cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Spisak magistralnih puteva u Bosni i Hercegovini
Oznake od 2014.
Dijelovi magistralnih cesta stare nomenklature, su preimenovani u regionalne ceste, koje su takođe podijeljene u dvije kategorije.
Donja Lomnica (Velika Gorica)
mini|280px|Donja Lomnica, osnovna škola Donja Lomnica je naseljeno mjesto u sastavu grada Velike Gorice, Zagrebačka županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazila se u sastavu stare zagrebačke prigradske općine Velika Gorica.
Stereotip
Stereotip je tuđica (prema francuskom ; od grčkog – stereos = prostorni, trodimenzionalni  + τύπος – tipos = uzorak, obrazac, model), skup sasvim pojednostavnjenih i pretjerano uopćenih osobina koje se pripisuju svim pripadnicima neke društvene skupine, kao što su etnička, rasna,  osobna konstitucijska i druga pripadnost.
Donja Lomnica (Velika Gorica)
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Donja Lomnica je imalo 1.462 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Stereotip
Tako je, naprimjer, rasprostranjena i razmjerno trajno poimanje zajedničkih, češće negativnih nego pozitivnih svojstava društvene skupine  ili pojedinca. Po takvom stereotipu, naprimjer, Japanci su marljivi i precizni, Crnogorci lijeni, Italijani su vatreni ljubavnici; profesori su rastreseni i sitničavi, negroidi muzički i ritmički nadareni i skloni lagodnom životu, crvenokosi ljudi su prgavi, a  prirodno gojazni su flegmatični i veseljaci. Pojednostavnjivanjem složene društvene sredine i kompleksne osobnosti, stereotipi olakšavaju obradu informacija i lakše snalaženje u određenim situacijama. Sljedstveno tome, relativno je raširena pojava da se nedostupne ili nepotpune informacije o svojstvima pojedinih osoba nadoknađuju "poznavanjem" osobina skupine kojoj on pripada.
U širem značenju, pojam stereotip odnosi se i na često ponavljan, neizvoran postupak ili djelo ili "kliše".
Etimologija
Riječ „stereotip“ izmislio je Firmen Didot. Ova riječ je označavala tipografski element koji je korišten prilikom štampe umjesto originala. Američki novinar Valter Lipman spojio je ovu metaforu nazvavši stereotip slikom u našim rukama.
U engleskom jeziku riječ „stereotip“ se prvi put pojavljuje u svom modernom značenju 1850. godine kao imenica, i ima značenje slike (predstave) ovjekovječene bez i jedne izmjene.
IC 4110
IC 4110 je eliptična galaksija koja je udaljena oko 928 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Berenikina kosa. Najveći prečnik je 0,20 (54 hiljade sg) a najmanji 0,2 uglovnih minuta (54 hiljade sg). Prvo otkriće je napravio Charles Joseph Etienne Wolf 27. januara 1904. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Dragnjić
Dragnjić je naseljeno mjesto u općini Glamoč, Bosna i Hercegovina.
Magistralni put M4
Magistralni put M4 je magistralna cesta u Bosni i Hercegovini koji povezuje granični prelaz Novi Grad sa Hrvatskom, Prijedor, Banja Luku, Doboj, Tuzlu i granični prelaz Karakaj, kod Zvornika. Cesta je duga 260km.
Oznaka
Broj 4 magistralne ceste je broj iz nomenklature cesta Jugoslavije iz 1987. godine. Od 15. novembra 2014. godine, odlukom Vlade Federacije Bosne i Hercegovine, dio ove magistralne ceste će se preimenovati u magistralnu cestu M109.
Slike
mini|lijevo|M4 istočno od Tuzle
Perunika
Perunika ili iris (lat. Iris germanica) jeste višegodišnja zeljasta biljka iz porodice sabljarki. Druga imena: bogiša, modra perunika, Marin kmin, hlipavnik. Postoje i druge vrste irisa (Iris florentina, Iris pallida).
mini|lijevo|Perunika mini|lijevo|Pupoljak irisa mini|lijevo|Cvijet irisa mini|lijevo|Barska perunika (Iris pseudacorus)
Karakteristike
Postoje mnoge vrste perunike, a najpoznatija i najraširenija je bogiša. Listovi su sabljasti i uspravni, stabljika je okrugla, a na njenom kraju je cvijet čije boje mogu varirati. Najčešće je modroplav. Na močvarnom tlu uspijeva tzv. barska ili žuta perunika (Iris pseudacorus), koja je otrovna i koju treba izbjegavati. Žutu peruniku ponekad miješaju s iđirotom (Acorus calamus). Cvijet barske perunike je žut, ali odmah po odsijecanju uvehne. Perunika bogiša obično cvjeta od maja do jula. Korijen (rizom) ljekovit je i prikuplja se u augustu i septembru. Ima slab miris na ljubičicu, koji dobija na intenzitetu ako se samelje. Okus je slatkast i pomalo gorak. Najčešće se gaji kao ukrasna biljka, ali može se naći i u prirodi.
Hemijski sastav
Korijen perunike sadrži eterično ulje i masti. U aromatičnoj masi nalazi se keton, koji korijenu daje prijatan miris na ljubičicu. Korijen sadrži i smole, tanine, skrob, šećer, sluz i kristalni glikozid – iridin, koji je najvećim dijelom nosilac ljekovitih svojstava perunike.
Upotreba u medicini
Perunika djeluje kao holagogno sredstvo, depurativ, diuretik i ekspektorant. Indikacije su sljedeće: insuficijencija jetre i žuči. Pomaže kod migrene, problema s menstrualnim ciklusom, upale organa za disanje, problema s probavnim i urinarnim traktom. Perunika je službeno ljekovita biljka prema britanskoj i njemačkoj farmakopeji.
Narodno vjerovanje
Predpostavlja se da je biljka dobila ime po staroslavenskom bogu Perunu i da je bila cijenjena zbog svoje, navodno, magijske moći. Vjerovalo se da korijen perunike čuva od uroka ako se veže za kolijevku ili oko djetetovog vrata.
Zvjerinac
Zvjerinac je naseljeno mjesto u sastavu općine Biskupija, Šibensko-kninska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazio se u sastavu stare općine Knin.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2021. godine, Zvjerinac je imao 53 stanovnika.
