cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Iridaceae
Cvjetovi
Kod svih Crocoideae i nekih  Nivenioideae  (Nivenia, Witsenia), Patersonioideae  i Iridoideae (perunike (Iris), Moraea sekcije tubiflora, (Olsynium)  cvjetovi rastu zajedno. Cjevasta krunica  je tipska za sve Crocoideae, a period cvatnje  ove potporodice traje  najmanje dva dana;  cvjetovi su vrlo izdržljivi i imaju pravi venatur,  ono što ih razlikuje od kratkih  cvetova sa razgranatim venaturom  Iridoideae i Nivenioideae. Isophysidoideae  imaju dugotrajne cvjetove. Prašnici se  razlikuju  u većini rodova plemena Mariceae i Tigridieae, a  relativno tanke  drške jedva podržavaju antere  (kesice za polen). Ovi su stoga lahko dostupni gornjim  dijelovima  sraslog tučka. U nekih Irideae i Tigridieae, prašnici su spojeni zajedno.  Polen Iridaceae je  jednostavno izbrazdan i imaju mrežastu egzinu (površinu polenovog zrna). Crocoideae se neznatno razlikuju od takve egzine jer im  je prošarana  finim  i čestim trnovima. Polen bez blende javlja se  u rodovima Syringodea i Crocus (šafrani). Dvobridni polen se često javlja  kod Tigridieae. Iridoideae često imaju sinkoplatni polen, a akolpatni ili anomatremni  neke sekcije i pod-rodovi  perunika (Iris). mini|200px|Otvorena kapsula i sjemenke Iris domestica, sin.: Belamcanda chinensis)
Plodovi i sjemenke
Plodovi ''Iridaceae su lokulizirane kapsule, sa tri plodna odjeljka u kojima je sjeme, u jednom ili dva reda. Embrion u sjemenci leži ravno. Endosperm je mesnat ili nabubren. Sjemenke mogu  imati arilus ili krilca za lebdenje.
Ekologija
Članovi porodice Iridaceae  rastu  na  širokom  izboru staništa. Jedino mjesto gdje ne rastu je u samom moru, iako se  Gladiolus gueinzii javlja na obali tik iznad visoke linije  okenske  plime na dohvat ruke. Većina vrsta su prilagođeni sezonskoj klimi, sa izraženim suhim  ili hladnoim  periodom nepovoljnim  za rast biljaka i tokom kojeg su biljke neaktivne. Kao rezultat toga, većina vrsta su listopadne. Zimzelene vrste su ograničene na suptropske  šume ili savane, umjerene travnjake i vječno vlažne krajolike. Nekoliko vrsta raste u močvarama ili duž potoka, a neke čak samo u raspršenim  sezonskim  vodopadima.
Nadzemni dijelova (listovi i stabljika) listopadnih vrsta  ugibaju kada lukovica ili podanak (kormus)  ili ulazi u sezonu  mirovanja. Biljke na taj način preživlava periode koji su nepovoljni za rast I povlače se pod zemlju. Ovo je posebno korisno u travnjacima i tzv. Finbosa (osobene južnoafričke vegetacije), koje su prilagođene redovne požere u sušnom periodu. Tada su biljke  uspavane (dormancija) i njihove lukovice ili izdanci su u stanju da prežive vrelinu vatre pod zemljom. Tada požar očistiti površinu tla od konkurentne vegetacije, i oplodi ga pepelom. Dolaskom prvih kiša, uspavani izdanci su spremni da naprosto eksplodiraju u rastu, izbijanjem stabljike i cvjetova prije nego što oni mogu biti u hladu ostale vegetacije. Na mnogim travnjakcima i finbosima predstavnici ove porodice  najbolje cvjetaju nakon požara, a neke  vrste cvjetaju samo u sezoni nakon požara.
Rodovi
U ovoj porodici je priznato do 80 rodova, sa ukupno oko 1.500 vrsta, širom svijeta. Najveću raznolikost rodova imaju u afričkoj ekozoni,  a posebno  u Južnoj Africi. Začin šafran dolazi od plodnice I tučka šafrana, Crocus sativus.
Drganja sela
mini|280px|Drganja sela, rimokatolička crkva "Marija tolažnica žalostnih" Drganja sela su naseljeno mjesto u sastavu općine Straža, regija Jugoistočna Slovenija, Slovenija.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila su se u sastavu stare općine Novo Mesto.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Drganja sela su imala 227 stanovnika.
Supersekundarna struktura
Supersekundarna struktura je kompaktna trodimenziona struktura proteina od nekoliko susjednih elemenata sekundarne strukture, koja je manja od proteinskog domena ili podjedinice. Supersekundarne strukture mogu djelovati kao nukleacija u procesu presavijanja proteinskih molekula.
Helikoidne supersekundarne strukture
thumb|Heliks ukosnice
Uvijeni helika
Motiv uvijenog heliksa važan je za vezanje DNK i stoga se nalazi u mnogim proteinima koji vežu DNK.
Supersekundarne strukture beta-lista
thumb|Beta ukosnica
Beta-ukosnica
Beta-ukosnica uobičajeni je supersekundarni motiv sastavljen od dva antiparalelna beta lanca povezana petljom. Struktura podsjeća na ukosnicu i često se nalazi u loptastim proteinima.
Petlja između beta-lanaca može se kretati od dva do 16 ostataka. Međutim, većina petlji sadrži ih manje od sedam.<ef name =":1"/> Ostaci u beta-ukosnicama s petljama od 2, 3 ili 4 ostatka imaju različite konformacije. Ipak, širi raspon konformacija može se vidjeti u dužim petljama, koje se ponekad nazivaju 'slučajnim heliksima'. Beta-meandar se sastoji od uzastopnih antiparalelno povezanih beta-lanaca, povezanih ukosnicama.
Dvije petlje ostataka nazivaju se beta-zavojima ili obrnutim zavojima. Najčešći su obrnuti zaokreti tipa I' i tipa II', jer imaju manje sternih smetnji od okreta tipa I i tipa II. Funkcija beta ukosnica je nepoznata.
Beta-ugao
Beta ukosnica ima dva antiparalelna beta-lanca koji su jedan pod drugim, pod uglom od oko 90 stepeni. Nastaje od beta ukosnice koja mijenja smjer, pri čemu jedan lanac ima ostatak glicina, a drugi beta-ispupčenje. Beta uglovi imaju nepoznatu funkciju.
Motiv grčkog ključa
Motiv grčkog ključa imenovan je po uzorcima na starogrčkim urnama. Ovaj motiv nema poznatu funkciju
Ostali
β-listovi (sastavljeni od višestrukih β-niti vezanih vodikom) ponekad se smatraju sekundarnom ili nadsekundarnom strukturom.
