd BAP.
Tööstus
Industrialiseerumine tõi kaasa rahvaarvu tõusu 2540-lt 1903. aastal 18 104-ni 1930. aastal, tõustes 50 000-ni tekstiilitööstuse hiilgeajal 1950. aastatest 1970. aastateni.
Nordhornis on tänapäeval ligikaudu 53 500 elanikku ja see trend on tõusuteel.
Põhjuseks peaks olema Nordhorni toidukaupade suur hulk, kus Nordhornil on riigi keskmisest proportsionaalselt elanikkonnaga ligikaudu kaks korda suurem müügipind. Kuna tihti eksitavate väljaütlemiste puhul on aga uuemaid kohti väljaspool integreeritud kohti, on kesklinnas palju tühje ruume.
Transport
Oma 53 000 elanikuga on Nordhorn Saksamaa suuruselt teine linn Herteni järel, millel ei ole reisijate raudteeteenust. Lähimad reisijate raudteejaamad on Lingenis ja Bad Bentheimis, kumbki umbes 20 km eemal.
Saprofaag
thumb|[[Sitasitikas toitumas loomsest väljaheitest]] Saprofaagid ehk skisofaagid on loomad, kes toituvad loomse või taimse päritoluga lagunenud orgaanilisest ainest.
Kiil (lauseliige)
Kiilu eraldavad kirjavahemärgid
Nt Hambaarst rõhutas – näol tõsine ilme –, et hammaste eest peab hoolitsema nagu heade sõprade eest.
Nt Sellega on neil, tõsi küll, viimasel ajal hirmus kiire olnud.
Saprofaag
Terminoloogia
Saprofaage saab liigitada järgmiselt:
Kergejõustik 1980. aasta suveolümpiamängudel
400 m tõkkejooks
Finaal: 26. juuli Osavõtjaid: 22 Riike: 19 Maailmarekord: 47,13 Edwin Moses USA (3. juuli 1980, Milano) Olümpiarekord: 47,64 Edwin Moses USA (25. juuli 1976, Montréal) Olümpiavõitja 1976: 47,64 Edwin Moses USA <br style="clear:both;" />
3000 m takistusjooks
Finaal: 31. juuli Osavõtjaid: 32 Riike: 18 Maailmarekord: 8.05,4 Henry Rono Kenya (13. mai 1978, Seattle) Olümpiarekord: 8.08,02 Anders Gärderud Rootsi (28. juuli 1976, Montréal) Olümpiavõitja 1976: 8.08,02 Anders Gärderud Rootsi <br style="clear:both;" />