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Zvjerinac je imalo 344 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
18. meridijan (istok)
18. istočni meridijan jest meridijan koji je 18 stepeni istočno od nultog. Presijeca Arktički okean, Evropu, Afriku, Atlantski okean, Južni okean i Antarktik. Tvori ortodromu sa 162. zapadnim meridijanom.
Kao i kod svih meridijana, dužina mu je polovina obima Zemlje, tj. 20.003,932 km, a od nultog je udaljen 2.004 km.
Od pola do pola
Počevši od Sjevernog pola i idući pravo prema Južnom, ovaj meridijan prolazi kroz sljedeće lokacije ili vrlo blizu njih: ! scope="col" width="125" | Koordinate ! scope="col" | Država, teritorija ili more ! scope="col" | Napomene ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Arktički okean ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Atlantski okean ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Baltičko more ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Baltičko more ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Sredozemno more ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Sredozemno more ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Atlantski okean ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Atlantski okean ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Južni okean ! scope="row" | Antarktik
Podotočje (čvor)
Hrvatska:
Eurot
210px|mini|Prikaz Eurota Eurot (starogrčki: Εὐρώτας) lik je iz grčke mitologije, opisan kao kralj Lakonije koji je živio u drevno doba.
Otac kralja Eurota bio je kralj Milet, sin Lelega, za kojeg se govorilo da je rođen iz Zemlje. Ipak, djelo Apolodora iz Atine pominje da je Eurot bio sin Lelega i njegove supruge, Kleoharije. Drugi mitovi pominju da je Eurotova majka bila Tajgeta.
Eurot se oženio Kletom, a naslijedio je Mileta na tronu. Kleta je Eurotu rodila kćerke zvane Sparta i Tiasa, no nije mu rodila sina. Čovjek zvan Lakedemon oženio se Spartom, a bio je sin boga Zeusa. Lakedemon je naslijedio Eurota kao kralj te je grad nazvao po Sparti, no grad su zvali i po njemu. Sparta je bila predak heroja Perzeja.
Pauzanije pominje da je Eurot jednu rijeku nazvao po sebi.
Moderni prikaz Eurota nalazi se u Termopilu.
Škopljak
Škopljak (ital. Scopliacco) je naseljeno mjesto u sastavu općine Gračišće, Istarska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazio se u sastavu stare općine Pazin.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Škopljak je imao 54 stanovnika.
Napomena: ''U 1921. i 1931. podaci su sadržani u naselju Gračišće. Od 1880. do 1910. i od 1948. nadalje iskazuje se kao naselje.''
Konsenzusna sekvenca
Konsenzusna sekvenca ili kanonska sekvenca – u molekulskoj biologiji i bioinformatici – je  izračunati redoslijed najčešćih ostataka, bilo nukleotida ili aminokiselina, pronađen na svakom položaju u poravnanju sekvenci. Predstavlja rezultate više poravnavanja sekvenci, u kojima se srodne međusobno uspoređuju i izračunavaju slični sekvencni motivi. Takve informacije su važne pri razmatranju enzima, ovisnih o sekvenci kao što je RNK-polimeraza.
Biološki značaj
Mesto vezanja proteina, predstavljeno konsenzusnom sekvencom, može biti kratka sekvenca nukleotida, koja se nekoliko puta nalazi u genomu i za koju se smatra da ima istu ulogu na svojim različitim lokacijama. Naprimjer, mnogi faktori transkripcije prepoznaju određene obrasce u promotorima gena koje regulišu. Na isti način, restrikcijski enzimi obično imaju palindomne konsenzusne sekvence, obično odgovarajuće mjestu na kojem presijecaju DNK. Transpozoni djeluju na približno isti način prilikom identifikacije ciljnih sekvenci za transpoziciju. Konačno, mjesto prerade (sekvence koje neposredno okružuju granice egzon – intron) također se može smatrati konsenzusnom sekvencom.
Rezultati nogometne reprezentacije Mađarske u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo
Nogometna reprezentacija Mađarske je u svojoj historiji nastupila 15 puta u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo u kojim je uspjela ostvariti tri puta plasman na Evropsko prvenstvo.
Konsenzusna sekvenca
Biološki značaj
Stoga je konsenzusna sekvenca model za pretpostavljeni mesto vezanja DNK: ona se dobija poravnavanjem svih poznatih prajmera određenog mjesta prepoznavanja i definira kao idealizovana sekvenca koja predstavlja dominantnu bazu na svakoj poziciji. Svi stvarni prajmjeri ne bi se trebali razlikovati od konsenzusa više od nekoliko zamjena, ali brojanje neusklađenosti na ovaj način može dovesti do nedosljednosti.
Rezultati nogometne reprezentacije Mađarske u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo
Prvi krug kvalifikacija
Sovjetski savez sveukupni pobjednik rezultatom 4–1.
Preliminarni krug
Mađarska pobjednik sveukupnim rezultatom 4–2.
Prvi krug kvalifikacija
Mađarska sveukupni pobjednik rezultatom 5–4.
Četvrtfinale
Mađarska sveukupni pobjednik rezultatom 5–2.
Sovjetski savez pobjednik sveukupnim rezultatom 3–2.
Mađarska se kvalificirala na Evropsko prvenstvo sveukupnim rezultatom 5–4.
Konsenzusna sekvenca
Analiza sekvence
Razvoj softvera za prepoznavanje uzoraka glavna je tema u genetici, molekulskoj biologiji i bioinformatici. Specifični motivi sekvence mogu funkcionirati kao regulacijska sekvenca koja kontrolira biosintezu ili kao signalne sekvence koji usmjeravaju molekule na određeno mjesto unutar ćelije ili reguliraju njeno sazrijevanje. Budući da je regulatorna funkcija ovih sekvenci važna, smatra se da će se one sačuvati tokom dugih perioda evolucije. U nekimslučajevima se evolucijska povezanost može procijeniti količinom očuvanosti ovih lokusa.