Motivi beta-alfa-beta
Motiv beta-alfa-beta sastoji se od dva beta lanca spojena alfa-heliksa preko povezujuće petlje. Beta-lanci su paralelni, a zavojnica je takođe gotovo paralelna s lancima. Ova struktura nalazi se u gotovo svim proteinima s paralelnim nitima. Petlje koje povezuju beta lancei i alfa zavojnicu, mogu se razlikovati u dužini i često vežu ligande.
Heliksi beta-alfa-beta mogu biti ljevoruke ili dešnoruke (spiralizirani ulijevo ili udesno). Kada se gleda sa sterne N-kraja beta-lanaca, tako da je jedan lanac jedan na drugom, motiv ljevosmjernoj beta-alfa-beta ima alfa-heliks na lijevoj strani beta-lanca. Češći motiv desnouvijenog ima alfa-heliks na desnoj strani ravni koja sadrži beta-lance.
Rossmanov nabor
Rossmanovi nabori, nazvani po Michaelu Rossmanu, sastoje se od tri naizmjenične beta-niti i dvije zavojnice: beta lanac, spirala, beta-lanac, spirala, beta-lanac. Ovaj motiv teži da preokrene smjer lanca unutar proteina. Rossmanovi nabori imaju važnu biološku funkciju u vezanju nukleotida, kao što je NAD unutar većine dehidrogenaza.
Đurići (Sanski Most)
Đurići je naselje u sastavu općine Sanski Most, Bosna i Hercegovina.
Dvori
Hrvatska:
Slovenija:
UEFA Liga prvaka 1998/1999.
UEFA Liga prvaka 1998/1999. je bilo 44. izdanje elitnog evropskog nogometnog klupskog takmičenja, a sedmo otkako se UEFA Liga prvaka igra po novom modelu. Takmičenje u Ligi prvaka je bilo podijeljeno u tri faze: kvalifikacija u kojim je učestvovalo 48 ekipa, grupne faze takmičenja u kojem je nastupilo 24 ekipa podijeljenih u šest grupa gdje su se pobjednici, te dvije najbolje drugoplasirane ekipe kvalificirali u sljedeću nokaut fazu takmičenja.
U finalnoj utakmici koja se odigrala na Camp Nou u Barceloni, Manchester United je pobjedom protiv Bayerna drugi put u svojoj historiji osvojio Ligu prvaka. Golom Mario Baslera u 6. minuti utakmice Bayern München je poveo na utakmici. Međutim, golovima Sheringhama i Solskjæra u prvoj i trećoj minuti sudačke nadoknade Manchester United je pobijedio u finalu. Najbolji strijelci Lige prvaka 1998/99. bili su Andrij Ševčenko i Dwight Yorke sa osam postignutih golova.
Grupna faza
Od 24 ekipe učesnika grupne faze Lige prvaka 1998/99. devet je bilo debitanata: Arsenal, Athletic Bilbao, Brøndby, Croatia Zagreb, HJK Helsinki, Internazionale, Kaiserslautern, Lens i Sturm Graz.
Grupna faza takmičenja UEFA Lige prvaka 1998/99. počela je 16. septembra a završila 9. decembra 1998. godine. 24 ekipe bile su podijeljene u šest grupa po četiri ekipe gdje su ekipe u svakoj grupi igrali jedni protiv drugih na domaćem i gostujućem terenu, što znači da je svaka ekipa igrala ukupno šest utakmica u grupnoj fazi takmičenja. Za svaku pobjedu, timovi su dobili tri boda, dok su za neriješen rezultat osvajali po jedan. Na kraju grupne faze, proplasirane ekipe iz svih grupa, te dvije najbolje drugoplasirane ekipe plasirale su se u četvrtfinale Lige prvaka. U slučaju da dva ili više ekipa ima isti broj bodova na kraju grupne faze takmičenja, ekipe će biti raspoređene na tabeli po sljedećim kriterijima:
Dvije najbolje drugoplasirane ekipe određene su po sljedećim kriterijima:
Nokaut faza
Nokaut faza Lige prvaka 1998/99. sastojala se od tri kruga: četvrtfinala, polufinala i finala. Svaki par u četvrtfinalu i polufinalu igrao je dvije utakmice, s tim da igra jednu utakmicu na domaćem terenu, dok je finale odigrano kao jedna utakmica na neutralnom terenu. U četvrtfinalu i polufinalu, u slučaju da su dva tima postigli isti broj golova pobjednik će se odrediti po broju više postignutih golova u gostima. Ako sa tim kriterijem nije moguće odrediti pobjednika igrali bi se dva 15-minutna produžetka. Također, i u produžecima se primjenjivalo pravilo po broju više postignutih golova u gostima. Ako u produžecima ne bude golova tada bi se prolaznik u naredni krug odredio boljim izvođenjem jedanaesteraca. U finalnoj utakmici primjenjivala su se ista pravila osim pravila gola u gostima jer je utakmica igrana na neutralnom terenu. U finalu vrijedilo je pravilo "zlatnog gola" u produžecima.
Četvrtfinale
Prilikom izvlačenja parova četvrtfinala pridržavalo se nekoliko kriterija: dvije najbolje drugoplasirane ekipe se nisu mogle susresti u četvrtfinalu, kao niti pobjednik i drugoplasirana ekipa iz iste grupe u grupnoj fazi takmičenja. Također je određeno da drugoplasirane ekipe prve utakmice igraju na domaćem terenu.
Lista strijelaca
Lista strijelaca Lige prvaka 1998/99. ne uključuje postignute golove u kvalifikacijama.
Deklići
Deklići (ital. Decli) su naseljeno mjesto u sastavu općine Kaštelir-Labinci, Istarska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazili su se u sastavu stare općine Poreč.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Deklići su imali 38 stanovnika.
Srednja vas pri Dragi
Srednja vas pri Dragi je naseljeno mjesto u sastavu općine Loški Potok, regija Jugoistočna Slovenija, Slovenija.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Kočevje.
Deklići
Stanovništvo
Napomena: ''Od 1857. do 1880,, 1921. i 1931. podaci su sadržani u naselju Kaštelir. U 1948. i 1953. iskazano pod imenom Diklići. Od 1890. do 1910. iskazivano kao dio naselja.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Deklići je imalo 32 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Srednja vas pri Dragi
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Srednja vas pri Dragi je imala 44 stanovnika.
Napomena: ''Do 1953. iskazivano pod imenom Srednja vas.''
Mehedinți (okrug)
Mehedinți je jedan od 41 okruga Rumunije. Nalazi se u jugozapadnom dijelu države, unutar historijske regije Oltenije, s jednim gradom (Orșova) i općinama Dubova, Eșelnița i Svinița koji se nalaze unutar geografske regije Banata. Prostire se na površini od 4.933 km2 i ubraja se u okruge srednje veličine. Prema podacima od 31. 10. 2011. godine u njemu je živjelo 254.570 stanovnika i 4. je okrug sa najmanjim brojem stanovnika. Prosječna gustina stanovništva okruga iznosi 52 stanovnika/km2 i znatno je niža od nacionalnog prosjeka. Glavni i najveći grad je Drobeta-Turnu Severin.
Geografija
Na sjeverozapadu okruga nalaze se planine Mehedinți visine do 1500 m a koje predstavljaju krajnji zapadni dio Južnih Karpata. Nadmorska visina krajolika se smanjuju prema istoku, prelazeći preko brda do visoke ravnice - zapadnog kraja Vlaške nizije. Na jugu teče Dunav, formirajući široku dolinu, sa kanalima i barama. Druga važna rijeka je Motru, na istočnoj strani, bpritoka rijeke Jiu. Također, na zapadnoj strani se nalazi rijeka Cerna koja tvori prolaz između regija Oltenije i regije Banata.
Graniči sa sljedećim okruzima: Caraș-Severin na sjeveru, Gorj na sjeveroistoku i okrugom Dolj na jugoistoku. Osim toga, na jugozapadu okrug graniči sa Bugarskom i Srbijom.
Demografija
Prema popisu stanovništva Rumunije zaključno sa 31. 10. 2011. u Okrugu je živjelo 254.570 stanovnika. Etnički sastav stanovništva bio je sljedeći:
Turizam
230px|right|thumb|Ostaci [[Trajanov most|Trajanovog mosta, Drobeta-Turnu Severin]] Glavne turističke destinacije okruga su:
Simone Greiner-Petter-Memm
Simone Greiner-Petter-Memm, rođena 15. septembra 1967. u Jeni kao Simone Greiner-Petter, tada u Istočnoj Njemačkoj, je nekadašnja istočnonjemačka i njemačka nordijska skijašica-trkačica i biatlonka te petostruka svjetska prvakinja u biatlonu.
Karijera
Sportsku karijeru je započela 1987. godine pobjedom na Svjetskom juniorskom prvenstvu u nordijskom skijanju osvajanjem srebrne medalje u utrci na 15 km u Asiagu. Sve do 1991. godine bavi se skijaškim trčanjem, da bi nakon povlačenja iz sporta, zbog rođenja djeteta, počela ponovo nastupati u biatlonu u takmičenjima Svjetskog kupa.
Olimpijske igre
Simone Greiner-Petter-Memm je u skijaškom trčanju nastupila na jednim olimpijskim igrama i to na ZOI 1988 u kanadskom Calgaryju, kao predstavnica Istočne Njemačke. U utrci štafeti na 4 × 5 km 21. februara sa Kerstin Moring, Simone Opitz i Silke Braun-Schwager osvojila je peto mjesto zaostavši 2:28.8 iza sovjetske štafete u sastavu: Anfisa Rezcova, Svjetlana Nagejkina, Nina Gavriljuk i Tamara Tihonova. Najbolji plasman u pojedinačnoj konkurenciji je 25. februara u utrci na 20 km, 15-o mjesto zaostavši 3:07.6 iza pobjednice Tamare Tihonove.
Simone Greiner-Petter-Memm je nastupila samo na ZOI 1994. Na prvom nastupu osvojila je srebrnu medalju u štafeti sa Petrom Behle, Uschi Disl i Antje Harvey zaostavši gotovo četiri minute iza ruske štafete u sastavu: Anfisa Rezcova, Natalija Snjitina, Nadežda Talanova i Luiza Noskova. Najbolji plasman u pojedinačnim disciplinama bilo je osmo mjesto u sprintu sa 38 s zaostatka i sa tri promašaja iza pobjednice Myriam Bédard.
Družinska vas
Družinska vas je naseljeno mjesto u sastavu općine Šmarješke Toplice, regija Jugoistočna Slovenija, Slovenija.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Novo Mesto.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Družinska vas je imala 348 stanovnika.
Napomena: ''U 1985. smanjeno za dio naselja koji je priključen naselju Šmarješke Toplice. U 2002. izvršena je manja razmjena teritorija između naselja Družinska vas i Strelac.''
İzmir (pokrajina)
Pokrajina Izmir (tur.: İzmir ili) je pokrajina koja se nalazi u zapadnom dijelu Turske. Na zapadu je okružena Egejskig morem a zatvara izmirski zaliv.
Prostire se na površini od 11.973 km2 na kojoj živi ukupno 3.948.848 stanovnika (prema podacima iz 2010. godine). Glavni grad je Izmir, jedan od najvećih turskih gradova. Graniči sa pokrajinama Balıkesir na sjeveru, Manisom na istoku i pokrajinom Aydın na jugu.
Distrikti
Pokrajina Izmir je podijeljena na 30 distrikta:
Javorje (Novi Vinodolski)
Javorje je naseljeno mjesto u sastavu grada Novog Vinodolskog, Primorsko-goranska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazilo se u sastavu stare općine Crikvenica.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Javorje je imalo 2 stanovnika.
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Javorje je imalo 4 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Dvori (Kaštelir-Labinci)
Dvori (ital. Duori di Olmeto) su naseljeno mjesto u sastavu općine Kaštelir-Labinci, Istarska županija, Republika Hrvatska.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Dvori su imali 51 stanovnika.
Napomena: Iskazuje se kao naselje od 1948.
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Dvori je imalo 41 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Plat (Mežica)
Plat je naseljeno mjesto u sastavu općine Mežica, regija Koruška, Slovenija.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Ravne na Koroškem.
Kruševo (Primošten)
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazilo se u sastavu stare općine Šibenik.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Kruševo je imalo 79 stanovnika.
Napomena: ''U 1857., 1869. i 1921. podaci su sadržani u naselju Primošten. Kao naselje iskazuje se od 1948.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Kruševo je imalo 110 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Aydın (pokrajina)
Pokrajina Aydin (tur.: Aydin ili) je pokrajina koja se nalazi u jugozapadnom dijelu Turske. Zapadnim dijelom izlazi na obalu Egejskog mora. Glavni grad pokrajine je Aydin, grad sa populacijom od oko 150.000. stanovnika (podatak iz 2000. godine). Ostali poznatiji gradovi pokrajine su primorska odmarališta Didim i Kuşadası.