Označavanje
Motivi konzervirane sekvence nazivaju se konsenzusnim sekvencama i pokazuju koji su ostaci konzervirani, a koji su promjenjivi. U sljedećem primjeru sekvence DNK:
U ovom označavanju, A znači da se A uvijek nalazi u tom položaju; [CT] znači C ili T; N označava bilo koju bazu; i {A} znači bilo koju bazu osim A. Y predstavlja bilo koji pirimidin, a R bilo koji purin. U ovom primjeru, oznaka [CT] ne daje nikakve naznake relativne frekvencije C ili T koja se javlja na tom položaju. Alternativni metod predstavljanja konsenzusne sekvence koristi logotipne sekvence. Ovo je grafički prikaz konsenzusne sekvence, u kojem je veličina simbola povezana s učestalošću davanja određenog nukleotida (ili aminokiseline) na određenom položaju. U logotipu sekvence, što je ostatak konzerviraniji, to je veći simbol za taj ostatak; što je rjeđi, manji je simbol. Logotipi sekvenci mogu se generirati pomoću WebLogo, ili prema Gestalt Workbench, javno dostupnom alatu za vizuelizaciju, koji je kreirao Gustavo Glusman iz Institita za sistemsku biologiju (Institute for Systems Biology.
Softver
Bioinformatički alati mogu izračunati i vizuwlizirati konsenzusne sekvence. Primjeri alata su JalView i UGENE.
Čile na Zimskim olimpijskim igrama 1984.
Čile se takmičio na Zimskim olimpijskim igrama 1984 u Sarajevu, Jugoslavija nakon propuštanja Zimskih olimpijskih igara 1980.
Civljane
Civljane su naseljeno mjesto i općina u Hrvatskoj, u Šibensko-kninskoj županiji.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazile su se u sastavu stare općine Knin.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2021. godine, općina Civljane je imala 171 stanovnika, od čega u samim Civljanima 47.
Općina Civljane
Napomena: Nastala iz stare općine Knin.
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Civljane je imalo 819 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Trent (rijeka)
Trent (engleski: River Trent) je treća najduža rijeka Ujedinjenog Kraljevstva. Duga je 298 kilometra i teče kroz centralnu Englesku prema sjeveroistoku. Rijeka zajedno sa rijekom Uz gradi estuar Humber koji se uliva u Sjeverno more ispod Kingston Halla.
Rijeka Trent je u historiji značajno mijenjala tok. Na njoj se ponekad javlja efekat povratnog plimskog talasa.
IC 4111
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Donje Podotočje
Donje Podotočje je naseljeno mjesto u sastavu grada Velike Gorice, Zagrebačka županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazilo se u sastavu stare zagrebačke prigradske općine Velika Gorica.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Donje Podotočje je imalo 375 stanovnika.
Napomena: ''Naselja Donje Podotočje i Gornje Podotočje iskazuju se od 1890. Do 1880. iskazivano je naselje Podotočje. Za to bivše naselje podaci su sadržani u naselju Gornje Podotočje.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Donje Podotočje je imalo 205 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Vicarage Road
Vicarage Road je nogometni stadion koji se nalazi u Watfordu, Engleska. Na njemu domaće utakmice igra nogometni klub Watford. Kapacitet stadiona je 20.877 sjedećih mjesta.
Stadion je otvoren 30. augusta 1992. godine. Klub je prethodno igra na stadionu Cassio Road. Od 1991. do 1994. godine na stadionu je igrao nogometni klub Wealdstone, dok je od 1997. do 2012. na Vicarage Road svoje domaće utakmice igrao ragbi klub Saracens. Vicarage Road je 43. najveći stadion u Engleskoj.
IC 4112
IC 4112 je zvijezda i nalazi se u sazviježđu Lovački psi. Prvo otkriće je napravio Charles Joseph Etienne Wolf 21. marta 1903. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Drenje Šćitarjevsko
Drenje Šćitarjevsko je naseljeno mjesto u sastavu grada Velike Gorice, Zagrebačka županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazilo se u sastavu stare zagrebačke prigradske općine Velika Gorica.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Drenje Šćitarjevsko je imalo 203 stanovnika.
Napomena: ''Do 1900. iskazivano pod imenom Drenje, a od 1910. do 1981. pod imenom Drenje Ščitarjevsko.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Drenje Šćitarjevsko je imalo 193 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Uzvodno i nizvodno (DNK)
U molekulskoj biologiji i genetici, termini i uzvodno i nizvodno  odnose se na relativni položaj genetičkog koda u DNK ili RNK. Svaki lanc nukleinskih kiselina (DNK ili RNK) ima 5' kraj i 3' kraj, tako nazvanih zbog položaja ugljika u prstenu dezoksiriboze (ili riboze). Prema dogovoru, uzvodno i nizvodno se odnose na pravac 5' do 3', u kojem se odvija transkripcija RNK. Uzvodno je prema 5' kraju molekule RNK, a nizvodno prema 3' kraju. Kada se razmatra dvolančana DNK, uzvodno je prema 5' kraju kodirajućeg lanca za dotični gen, a nizvodno prema 3' kraju. Zbog antiparalelne prirode DNK, to znači da je 3' kraj matričnog lanca uzvodno od gena, a 5' kraj nizvodno.
Neki geni na istoj molekuli DNK mogu se transkribirati u suprotnim smjerovima. To znači da se uzvodna i nizvodna područja molekule mogu mijenjati ovisno o tome koji se gen koristi kao referenca.
Alpha Fornacis
Alpha Fornacis (α Fornacis, α For) je prva zvijezda po sjajnosti u sazviježđu Hemijska peć. Ima prividan sjaj oko 3.8.Udaljena je 46 sg. Ubraja se u dvostruke zvijezde.Spada u poddivove spektralne klase F8IV. Ima oko 33% veću masu nego Sunce. Njena starost se procjenjuje na 2.9 milijardi godina. Tradicionalni naziv je Dalim ili samo Fornacis bez oznake.
20. paralela (sjever)
mini|Ovom paralelom ide mali, "vodoravni" dio granice [[Libija|Libije i Sudana.]] 20. sjeverna paralela je paralela koja je 20 stepeni sjeverno od ekvatora. Presijeca Afriku, Aziju, Indijski i Tihi okean, Sjevernu Ameriku i Atlantski okean. Njena ukupna dužina iznosi 37.673 km, što je 94% dužine ekvatora, od kojeg je udaljena 2.212 km, a od Sjevernog pola 7.790 km.