Geografija
Pokrajina Aydin graniči sa slijedećim pokrajinama: Manisa na sjeveroistoku, Izmir na sjeveru, Denizli na istoku i Muğla na jugu.
Centralni i zapadni dijelovi pokrajine su plodne ravnice navodnjavane najvećom rijekom Egejske regije Büyük Menderes, sa planinom Aydin na sjeveru i Menteşe na jugu. Zapadne obale pokrajine zapljuskuje Egejsko more. Klima je tipična za egejsku regiju sa jako vrućim ljetima. Germencik regija sadrži mnogo toplih izvora.
Distrikti
Pokrajina Aydin je podijeljena na 17 distrikta:
Primošten
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazio se u sastavu stare općine Šibenik.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Primošten je imala 2.828 stanovnika, od čega u samom Primoštenu 1.631.
Općina Primošten
Napomena: ''Nastala iz stare općine Šibenik. U 1857., 1869., 1921., 1931. i 1948. sadrži dio podataka općine Rogoznica, u kojoj je istih godina sadržan i dio podataka općine Primošten.''
Primošten (naseljeno mjesto)
Napomena: ''U 1857., 1869. i 1921. sadrži podatke za naselja Kruševo i Široke, u 1857., 1869., 1921. i 1931. za naselja Vadalj i Vezac te dio podataka za naselje Ložnice (općina Primošten), i za naselje Ložnice (općina Rogoznica), u 1857., 1869. i od 1921. do 1948. te za naselje Primošten Burnji u 1857., 1869., 1921. i dio podataka u 1931.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Primošten je imalo 1.745 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Nevşehir (pokrajina)
Pokrajina Nevşehir (tur.: Nevşehir ili) je pokrajina koja se nalazi u centralnom dijelu Turske.
Graniči sa pokrajinama: Kırşehir na sjeverozapadu, Aksaray na jugozapadu, Niğde na jugu, Kayseri na jugoistoku i pokrajinom Yozgat na sjeveroistoku.
pokrajina uključuje i dio antičke regije Kapadokija koja predstavlja vrlo popularnu turističku atrakciju u Turskoj. Čuveni grad Göreme se također nalazi u ovoj pokrajini.
Pokrajina je poznata i po eolskim stubovima Göreme kao i po Ortahisaru (srednja tvrđava).
Distrikti
Pokrajina Nevşehir je podijeljena na 8 distrikta:
Dževar
Dževar je naseljeno mjesto u sastavu općine Sanski Most, Bosna i Hercegovina.
Srednji Potok
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Kočevje.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Srednji Potok je imao 1 stanovnika.
Spisak dobitnika Zlatnog ljiljana (Pale)
U ovom članku nalazi se spisak dobitnika Zlatnog ljiljana, vojnog odlikovanja Armije RBiH, sa područja prijeratne općine Pale, odnosno današnjih općina Pale i Pale-Prača.
Izgubljeni vikend (film)
Izgubljeni vikend američki je film snimljen 1945. u žanru film noira i drame u režiji Billyja Wildera. Glavne uloge tumače Ray Milland i Jane Wyman. Film je zasnovan na istoimenom romanu Charlesa R. Jacksona iz 1944. godine. Bio je nominiran za sedam Oscara a osvojio ih je ukupno četiri: za najbolji film, najbolju režiju, za najboljeg glumca i Oscar za najbolji adaptirani scenarij. Don Birnam (Milland) je neuspješni pisac koji stanuje na donjem Manhattanu sa svojim prostodušnim bratom Wickom (Phillip Terry). Don pati zbog svog neuspjeha kao pisca što postaje razlog njegovog pijanstva (u romanu uzrok njegove depresije je Donova potisnuta homoseksualnost). Priča pokriva duga tri dana vikenda, kada grubi i previše agresivni 33-godišnji Don odbija da otputuje na selo sa svojim bratom i prestane sa opijanjem. Umjesto toga on ostaje sam u gradu i odlazi na pijanke. Njegova lijepa ali jako naivna devojka Helen St. James (Wyman), koja ga voli čak i kada nema puno razloga za to, i njegov brat Wick, pokušali su sve da ga zaustave, ali nisu u stanju da ga odbiju od alkohola.
Godine 2011. Izgubljeni vikend dodan je u Nacionalni filmski registar pri Kongresnoj biblioteci kao "kulturno, historijski i estetski značajan".
Kritike
Preglednik filmova Rotten Tomatoes izvještava da je 100% kritičara dalo filmu rejting "Certified Fresh", na osnovu 33 recenzije sa prosječnom ocjenom od 8.2/10, sa konsenzusom kritičara koji navodi:"Nepokolebljivo iskreni pogled režisera Billya Wildera na efekte alkoholizma možda je otupio sa svojim utjecajem tokom vremena, ali je i dalje snažan i izuzetno dalekovidan film."
Slijedi izabrana kritika:
Zemljoradnička zadruga
Zemljoradničke zadruge ili poljoprivredne zadruge  su  pravne osobe  – poseban oblik organizovanja  fizičke osobe, koji deluje na principima zadruga, slijedeći svoje ekonomske, socijalne, kulturne i druge interese. Osnovna načela zadruge su: Naprimjer, poljoprivredne zadruge su općenite i specijalizirane. usjev, voće, povrće, vinogradarstvo, stoka, pčelarstvo i slično. U svom poslu proizvode, kupuju, prerađuju i prodaju poljoprivredne, prehrambene i druge proizvode zadrugara i zadruga i snabdijevaju ih repromaterijalom, sredstvima za proizvodnju, dijelovima za poljoprivredne mašine i drugu robu. Specijalizirane poljoprivredne zadruge organiziraju i proizvode određene proizvode, kao i njihov plasman na tržište.
Lepoglava
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazila se u sastavu stare općine Ivanec.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, grad Lepoglava je imao 8.283 stanovnika, od čega u samoj Lepoglavi 4.174.
Grad Lepoglava
Napomena: ''Nastao iz stare općine Ivanec. Od 1857. do 1991. sadrži dio podataka za općinu Bednja.''
Lepoglava (naseljeno mjesto)
Napomena: ''U 1981. povećano pripajanjem naselja Borje Lepoglavsko, Budim, Čret, Gorica Lepoglavska, Gornji Gečkovec, Purga Lepoglavska, Sestranec, Šumec i Ves Lepoglavska. Za ta bivša naselja sadrži podatke od 1857. do 1971., kao i dio podataka naselja Vulišinec. U 1948. sadrži podatke i za bivše naselje Donja Lepoglava.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Lepoglava je imalo 3.781 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Klenovica
Klenovica je naseljeno mjesto u sastavu grada Novog Vinodolskog, Primorsko-goranska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazila se u sastavu stare općine Crikvenica.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Klenovica je imala 307 stanovnika.