Ova paralela čini mali dio granice Libije i Sudana, a u samom Sudanu njome ide dio granice Sjeverne pokrajine i Sjevernog Darfura.
Na ovoj geografskoj širini jedan stepen geografske dužine iznosi 104,647 km. Sunce je vidljivo 13 sati i 21 minutu tokom dugodnevnice, a 10 sati i 55 minuta tokom kratkodnevnice.
Oko svijeta
Počevši od nultog meridijana i idući u smjeru istoka, 20. sjeverna paralela prolazi kroz sljedeće lokacije ili vrlo blizu njih: ! scope="col" width="125" | Koordinate ! scope="col" | Država, teritorija ili more ! scope="col" | Napomene ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | Dio granice Libije i Sudana ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Crveno more ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Indijski okean ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Indijski okean ! scope="row" | (Burma) ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Južnokinesko more ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Južnokinesko more ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Tihi okean ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Tihi okean ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Meksički zaliv ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Karipsko more ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Karipsko more ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Atlantski okean ! scope="row" | ! scope="row" |
41. paralela (sjever)
41. sjeverna paralela je paralela koja je 41 stepen sjeverno od ekvatora. Presijeca Evropu, Sredozemno more, Aziju, Tihi okean, Sjevernu Ameriku i Atlantski okean.
Na ovoj geografskoj širini Sunce je vidljivo 15 sati i 8 minuta tokom dugodnevnice, a 9 sati i 13 minuta tokom kratkodnevnice.
Oko svijeta
Počevši od nultog meridijana i idući u smjeru istoka, 41. sjeverna paralela prolazi kroz sljedeće lokacije ili vrlo blizu njih: ! scope="col" width="125" | Koordinate ! scope="col" | Država, teritorija ili more ! scope="col" | Napomene ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Sredozemno more ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Sredozemno more ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Sredozemno more ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Jadransko more ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Crno more ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Crno more ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Kaspijsko jezero ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Japansko more ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Tihi okean ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Long Island (kanal) ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Atlantski okean ! scope="row" | ! scope="row" |
Sjedinjene Države
mini|desno|41. paralela čini granicu između nekoliko [[Političke podjele SAD-a|američkih saveznih država.]] U SAD-u ovom paralelom ide južna granica Wyominga (s Utahom i Coloradom) i dio granice između Nebraske i Colorada.
1606. godine engleski kralj Jakov I formirao je koloniju Virginiju. Dao je pravo Londonskoj kompaniji da "napravi svoje plantaže i mjesta za stanovanje na nekom pogodnom i odgovarajućem mjestu između 34. i 41. stepena spomenute geografske širine svuda duž obale Virginije i obala Amerike". Naselje Jamestown osnovano je otprilike u centru te teritorije. Kasniji doseljenici (Očevi hodočasnici) iz Kolonije Plymouth prvobitno su željeli doći do sjevernog dijela teritorije Virginije. Umjesto toga pristali su sjeverno od 41. paralele na rtu Codu, gdje su imali ekskluzivno pravo na zemlju, prema povelji za Koloniju Plymouth.
Kao što je to prvobitno odredio Karlo II 1664, tačka u kojoj 41. paralela siječe rijeku Hudson označava sjeveroistočnu granicu New Jerseyja s New Yorkom. Sjeverna granica New Jerseyja zatim nastavlja prema sjeverozapadu do najistočnije tačke rijeke Delaware.
Kostarika na Zimskim olimpijskim igrama 1984.
Kostarika na zimskim olimpijskim igrama 1984. u Sarajevu, koje su održane od 8. februara do 19. februara 1984, su predstavljala četiri takmičara u tri sportske discipline. Sportisti iz Kostarike učestvuju po drugi put na Zimskim olimpijskim igrama. Na svečanom otvaranju zastavu Kostarike nosio je Mariano Lara.
Sigurd Pettersen
Sigurd Pettersen nekadašnji je norveški skijaš-skakač. Njegov najveći uspjeh u karijeri jest pobjeda na Novogodišnjoj turneji 2003/04, kad je pobijedio na 3 od 4 skakaonice (nije pobijedio samo na Bergiselu u Innsbrucku).
Osvojio je i 2 bronzane medalje u ekipnim skokovima na svjetskim prvenstvima 2003. i 2005, a najbolji pojedinačni rezultat mu je 10. mjesto (2005). Na SP-u u skijaškim letovima 2004. na Letalnici u Planici došao je do zlatne medalje, također u ekipnom takmičenju.
Na Olimpijskim igrama nije imao uspjeha. Najbolji rezultat ostvario je u Torinu 2006, gdje je bio 24. na velikoj skakaonici. U Svjetskom kupu ostvario je 6 pobjeda, uz još 5 plasmana na pobjedničko postolje.
Njegov klub bio je Rollag og Veggli iz Rollaga, a obrazovanje je stekao u Norveškoj školi za sportske nauke.
Dubranec
Dubranec je naseljeno mjesto u sastavu grada Velike Gorice, Zagrebačka županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazio se u sastavu stare zagrebačke prigradske općine Velika Gorica.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Dubranec je imao 349 stanovnika.
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Dubranec je imalo 320 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Bartolomej Stanković
Bartolomej Stanković (Zenica, SR Bosna i Hercegovina, SFRJ, 1988) bosanskohercegovački je pijanist.
Živi u Visokom, profesor je klavira na Muzičkoj akademiji Univerziteta u Istočnom Sarajevu te rukovodilac Katedre za klavir, a do sada je održao više od 60 solističkih koncerata u Bosni i Hercegovini, Hrvatskoj, Italiji i Austriji.
Biografija
Magistrirao je klavir u klasi prof. em. Pavice Gvozdić na Muzičkoj akademiji u Zagrebu 2011. godine te nastavio postdiplomski studij na pijanističkoj akademiji Steinway Academy u Veroni u klasi Federica Gianella, kod kojeg je uspješno završio pijanistički master studij 2012. godine.
Klavir je započeo učiti 1997. godine u klasi prof. Bahrije Šabanović u Školi za osnovno muzičko obrazovanje „Avdo Smajlović“ u Visokom. U Sarajevu je pohađao i 2006. godine završio Srednju muzičku školu u klasi prof. Angeline Bojović-Pap.
U 2010/2011. sezoni bio je umjetnički voditelj Udruge Tilia Lipik. Više puta je nastupio na koncertima ciklusa Virtuoso i koncertima zaklade Musik & Jugend iz Liechtensteina u Zagrebu i drugim gradovima Hrvatske, Slovenije, BiH i Italije. U aprilu 2012. godine za vrijeme studija na Steinway Society akademiji osvojio je Drugu nagradu na Concorso Internazionale „Premio Salieri“ Legnago-Italy.
Nakon debitantskog koncerta u Sarajevu, u sklopu manifestacije Dani Matice hrvatske u Sarajevu 2014. održao je koncert “Balade i Sonate” na kojem je pored djela W.A.Mozarta, F.Chopina, F.Liszta i S.Prokofjeva izveo i Baladu hrvatskog kompozitora Blagoja Berse te Sonatu bh. kompozitora Asima Horozića.
Spisak Svjetske baštine u Turskoj
UNESCO (eng.: United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization; bos.: Organizacija Ujedinjenih naroda za obrazovanje, nauku i kulturu) je organizacija u sastavu Ujedinjenih nacija, osnovana 16. novembra 1945. godine. Svjetska baština je organizacija u sklopu UNESCO-a koja se sastoji od Svjetske kulturne baštine i Svjetske prirodne baštine. Trenutno se na spisku Svjetske baštine nalazi 1.052 spomenika kulture uključujući kulturnu i prirodnu baštinu koji se nalaze u 165 država članica UNESCO-a.
Turska je konvenciju prihvatila 16. marta 1983. godine, čime su njena historijska mjesta stekla uslove da budu uvrštavanje na spisak. 2018. godine u Turskoj je bilo 18 mjesta svjetske baštine, uključujući 16 kulturnih i 2 mješovita područja.
Prva tri lokaliteta u Turskoj, Velika džamija i bolnica u Divriğiju, Historijska područja Istanbula i Nacionalni park Göreme te kamenjari Kapadokije, uvrštena su na spisak na 9. zasjedanju Komiteta za svjetsku baštinu, održanom u Parizu 1985. Najnovija mjesta uvrštena na ovaj spisak su Afrodizija koja je na spisak svjetske baštine dodana 2017. godine i Göbekli Tepe 2018. godine.
Vipolže
Vipolže su naseljeno mjesto u sastavu općine Brda, regija Goriška, Slovenija.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazile su se u sastavu stare općine Nova Gorica.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Vipolže su imale 457 stanovnika.
Klokoč (čvor)
Hrvatska:
Gornja Lomnica
Srbija:
Klokoč (čvor)
Slovačka:
Stari grad Klobuk
Stari grad Klobuk se nalazi na koti 956, na kosom platou Mirotinskih greda, 582 m iznad naselja Aranđelova i doline rječice Sušice ispod strmih stijena - na jugu, i naselja Klobuk uz put za Nikšić-na sjeveru.
Konstantin VII Porfirogenet u djelu De administrando imperio polovinom 10. vijeka navodi u oblasti Travunije  grad tòOrmóς u župi Vrm. Od kraja 12. vijeka trebinjska oblast je u posjedu Nemanjića do 1377. godine kada je došla u sastav bosanske srednjovjekovne države. Najprije je bila u posjedu Sankovića, od 1395. do 1442. godine u posjedu Pavlovića. Kolobuk se pominje u jednom dokumentu iz maja 1428. U srednjem vijeku imao je podgrađe Podklobuk, na kojem se organizovala i održavala trgovina i život ljudi. Klobuk se pominje u jednoj tužbi iz početka maja 1428. godine. Tužba se odnosi na Petusina Poznanovića. Od 1438. godine u posjedu je Stjepana Vukčića Kosače.
Osmanlije su zauzeli Klobuk u periodu između 1466 – 1477. U župi Vrm je 1472. zabilježen jedan džemat Vlaha. Nahija je pripadala Hercegovačkom sandžaku.
Važnost Klobuka je porasla početkom 18. vijeka. Osmanlije su Karlovačkim mirom 1699. godine izgubili primorske gradove Novi i Risan. U novonastaloj situaciji Klobuk je postao najisturenija tačka ovog dijela osmanlijske teritorije prema Veneciji i Crnoj Gori. Tada je pripadao kadiluku Nova Bekija. Popravka tvrđave je 1713. povjerena njegovom kapetanu Muratu, koji je zatražio majstore (meštre od klačine i argate) iz Dubrovnika. Od 18.vijeka gubi se ime Vrm, a javlja se novi naziv Korjenići. Poslije pada Risna muslimansko stanovništvo se naselilo u Korjeniće, u neposrednoj blizini Lastve. Klobučka kapetanija je osnovana između 1699. i 1703. godine. Od početka 18. vijeka u tvrđavi Klobuk je bilo sjedište kapetana, dizdara, aga, ćehaja (prvi saradnik, pomoćnik i zastupnik raznih osmanskih organa i funkcionera) i nefera (plaćeni vojnici u tvrđavi).
Požunskim mirom 1805. godine, za vrijeme napoleonskih ratova dobila je Francuska Dalmaciju. Tada Rusi i Crnogorci opsjedaju grad. Prema francuskim izvorima borbe oko opkoljenog Klobuka su se vodile od 7. do 16. 07. 1807. godine. Opsjednutim braniocima došli su u pomoć hercegovački velikaši s Ali-agom Dedićem i francuske trupe iz Dubrovnika pod komandom generala Lonea i razbili opsadu.
U prvoj polovini 19. vijeka česti su bili sukobi između hercegovačkog vezira Ali-paše Rizvanbegovića i Crnogoraca. Klobuk je bio 1858. godine, poslije grahovske bitke, opsednut trupama iz Crne Gore. Osmanske vlasti su 1866. godine dale sagraditi karaulu Aziziju. Od tada pa do 1878. godine u Klobuku je bio manji odred redovne osmanlijske vojske, koja se povukla uoči austrougarske okupacije. U Klobuk su ušli Korjenići i pružili posljednji otpor austrijskim trupama u septembru 1878. godine. Austrijska vojska je od 10. do 20. 09. 1878. gađala klobučki grad i potpuno ga razorila.