Napomena: ''Od 1953. do 1981. naselje se iskazuje pod imenom Klenovica-Žrnovnica (u 1890. i 1900. nazvano Klenovnica). U 1869. podaci su sadržani u naselju Ledenice.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Klenovica je imalo 309 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Jakov Polje
Jakov Polje je naseljeno mjesto u sastavu grada Novog Vinodolskog, Primorsko-goranska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazilo se u sastavu stare općine Crikvenica.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Jakov Polje je imalo 17 stanovnika.
Napomena: ''Iskazivano pod imenom Krmpote (Sv. Jakov) od 1857. do 1900., Krmpote od 1910. do 1931., '''Krmpote-Sv. Jakov u 1948., Sv. Jakov-Polje''' u 1953. i 1961. te Jakov-Polje od 1971. Sadrži podatke za naselja Bile u 1869. i 1880., Luka Krmpotska u 1857. i 1869., Podmelnik u 1869. i dio podataka u 1857. i 1880., Ruševo Krmpotsko u 1869. i dio podataka u 1857., te Drinak, Javorje, Sibinj Krmpotski, Smokvica Krmpotska i Zabukovac u 1869. Sadrži i podatke za bivša naselja Dubrava Krmpotska, Staro Selo i Vukelić Draga koja su do 1948. iskazivana kao naselja, te za bivše naselje Polje koje je u 1880. iskazano kao naselje.''
Dvor (Žužemberk)
mini|280px|Dvor, most na Krki Dvor je naseljeno mjesto u sastavu općine Žužemberk, regija Jugoistočna Slovenija, Slovenija.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Novo Mesto.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Dvor je imao 395 stanovnika.
Napomena: ''U 2000. izvšena je manja razmjena teritorija između naselja Dvor i Vinkov Vrh, a u 2011. između naselja Dvor i Jama pri Dvoru.''
Fajtovci
Fajtovci je naseljeno mjesto u sastavu općine Sanski Most, Bosna i Hercegovina.
Bolesni mladi Bakho
Mladi bolesni Bakho, poznat i kao Bolesni Bakho ili Autoportret kao Bakho, rani je autoportret baroknog slikara Michelangela Merisija da Caravaggia iz 1593. ili 1594. Čuva se u Galleriji Borghese u Rimu. Prema riječima Caravaggiovog prvog biografa, Giovannija Baglionea, bila je kabinetska slika koju je Caravaggio naslikao koristeći se ogledalom.
Historija
Slika datira iz Caravaggiovih prvih godina u Rimu, u koji je došao iz rodnog Milana sredinom 1592. Izvori za taj period neuvjerljivi su i vjerovatno netačni, ali se slažu da se u jednom trenutku Caravaggio teško razbolio i proveo pola godine u bolnici Santa Maria della Consolazione (Sveta Marija od Utjehe). Prema članku iz 2009. u američkoj medicinskoj publikaciji Clinical Infectious Diseases, slika ukazuje da je Caravaggiova bolest vjerovatno uključivala malariju, s obzirom na to da su žutičast izgled kože i očiju indikacije neke aktivne bolesti jetre koja uzrokuje visok nivo bilirubina.
Bolesni Bakho bio je među mnogim djelima koja su činila kolekciju Giuseppea Cesarija, jednog od Caravaggiovih ranih poslodavaca, koju je zaplijenio kolekcionar umjetnina kardinal-nećak Scipione Caffarelli-Borghese 1607, zajedno sa slikama Dječak guli voćku i Dječak s košarom voća.
Stil
Osim pretpostavljenog autobiografskog sadržaja, ovu ranu sliku Caravaggio je vjerovatno koristio kako bi se probio na tržište, demonstrirajući virtuoznost u slikanju mrtve prirode i portreta, te nagovještavajući sposobnost slikanja klasičnih motiva iz antike. Prikaz tri četvrtine lica bio je među preferiranim postupcima na portretima iz kasne renesanse, ali ono što je upečatljivo jesu grimasa i nagnutost glave, te vrlo stvaran osjećaj patnje, što je karakteristika većine baroknih umjetnina.
Kao i na drugim svojim slikama (kao što su, npr., Polaganje Krista u grob, Sveti Ivan Krstitelj iz Kapitolskih muzeja i Pozivanje svetog Mateja), Caravaggio primjenjuje mikelanđelovsku pozu: u ovom slučaju sa savijenom i podignutom nogom malo sklonjenom ustranu, koja poprima značenje ponovnog rođenja, ali i trijumfa. Očito je da je taj trijumf onaj slikarov nad bolešću i smrću; bilo bi to svojevrsno "uskrsnuće" samog slikara, koga je bolest natjerala da se plaši najgoreg. Referenca na Bakha, boga orgijastičnog opijanja, anarhije, nesputanog prepuštanja čulima, u kontrastu prema Apolonu, bogu savršenstva, reda, savršene ljepote, prema Graham-Dixonu, mogla bi biti element opozicije, protesta prema Cesariju, koji ga je držao u ateljeu da slika cvijeće i voće.
Slika pokazuje utjecaj njegovog učitelja, Simonea Peterzana, u upotrebi oslikavanja napete muskulature, te strogog stila lombardske škole na njegovu pažnju na realističke detalje.
Venecuelanski zaliv
mini|desno|300px|Venecuelanski zaliv Venecuelanski zaliv (španski: Golfo de Venezuela) je zaliv u Karipskom moru na sjeverozapadu Venecuele i istoku Kolumbije. Glavni značaj ovog zaliva je povezanost sa jezerom Maracaibo, koje je važan izvor sirove nafte za Venecuelu.
Geografske karakteristike
Venecuelanski zaliv proteže se nekih 240 km duž obala Kolumbije i Venecuele u smjeru istok - zapad, a najveća dubina mu je 120 km u smjeru sjever-jug.
Zaliv omeđuje sa zapada poluotok Guajira, a sa istoka poluotok Paraguaná. Venecuelanski zaliv se produžuje na jezero Maracaibo, jer je preko moreuza Tablazo povezan sa jezerom.
Srobotnik ob Kolpi
Srobotnik ob Kolpi je naseljeno mjesto u sastavu općine Kostel, regija Jugoistočna Slovenija, Slovenija.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Srobotnik ob Kolpi je imao 1 stanovnika.
Napomena: ''Do 1953. iskazivano pod imenom Srobotnik.''
Podgora (Ravne na Koroškem)
mini|280px|Podgora, seoska kuća u Ivartniku Podgora je naseljeno mjesto u sastavu općine Ravne na Koroškem, regija Koruška, Slovenija.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Ravne na Koroškem.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Podgora je imala 336 stanovnika.
Napomena: ''U 1992. smanjeno za dio naselja koji je priključen naselju Kotlje.''
Veliki mozak
Veliki mozak, cerebrum ili telencefalon je najveći dio mozga koji sadrži moždanu koru (od dvije moždane hemisfere), kao i nekoliko potkornih struktura, uključujući hipokampus, baznu gangliju i mirisni bulbus. U ljudskom mozgu je najviša regija centralnog nervnog sistema. Mozak se razvija prenatalno iz prednjeg mozga (prozencefalon). Kod sisara se dorzalni telencefalon, ili pallium razvija u moždanu koru, a ventralni telencefalon ili subpalijum, postaje bazna ganglija. Mozak je također podijeljen, približno simetrično, na lijevu i desnu moždanu hemisferu. Uz pomoć malog mozga, veliki kontrolira sve voljne akcije u ljudskom tijelu.
Struktura
thumb|300px|Položaj ljudskog velikog mozga (crveno). Cerebrum je najveći dio mozga. Ovisno o položaju životinje, nalazi se na prednjoj strani ili na vrhu mozga. Kod ljudi je najveći i najbolje razvijen od pet glavnih dijelova mozga. Veliki mozak se sastoji od dvije moždane hemisfere i njihove kore (vanjski slojevi sive mase), te donje regije bijele mase. Njegove potkorteksne strukture uključuju hipokampus, bazne ganglije i mirisne bulbuse. Sastoji se od dvije moždane hemisfere u obliku C, međusobno odijeljene dubokom pukotinom koja se naziva uzdužna pukotina
Moždana kora
thumb|300px|Površina velikog mozga|left Moždani korteks, vanjski sloj sive mase, postoji kod sisara. Kod većih, uključujući ljude, površina moždane kore stvara giruse (grebene) i sulkuse (brazde) koji stvaraju vijuge, povećavajući površinsko područje.
Cerebralna kora uglavnom se klasificira u četiri režnja: frontalni, parijetalni, okcipitalni i temporalni. Režnjevi su klasificirani na osnovi njihovih pokrovnih neurokranijskih kostiju.
Hemisfere
Veliki mozak je, medijalnom uzdužnom pukotinom podijeljen na dvije moždane hemisfere, desnu i lijevu. Organiziran kontralateralno, tj. desna hemisfera kontrolira i obrađuje signale s lijeve strane tijela, dok lijeva kontrolira i obrađuje signale s desne strane. Postoji snažna, ali ne potpuna bilateralna simetrija između hemisfera. Lateralizacija moždanih funkcija razmatra poznate i moguće razlike između to dvoje.
Razvoj
Kod kičmenjaka, u razvoju embriona, nevna cijev podijeljena je u četiri nerazdijeljena odjela koja se dalje razvijaju u različita područja centralnog nervnog sistem; to su prozencefalon (prednji mozak), mezencefalon (srednji mozak) rombencefalon (zadnji mozak) i kičmena moždina.
Ventralni dio telencefalon stvara bazne ganglije. Dijencefalon se razvija u talamus i hipotalamus, uključujući optičke vezikule (buduća mrežnjača). Dorzalna strana telencefalona tada formira dvijre bočne telencefalonske vezikule, odvojena srednjom linijom, koje se razvijaju u lijevu i desnu moždanu hemisferu. Ptice i ribe imaju dorzalni telencefalon, kao i svi kičmenjaci, ali on je uglavnom slojevit i zbog toga se ne smatra moždanom korteksom. Samo slojevita citoarhitektura može se smatrati moždanom korom.
Funkcije
Napomena: Budući da je cerebrum gruba podjela s mnogim pododjelima i podregijama, važno je navesti da ovaj odjeljak navodi samo funkcije koje veliki mozak obavlja kao cjelina. Za više informacija, pogledajte glavne članke o moždanoj kori i baznoj gangliji.
Gornji motorni neuroni u primarnom motornom korteksu šalju svoje aksone u mozak i kičmenu moždinu u [sinapsu] na donji motorni neuroni, koji inerviraju mišiće. Oštećenje motoričkih područja slučajno, korteksom može dovesti do određenih vrsta bolesti motornih neurona. Ova vrsta oštećenja rezultira gubitkom mišićne snage i preciznosti, a ne potpune paraliza.
Djeluje kao središte osjetilne percepcije, sjećanja, misli i prosuđivanja; moždanog mozga funkcioniše i kao centar dobrovoljnih motornih aktivnosti
Cerebrum je glavni dio mozga, koji kontrolira emocije, sluh, vid, tip ličnosti i još mnogo toga. Kontrolira svu preciznost voljnih akcija.Gornji motorni neuroni u primarnom motornom korteksu šalju svoje aksone u mozak i kičmenu moždinu u sinapse na donjim motornim neuronima, koji inerviraju mišiće. Slučajno oštećenje motornih područja kore može dovesti do određenih vrsta bolesti motornih neurona. Ova vrsta oštećenja rezultira gubitkom mišićne snage i preciznosti, a ne potpunom paralizom. Veliki mozak djeluje kao centar čulne percepcije, sjećanja, misli i prosuđivanja; također funkcionira i kao centar voljnih motornih aktivnosti
Senzorna obrada
Primarna čulna područja moždane kore primaju i obrađuju vizualne, auditivne, somatosenzorne, gustatorne i olfaktorne informacije. Zajedno s korteksnim područjima, ove regije mozga sinteziraju i analiziraju čulne informacije u percepciji okolnog i unutrašnjeg svijeta.
Ložnice (Primošten)
Ložnice su naseljeno mjesto u sastavu općine Primošten, Šibensko-kninska županija, Republika Hrvatska.
Veliki mozak
Miris
Mirisni bulbus, odgovoran za čulo mirisa, zauzima veliku površinu cerebruma u većini kičmenjaka. Međutim, u ljudi je ovaj dio mozga mnogo manji i leži ispod frontalnog režnja. Olfaktorni senzorni sistem jedinstven je, jer neuroni u mirisnom bulbusu svoje aksone šalju direktno u olfaktorni korteks, a ne prvo u talamus. Oštećenje mirisnog bulbusa rezultira gubitkom osjećanja mirisa.
Ložnice (Primošten)
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazile su se u sastavu stare općine Šibenik. Kao samostalno naseljeno mjesto, Ložnice postoje od popisa 2001. godine. Nastalo je izdvajanjem dijela naselja Ložnice.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Ložnice su imale 44 stanovnika. Za narodnosni sastav 1991. godine pogledati pod Ložnice.
Veliki mozak
Učenje i pamćenje
Izričito ili deklarativno (faktičko) formiranje memorije pripisuje se hipokampusu i pridruženim regijama srednjeg dijela sljepoočnog režnja. Ova asocijacija izvorno je opisana nakon što je pacijentu, poznatom kao HM hirurški uklonjen i lijevi i desni hipokampus radi liječenja hronične epilepsije temporalnih režnjeva. Nakon operacije, HM je imao anterogradnu amneziju ili nemogućnost formiranja novih uspomena.
Implicitno ili proceduralno pamćenje, poput složenog motornog ponašanja, uključuje bazne ganglije.
Gigabajt
Gigabajt (naziv izveden pomoću prefiksa giga) koristi se kao jedinica mjere količine podataka u računarstvu i iznosi jednu milijardu (1.000.000.000) bajtova. Često se označava skraćenicom GB, koju ne treba mješati sa skraćenicom Gb koja se koristi za termin gigabit. Gigabajt se nekada definisao kao 1.073.741.824 (230) bajtova ili 1024 (210) megabajta.
Veliki mozak
Učenje i pamćenje
Kratkoročno ili radno pamćenje uključuje područja asocijacijskog korteksa, posebno dorzolateralnog prefrontalnog kortrksa, kao i hipokampus.
IC 4154
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Gigabajt
Definicija
Postoje dvije u suštini različite definicije veličine gigabajta koje se koriste:
Gigabajti i gigabitovi
U konvencionalnoj upotrebi, jedan bajt čini 8 bitova. Jedan gigabajt je ekvivalentan sa osam gigabitova.
U oblasti računarskih mreža upotrebljavaju se tradicionalne SI jedinice. Proizvođači mrežne opreme kao svoju osnovnu jedinicu mjere uvijek koriste 1 kilobit koji se sastoji od 1000 bitova.
Sežana
mini|280px|Sežana, rimokatolička crkva "Sv. Martin" Sežana je naseljeno mjesto i općina, te službeni grad u Sloveniji, u Obalno-kraškoj regiji.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Sežana je imala 12.894 stanovnika, od čega u samoj Sežani 5.531.
Općina Sežana
Napomena: Nastala iz stare općine Sežana.
Fischerova odbrana
Fischerova odbrana u Kraljevom gambitu jest varijanta šahovskog otvaranja koja počinje potezima:
Iako je potez 3...d6 bio poznat i ranije, nije postao glavna varijanta dok Fischer nije povoljno napisao o njemu u čuvenom članku iz 1961. u prvom izdanju časopisa American Chess Quarterly.
U Enciklopediji šahovskih otvaranja Fischerova odbrana ima kôd C34.
Historija
Nakon što je izgubio partiju u Mar del Plati 1960. od Borisa Spaskog, u kojoj je Spaski igrao Kieseritzkyjev gambit, Fischer je otišao u suzama i brzo se bacio na posao kako bi razvio novu odbranu protiv Kraljevog gambita. U Fischerovom članku iz 1961, "A Bust to the King's Gambit" ("Krah Kraljevog gambita"), ustvrdio je: "Po mom mišljenju, Kraljev gambit je razbijen. Gubi forsirano." Članak je zaključio čuvenom rečenicom: "Naravno, bijeli uvijek može igrati različito, [ali] u tom slučaju samo gubi različito. (Hvala ti, Weavere Adamse!)" Članak je postao slavan.
Fischer je kasnije sam igrao Kraljev gambit s velikim uspjehom, uključujući pobjede u sve tri turnirske partije u kojima ga je igrao. Međutim, igrao je Lovčev gambit (1. e4 e5 2. f4 exf4 3. Lc4) radije nego Gambit kraljevog skakača (3. Sf3), jedinu varijantu koju je analizirao u članku.
Ideje iza otvaranja
Fischer je 3...d6 nazvao "čekajućim potezom visoke klase". Omogućuje crnom da zadrži gambitnog pješaka s ...g5 (osim ako bijeli odmah odigra 4. h4), izbjegavajući istovremeno Kieseritzkyjev gambit (1. e4 e5 2. f4 exf4 3. Sf3 g5 4. h4 g4 5. Se5). Fischer je konstatirao da je 3...g5 "neprecizno jer bijelom daje šanse za remi" nakon 4. h4 g4 5. Se5 Sf6 6. d4 d6 7. Sd3 Sxe4 8. Lxf4 Lg7 9. c3! (poboljšanje u odnosu na 9. Sc3, što je igrao Spaski) De7 10. De2 Lf5 11. Sd2, što, prema Fischerovim riječima, "vodi u završnicu u kojoj je crni pješak viška neutraliziran kontrolom bijelog nad crnim poljima, naročito [nad f4]".
Nakon 1. e4 e5 2. f4 exf4 3. Sf3 d6 najčešći odgovor jest 4. d4. Ako bijeli sada pokuša isforsirati transpozicije u pozicije karakteristične za Beckerovu (3...h6) ili Klasičnu odbranu (3...g5), tada može završiti u teškoćama. Fischer je analizirao 4. d4 g5 5. h4 g4 6. Sg5 f6 7. Sh3 gxh3 8. Dh5+ Kd7 9. Lxf4 De8! 10. Df3 Kd8 "i nakon zamjene pozicija kralja i dame crni lahko dobija".
Drugi popularan potez jest 4. Lc4. Fischer je preporučio 4...h6 kao odgovor, što je nazvao "Odgođenom Berlinskom odbranom". Treći i četvrti potez crnog sprečavaju bijelog f3-skakača da se pomjeri na dva opasna polja, e5 i g5.
Prilično skorija ideja jest 4. d4 g5 5. Sc3. Bijeli namjerava ostaviti lovca na f1 neko vrijeme, igrati poboljšanu verziju Hansteinovog gambita (3...g5 4. Lc4 Lg7 i kasnije g2–g3), te, nakon što primora crnog f-pješaka da se pomakne, razviti damino krilo s Le3, Dd2 i 0-0-0.
Krmpotske Vodice
Krmpotske Vodice su naseljeno mjesto u sastavu grada Novog Vinodolskog, Primorsko-goranska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazile su se u sastavu stare općine Crikvenica.
Stanovništvo
Napomena: ''Iskazuje se kao naselje od 1953. Od 1971. bez stanovnika. Do 1981. iskazivano pod imenom Krmpote Vodice.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Krmpotske Vodice nije imalo stanovnika.