Značaj Klobuka je bio i u tome što je to bila pogranična tvrđava čije su trupe sprečavale šverc robe u oba pravca na relaciji primorje-Bosna i Hercegovina.
Početkom 21. vijeka zidovi utvrđenja i objekata unutar njega su dosta ruševni.
Kujušići
Kujušići je naseljeno mjesto u sastavu općine Fojnica, Bosna i Hercegovina.
Kestenovac (Vojnić)
Kestenovac je naseljeno mjesto u sastavu općine Vojnić, Karlovačka županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazio se u sastavu stare općine Vojnić.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Kestenovac je imao 10 stanovnika.
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Kestenovac je imalo 79 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
ATP Halle
ATP Halle ili Noventi Open profesionalni je muški teniski turnir koji se igra na travi. Od 2015. spada u kategoriju ATP 500 (pobjednik dobija 500 bodova na ATP-ovoj rang-listi; prethodno je bio u kategoriji ATP 250). Održava se svakog juna u OWL-Areni i služi kao priprema za Wimbledon.
Pojedinačno
mini|[[Roger Federer osvojio je deset titula u Halleu (2003–2006, 2008, 2013–2015, 2017), od toga triput bez izgubljenog seta tokom cijelog turnira (2004, 2008, 2017).]]
Parovi
mini|[[Jonas Björkman (desno; ovdje s pobjednikom iz 2003, Toddom Woodbridgeom) dijeli rekord s tri finala u Halleu (1999, 2002–2003), osvojivši titulu dvaput (1999, 2003).]]
Cetina (čvor)
Hrvatska:
Ericaceae
Ericaceae  ili vrijeskovi su porodica cvjetnica, koje  najčešće rastu  u  kiselim i neplodnim  uvjetima staništa. Porodica je velika, s otprilike 4.000 vrsta u preko 126 rodova, što je, po brojnosti vrsta, čini 14. porodicom cvjetajućih biljaka. Od mnogih ekonomski važnih članova Ericaceae  najpoznatiji su  brusnica, borovnica, sjevernoamerička  borovnica, rododendron,  uključujući i azaleje i razne općepoznate  vrištine, kao što su  Erica, Cassiope, Daboecia i  Calluna ,  naprimjer.
Opis
mini|200px|[[Cvijetni dijagram roda Vaccinium]]
Osnobni hromosomski broj je: n = 6, 8, 11, 13, 19 i 23.
Distribucija i ekologija
Ericaceae su rasprostranjene skoro širom svijeta. Nema ih na kontinentalnom dijelu  Antarktika, dijelovima visokog  Arktika, centralnog Grenlanda, sjevernim i centralnim područjima Australije  i  većem  dijelu nizijske tropske i neotropske oblasti. Porodica je u velikoj mjeri sastoji od biljaka nije mogu tolerirati kisele, neplodne uvjete. Kao i druge biljke koje su tolerantne na stres, mnoga Ericaceae, na korijenju,  imaju mikorizne [[gljive, koje pomažu u crpljenju hranjivih tvari iz neplodnih zemljišta, kao i zimzeleno lišće – u očuvanju apsorbiranih  hranjivih  tvari. Ova osobina nije pronađen kod  Clethraceae i Cyrillaceae, dvije porodice koje su najuže povezane sa Ericaceae.
Većina vrijeskova (isključujući i Monotropoideae i neke Styphelioideae) imaju prepoznatljivu akumulaciju erikoidne mikorize, u kojoj gljiva raste u i oko korijena i osigurava biljkama  nutrijente. Pyroloideae su miksotrofi i šećer  dobijaju  iz mikorize, kao i hranjive tvari.
Taksonomija
Za opisivanje slične porodice, Adanson koristi termin Vaccinia (borovnice), ali  je Jussieu prvi koristio termin Ericaceae. Ime dolazi od tipskog roda  Erica , koja se pojavljuje u biti izvedena iz grčke riječi ereike. Tačno značenje je teško protumačiti, ali prema nekim izvorima  znači  nešto kao vrijesak. Naziv se možda neformalno koristi za biljke prije Linneovogvremena, a jednostavno je formaliziran kada Linnaeus ponovo opisao rod Erica u 1753., a zatim kada  je Jussieu opisao  Ericaceae u 1789. Historijski gledano, Ericaceae uključuju potporodice i plemena. Godine 1971., Stevens, koji je prkazao prošlost porodice, od 1876., a u nekim slučajevima od 1839. priznao je šest potporodica (Rhododendroideae, Ericoideae, Vaccinioideae, Pyroloideae, Monotropoideae  i Wittsteinioideae), te dalje,  četiri potfamilije  podijelio  u plemena. U Rhododendroideae je svrstao  sedam plemena (Bejarieae, Rhodoreae, Cladothamneae, Epigaeae, Phyllodoceae i Diplarcheae). U plemenu Rhodoreae, opisano je pet rodova: Rhododendron L. (uključujući Azalea L. pro parte), Therorhodion mali Ledum  L. Tsusiophyllum  Max. Menziesia  J. E. Smith, thatwere kraju prenosi u  Rhododendron , skupa s Dipl Ark iz mono generičke pleme Diplarcheae. Sistematsko istraživanje 2002. godine je rezultiralo uključivanjem ranije priznatih porodica Empetraceae, Epacridaceae, Monotropaceae, Prionotaceae i Pyrolaceae u Ericaceae, što je zasnovano na kombinaciji molekulskih, morfoloških, anatomskih i embriološka podataka, analiziranih unutar odgovarajućeg  filogenetskog okvira. Ovaj potez je značajno povećao morfološki i geografski opseg nalaza unutar grupe. Jedna od mogućih klasifikacija rezultirajuće porodice uključuje 9 potporodica, 126 rodova i oko 4.000 vrsta:
Lastovska bitka
mini|290px|Ostrvo [[Lastovo (na karti centralne i južne Dalmacije) u periodu prije bitke bilo je u sastavu bizantske Teme Dalmacije, koja je za vladavine Stjepana Držislava bila pod upravom hrvatskog kralja]] Lastovska bitka je bio oružani konflikt između stanovnika ostrva Lastovo i pomorskih snaga Mletačke Republike koji se dogodio u proljeće 1000. godine. Mlečani su izvršili opsadu utvrđenog naselja na ostrvu, probili liniju odbrane i zauzeli naselje. Živote preživjelih stanovnika su poštedjeli, ali su razorili gradske zidine, a samo naselje zapalili. Cijelo su ostrvo na kraći period priključili svojoj državi.
Bitka je rezultat sticaja okolnosti koje su nastale krajem 10. vijeka na području oko Jadranskog mora. Na tron mletačkog dužda došao je 991. godine Petar II Orseolo, koji je odlučio da prestane da plaća godišnji danak Hrvatima za slobodan prolaz svojih lađa u Jadranu. U to je vrijeme (oko 997.) umro hrvatski kralj Stjepan Držislav, a Orseolo je pripremio svoje pomorske snage za zauzimanje hrvatske teritorije uz more koja je do tada bila u sastavu bizantijske Teme Dalmacije i kojom je po ovlašćenju bizantijskog cara upravljao hrvatski kralj.
Istovremeno je, na samom kraju 10. vijeka, nastala i dinastička kriza u Hrvatskoj, jer su dva mlađa sina kralja Držislava, Krešimir i Gojslav, osporili najstarijemu Svetoslavu pravo na hrvatsku krunu, pa je došlo do borbe za prijestolje. Time je odbrana kraljevstva bila znatno oslabljena. Svetoslav je borbu izgubio i sklonio se u Mletačkoj Republici.
Mlečani su odlučili da iskoriste šansu i poslali svoju flotu prema jugoistoku. Pošto je u mnogim jadranskim priobalnim i ostrvskim gradovima velik dio stanovništva bio romanskog porijekla, dolazak mletačke flote na čelu sa duždom i preuzimanje uprave nad pojedinim gradovima tekao je uglavnom bez većih incidenata. Ipak, ostrvske gradove Vis, Hvar i Korčulu Orseolo je zauzeo uz određen otpor, koji je negdje bio veći, a negdje manji. Najveći otpor bio je na Lastovu.
Tačan datum bitke za Lastovo nije poznat. Iz zapisa mletačkog ljetopisca i duždevog sekretara Ivana Đakona saznaje se da je prije odlaska duždeve flote prema hrvatskoj obali u Veneciji 9. maja 1000. upriličena svečana proslava blagdana Spasovdana. Sljedeći dan je dužd Orseolo bio kod patrijarha u nedalekom Gradu, a 11. maja isplovio sa svojom flotom prema jugu. Kad su stigli do Lastova, Lastovljani su Mlečane dočekali negostoljubivo, iza odbrambenih zidina svog naselja, davši time do znanja Mlečanima da će pružiti otpor. Ovi su zatim opkolili naselje, te nakon poziva na predaju, koji nije prihvaćen, napali njegova ulazna vrata, kao i kule koje su ga okruživale. Uspjeli su osvojiti kulu u kojoj su stanovnici imali cisternu sa zalihama pitke vode, što je bio velik gubitak za stanovnike. Bitka je ubrzo završila, a preživjeli Lastovljani bili su prisiljeni položiti oružje.
Petar II Orseolo je pobjedom u bitki podvrgnuo Lastovo pod svoju vlast. Potom je sa svojom flotom otplovio dalje na jugoistok, u pravcu Dubrovnika, gdje ga je dočekala dubrovačka vlastela i iskazala mu lojalnost. Zatim se vratio u Veneciju i tituli dužda pridodao titulu dux Dalmatiae (vojvoda Dalmacije).
Mlečani su zadržali vlast na sjeveroistočnoj obali Jadrana, pa tako i na Lastovu, i za vrijeme Petrova sina i nasljednika Otona Orseola, koji je vladao do 1026. godine. Hrvatski kralj Stjepan I je, koristeći mletačke probleme i smrt bizantijskog cara Bazilija II, vratio dijelove Dalmacije pod svoju vlast. Za vrijeme Stjepanova sina Petra Krešimira IV (vladao 1058-1074.), koji je imao titulu “kralja Hrvatske i Dalmacije”, Lastovo je bilo u sastavu Hrvatske. Sredinom 13. vijeka, tačnije 1252. godine, stanovnici Lastova su odlučili da svoje ostrvo priključe Dubrovačkoj komuni (koja je kasnije postala Dubrovačka Republika), i nikada više nisu došli pod vlast Mlečana.
FC Flora
FC Flora Tallinn, poznata i kao Flora Tallinn ili jednostavije Flora je profesionalni nogometni klub iz Tallinna, Estonija. Takmiči se u prvoj nogometnoj ligi Estonije.
Historija
Klub je osnovan 1990. godine. Bio je jedan od snovača prve lige Estonije. Prvu sezonu samostalne estonske lige završava na četvrtom mjestu. Do prve titule dolazi u sezoni 1993/94. Nakon toga osvaja još deset trofeja nacionalne lige. U sezoni 1994/95. osvaja prvi trofej kupa Estonije, dok je prvi put superkup osvojio 1998. godine. Debitantski nastup u evropskim takmičenjima ostvaruje u sezoni 1994/95. kada je u okviru Kupa UEFA igrao protiv danskog Odensea.
Trenutni sastav
''Posljednja izmjena: 5. juli 2020.''
81. paralela (sjever)
81. sjeverna paralela je paralela koja je 81 stepen sjeverno od ekvatora, u Arktiku. Presijeca Atlantski okean, Arktički okean, Evropu, Aziju i Sjevernu Ameriku.
Oko svijeta
Počevši od nultog meridijana i idući u smjeru istoka, 81. sjeverna paralela prolazi kroz sljedeće lokacije ili vrlo blizu njih: ! scope="col" width="125" | Koordinate ! scope="col" | Država, teritorija ili more ! scope="col" | Napomene ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Atlantski okean ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Arktički okean ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Arktički okean ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Arktički okean ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Karsko more ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Arktički okean ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Nansenov kanal ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Naresov prolaz ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Atlantski okean
Bastajski Brđani
Bastajski Brđani su naseljeno mjesto u sastavu općine Đulovac, Bjelovarsko-bilogorska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazili su se u sastavu stare općine Daruvar.