Podkraj (Ravne na Koroškem)
Podkraj je naseljeno mjesto u sastavu općine Ravne na Koroškem, regija Koruška, Slovenija.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Ravne na Koroškem.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Podkraj je imao 85 stanovnika.
Bednjica
Bednjica je naseljeno mjesto u sastavu grada Lepoglave, Varaždinska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazila se u sastavu stare općine Ivanec.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Bednjica je imala 209 stanovnika.
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Bednjica je imalo 216 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Borivoj Galić
Biografija
Borivoj-Boro Galić rođen je u Sarajevu 1938. godine. U rodnom gradu je stekao i osnovno i srednje (gimnazijsko) i visoko obrazovanje (Prirodno-matematički fakultet u Sarajevu). Umro je u Sarajevu, od melanoma, 20. novembra 2017.
Na matičnom fakultetu je i započeo i završio plodnu nastavno-naučnu i naučnoistraživačku karijeru: 1964. godine kao asistent, a zatim docent i profesor. Njegov magistarski i doktorski rad su ga usmjerili u oblast fizičke hemije u kom je ostvario svoj puni radni i profesorski potencijal. Njegov rad je u značajnoj mjeri bio usmjeren na primjenu naučnih pristupa u razvoju industrije. Bosanskohercegovačkom nagradom "27. juli" odlikovan je 1984. godine.
Profesor Galić ostao je istraživački entuzijasta i nakon odlaska u penziju kada započinje i rukovodi istraživanjima bioaktivnosti i potasiumtrioksohidroksitetrafluorotriborata K2(B3O3F4OH), potencijalnog terapeutika za više promjena na koži. Ova istraživanja su od 2011. godine rezultirala brojnim, priznatim bibliografskim jedinicama. Razvio je i originalne procedure za ekstrakciju plemenitih metala (platina, zlato, srebro, rodij) iz sekundarnih sirovina, različite izvorne namjene.
Tokom karijere obnašao je niz različitih rukovodećih funkcija na Prirodno-matematičkom fakultetu Univerziteta u Sarajevu, kao što su Šef Odsjeka za hemiju, prodekan i sl. Od samog osnutka Centra/Instituta za genetičko inženjerstvo i biotehnologiju, profesor Galić je bio saradnik i funkcioner najviših organa, uključujući i Upravni odbor Konzorcija za genetičko inženjerstvo i biotehnologiju. Bio je predsjednik i član Savjeta Centra i Nadzornog odbora Instituta u više mandata te član Naučnog vijeća.
Ledenice (čvor)
Bosna i Hercegovina:
Crna Gora:
Hrvatska:
Primošten Burnji
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazio se u sastavu stare općine Šibenik.
Stanovništvo
Napomena: ''Naziv Primošten Burnji iskazan je prvi put u popisu 1948. kao naziv za Mjesni narodni odbor, a od 1953. kao naselje. Podaci za razdoblje prije 1948. odnose se na pripadajuće dijelove naselja. U 1857., 1869. i 1921. podaci su sadržani u naselju Primošten, kao i dio podataka u 1931.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Primošten Burnji je imalo 688 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Spisak dobitnika Zlatnog ljiljana (Sokolac)
U ovom članku nalazi se spisak dobitnika Zlatnog ljiljana, vojnog odlikovanja Armije RBiH, sa područja općine Sokolac.
Spisak kapitena nogometne reprezentacije Bosne i Hercegovine
Nogometna reprezentacija Bosne i Hercegovine predstavlja Bosnu i Hercegovinu na međunarodnim nogometnim takmičenjima i pod kontrolom je nogometnog saveza Bosne i Hercegovine. Na spisku ispod prikazani su igrači kapiteni nogometne reprezentacije Bosne i Hercegovine.
Stara Cerkev
mini|280px|Stara Cerkev, rimokatolička crkva "Marijino vnebovzetje" Stara Cerkev je naseljeno mjesto u sastavu općine Kočevje, regija Jugoistočna Slovenija, Slovenija.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Stara Cerkev je imala 309 stanovnika.
Ivana Vuleta
Ivana Vuleta (rođ. Španović) srbijanska je atletičarka, koja se takmiči u skoku u dalj, a povremeno je nastupala i u petoboju. Na Svjetskom prvenstvu 2013. u Moskvi osvojila je bronzanu medalju, što je bila i prva medalja za Srbiju na svjetskim prvenstvima. Ovu medalju odbranila je na Svjetskom prvenstvu u Pekingu uz nacionalni rekord 7,01 m. Taj rekord popravila je za 1 cm na prvom mitingu nakon Svjetskog prvenstva 2015, onom u Zürichu. Ima i bronzanu olimpijsku medalju iz Rio de Janeira 2016.
Njena majka Vesna također je bila atletičarka. Ivanin trener bio je Jani Hajdu, a sada je Goran Obradović. Članica je AK Vojvodina iz Novog Sada.
Karijera
Na Svjetskom juniorskom prvenstvu 2006. bila je sedma. Prvu medalju na Svjetskom prvenstvu osvaja 2007. u konkurenciji kadeta. S preskočenih 6,41 m osvojila je srebro. Na Svjetskom juniorskom prvenstvu 2008. pobijedila je skočivši 6,61 m. Učestvovala je i na Olimpijskim igrama 2008. u Pekingu. Nakon dva prestupa u 3. pokušaju skočila je 6,30 m, što nije bilo dovoljno za plasman u finale. U ukupnom plasmanu zauzela je 30. mjesto.
Na Evropskom juniorskom prvenstvu 2009, održanom u Novom Sadu, popravila je lični rekord na 6,71 m, ali joj ni to nije bilo dovoljno za zlato. Bila je druga iza Ruskinje Darje Klišine, koja je postavila novi evropski juniorski rekord: 6,80 m.
Učestvovala je i na Evropskom prvenstvu 2012. u Helsinkiju. Nije se plasirala u finale, a u kvalifikacijama je skočila 6,33 m i zauzela 15. mjesto.
Osim nacionalnih rekorda u skoku u dalj na otvorenom i u dvorani, Španović drži rekord u petoboju i na 60 m. Na Svjetskom prvenstvu 2013, održanom u Moskvi, osvojila je bronzanu medalju s novim ličnim rekordom: 6,82 m. Krajem godine proglašena je sportisticom godine od strane Olimpijskog komiteta Srbije i Udruženja sportskih novinara Srbije, kao i za najbolju atletičarku Balkana.
Na Balkanskom prvenstvu 2014, održanom u Istanbulu, oborila je državni rekord skočivši 6,92 m, što joj je bilo dovoljno za zlatnu medalju.
Na Evropskom dvoranskom prvenstvu 2015. u Pragu osvojila je zlatnu medalju uz rekord.