Cetina (Civljane)
Cetina je naseljeno mjesto u sastavu općine Civljane, Šibensko-kninska županija, Republika Hrvatska.
Lopar (Fojnica)
Lopar je naseljeno mjesto u sastavu općine Fojnica, Bosna i Hercegovina.
Cetina (Civljane)
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazila se u sastavu stare općine Knin.
Bastajski Brđani
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Bastajski Brđani nisu imali stanovnika.
Cetina (Civljane)
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2021. godine, Cetina je imala 124 stanovnika.
Bastajski Brđani
Stanovništvo
Napomena: ''Do 1900. iskazivano pod imenom Brđani, a od 1910. do 1981. Brđani Bastajski.''
Cetina (Civljane)
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Cetina je imalo 853 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Bastajski Brđani
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Bastajski Brđani je imalo 86 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Vitovlje
Bosna i Hercegovina:
Slovenija:
Gornja Lomnica (Velika Gorica)
Gornja Lomnica je naseljeno mjesto u sastavu grada Velike Gorice, Zagrebačka županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazila se u sastavu stare zagrebačke prigradske općine Velika Gorica.
Vedrijan
Vedrijan je naseljeno mjesto u sastavu općine Brda, regija Goriška, Slovenija.
Gornja Lomnica (Velika Gorica)
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Gornja Lomnica je imala 580 stanovnika.
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Gornja Lomnica je imalo 309 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Vedrijan
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Nova Gorica.
Višnjevik
Višnjevik je naseljeno mjesto u sastavu općine Brda, regija Goriška, Slovenija.
Vedrijan
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Vedrijan je imao 182 stanovnika.
Višnjevik
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Nova Gorica.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Višnjevik je imao 149 stanovnika.
Đulovac
Đulovac (njem. Wercke) je naseljeno mjesto i općina u Hrvatskoj, u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazio se u sastavu stare općine Daruvar.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Đulovac je imala 3.245 stanovnika, od čega u samom Đulovcu 957.
Općina Đulovac
Napomena: ''Nastala iz stare općine Daruvar. U 1869. sadrži dio podataka općine Končanica.''
Đulovac (naseljeno mjesto)
Napomena: ''U 1991. povećano pripajanjem naselja Krivaja Naseobina koje je te godine prestalo postojati i za koje sadrži podatke od 1890. do 1981. Iskazuje se kao naselje od 1869. Do 1921. iskazivano pod imenom Đulaves, a od 1931. do 1991. pod imenom Miokovićevo.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Đulovac je imalo 646 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Kostanjica
Crna Gora:
Hrvatska:
Hronologija historije islama
Hronologija historije islama obuhvata slijed događaja koji su se počeli odvijati od rođenja i života poslanika Muhammeda a traju i danas. S obzirom na vremenski period i važnosti događaja i osoba koje su, u velikoj mjeri oblikovali svijet, ova hronologija je podijeljena na više samostalnih dijelova.
Klokoč (Vojnić)
Klokoč je naseljeno mjesto u sastavu općine Vojnić, Karlovačka županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazio se u sastavu stare općine Vojnić.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Klokoč je imao 64 stanovnika.
Batinjani
Hrvatska:
Slavenska imena mjeseci
Za razliku od jezika Zapadne Evrope koji koriste nazive mjeseci latinskog porijekla, u mnogim slavenskim jezicima nazivi mjeseci imaju slavensko porijeklo. Međutim, imena mjeseci u slavenskim jezicima ne pišu se isto, a u nekim jezicima su čak nazivi mjeseca pomaknuti za jedan u unaprijed.
Ukrajinski, bjeloruski, poljski, češki i hrvatski jezici koriste slavenske nazive.
Bugarski, makedonski i slovenski jezik u osnovi koriste međunarodne (latinske) nazive, iako (u svojstvu zastarjelih) koriste se i slavenski.
Gornjolužički jezik ima vlastite nazive, različite od slavenskih, ali preovladava upotreba međunarodnih, latinskih naziva.
Službeno se ne upotrebljavaju slavenski nazivi mjeseci u srpskom, ruskom i slovačkom jeziku.
U litvanskom jeziku sačuvali su se baltijski nazivi mjeseci. Dio tih naziva se često podudara sa slavenskim.
Sven Hannawald
Lični podaci
Rođen je u Erlabrunnu, a odrastao u obližnjem gradu Johanngeorgenstadtu. U dobi od 12 godina upućen je u specijalnu školu za mlade sportiste u Klingenthalu, te se njegova porodica 1991. preselila u to mjesto.
Karijera
Svoju avanturu sa skokovima počeo je u dobi od sedam godina. Prvi ozbiljni uspjeh ostvario je 1992. kad je zauzeo treće mjesto na Svjetskom juniorskom prvenstvu u finskom Vuokattiju.
Antonci (Grožnjan)
Antonci (ital. Antonzi) su naseljeno mjesto u sastavu općine Grožnjan, Istarska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazili su se u sastavu stare općine Buje.
Sven Hannawald
Prvi nastupi u Svjetskom kupu
U sezoni 1992/93. debitirao je u Svjetskom kupu. Njegov prvi skok u tom takmičenju dogodio se 6. decembra 1992. u švedskom Falunu, a završio je na 50. mjestu. Kroz sezonu je polahko napredovao, te 1. januara 1993. osvaja 36. mjesto u Garmisch-Partenkirchenu, što mu je dotad bio najbolji plasman. Sljedeće sezone osvaja prve bodove nakon što je zauzeo 29. mjesto u Oberstdorfu 30. decembra 1993. Prvi plasman među 15 najboljih ostvario je 14. januara 1995. u Engelbergu, kad je zauzeo 14. mjesto. Sezonu 1994/95. završio je na 63. mjestu.
Antonci (Grožnjan)
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Antonci su imali 62 stanovnika.
Napomena: ''U 1857., 1869, 1921. 1931. podaci su sadržani u naselju Završje, kao i dio podataka od 1890. do 1910. Od 1880. do 1910. iskazivano kao dio naselja.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Antonci je imalo 73 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava: