cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ana Karenjina
Središnja tema romana je preljub Ane Karenjine, zbog čega se ona preoblikuje iz izuzetne i ponosne žene u izopćenicu iz društva. Usporedo kao komentar ove veze pratimo u knjizi razvoj veze Kiti i Levina. Kiti koja je razočarana nakon plesa, nadajući se sve vrijeme bračnoj ponudi grofa Vronskog, razboljeva se. Odbila je prošnju Levina, a sad uviđa da ju Vronski ne namjerava oženiti. Liječnici njezinoj emotivno iscrpljenoj duši nalažu putovanje u inozemstvo. U lječilištu u Njemačkoj ona se sasvim oporavlja od ljubavnih boli i zaboravlja na Vronskog. Kad ju Levin ponovo prosi, ona prihvaća i oni se vjenčaju. Njihov je brak vrlo zreo, postojan i lijep. Ona rađa sina Dimitrija i to ima donosi ispunjenje, onu potpunu dimenziju za uživanje sreće. Kiti pokazuje svoju snagu i kvalitete njegujući umirućeg Levinovog brata Nikolaja. Levin je ideološki zamišljen Tolstojev pogled na svijet oko sebe. I kroz njega će Tolstoj najplastičnije iznijeti svoja shvaćanja i misli. Poslije vjenčanja on se traži, pokušava usmjeriti svoje etičke stavove, u duši skeptik on romanom doživljava probrazbu i izranja kao nadahnuti vjernik. Vjera u Boga je općenita nije određena pravoslavljem. Levin ovdje kroz vjeru doživljava pomirbu sa samim sobom, pronalazi smisao i značenje života. Slično otkrivenje imao je i Raskoljnikov u zločinu i kazni. Iz ovog proizlazi obilježje ruske književnosti tog doba koja preoblike likova u smislu pronalaženja i shvaćanja života pronalazi u vjerskom elementu.
Popis stanovništva u Bosni i Hercegovini 1961.
Treći po redu popis stanovništva u SFRJ objavljen je 30. marta 1961. godine. Učinjen osam godina nakon prijašnjeg, ovaj popis je donio značajne promjene. Ukinuta je podjela na kotare, i uvedena podijela na okruge. Umjesto dotadašnjih 66 kotara, ustanovljeno je 12 okruga koji su bili podijeljeni na 122 općine. Ova podjela će uz neke manje promjene potrajati do danas, s mnogim općinama koje još uvijek imaju granice povučene 1961. Druga značajna promjena je ta, da je uvedena kategorija Muslimana kao etničke pripadnosti, iako se dio današnjih Bošnjaka još uvijek izjašnjavao kao neopredijeljeni Jugoslaveni.
Rezultati
Po popisu stanovništva na površini od 51.197 km2 1961. godine u BiH živjelo je 3.277.948 stanovnika.
Ukupni rezultati po nacionalnoj osnovi
1 ''Pri popisu stanovništva 1961. godine nije postojala mogućnost izjašnjavanja kao Bošnjak.'' 2 ''Pri popisu stanovništva 1961. godine Rusini i Ukrajinci iskazivani su zajedno.''
IC 240
IC 240 je grupa zvijezda i nalazi se u sazviježđu Perzej. Prvo otkriće je napravio Guillaume Bigourdan 9. decembra 1890. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Oblasni gospodar
Oblasni gospodar je bio naziv za predstavnika i vlasnika oblasti u Srbiji poslije raspada Srpskog carstva. Oblasni gospodar nije savremena titula ni u srednjovjekovnoj Srbiji, već historiografsko i literaturno imenovanje vlasnika većih posjeda (oblasti) poslije raspada Srpskog carstva 1371. Oblasni gospodari u Srbiji bili su neovisni jedni od drugih. Imali su svoje zatvorene ekonomske cjeline, hijerarhije i bili su bez centralne vlasti koja bi ih ujedinjavala.
Historiografska i literaturna inercija u definiciji krupnog vlastelina prenijela je pojam oblasnog gospodara i na prikaz historije srednjovjekovne Bosne. U Bosni su krupni magnati, velikaši bili u drugačijoj razvojnoj poziciji i egzistenciji. Oni su svoju poziciju velmoža izgradili uz egzistenciju centralne kraljevske vlasti, dinastije i krune koju su podržavali, sabora (stanka) u kojem su predstavljali većinu i kojim su kontrolirali, birali i smjenjivali vladara kao oličenje centralne vlasti. Velmože su u Bosni stjecale regalna prava vladara ali su instituciju centralne vlasti podržavali radi vlastite egzistencije i dostignute izgrađenosti. Vladar, dinastija, kruna i stanak su im bili zaštitni znak dostignute izgrađenosti.
Župa (srednji vijek)
Župa je administrativna cjelina u srednjovjekovnoj Bosni. Župa predstavlja prirodnim granicama zaokruženu cjelinu u kojoj je stvorena društvena organizacija ljudi. Ekonomski faktor podrazumijevao je da ta cjelina ima dovoljno izvora za preživljavanje (šume, pašnjaci, obradiva zemlja, voda). Sastojala se od općina koje su u jednom rodu imale svoje predvodnike.
Župa je imala svoj centar u najvećem naselju koje je imalo vojni karakter zaštite čitavog područja župe. Na čelu župe je župan. Župe u srednjovjekovnoj Bosni nose nazive po prirodnim obilježjima područja na kojem su nastajale, najčešće rijeka (Lašva, Lepenica, Trstivnica, Sana, Neretva, Prača i dr.), ali i drugih prirodnih i društvenih obilježja i karakteristika (Brod, Trebotić, Bišće, Broćno, Dabar, Luka, Dubrave, Velika (Veljaci), Popovo, Nevesinje).
Čitav prostor srednjovjekovne Bosne je bio sastavljen od župa. Njihov obim se mijenjao, manje su ulazile u sastav većih, ili su se veće cijepale na veći broj manjih. U 15. vijeku prati se pojava cijepanja i nestajanja stare županske organizacije. Očito je da ih teritorije bosanskih velmoža nisu više trebale u starom svojstvu.
Zastava Gvineje Bisau
mini|200px|Zastava Gvineje Bisau
Zastava Gvineje Bisau je usvojena 1973. kada je zemlja stekla nezavisnost od Portugala.
Amstetten (okrug)
Okrug Amstetten nalazi se u zapadnom dijelu austrijske savezne pokrajine Donje Austrije.
Upravna podjela
mini|400px|Općine u okrugu Amstetten Okrug se sastoji od ukupno 34 općine. Od toga su tri grada i 17 općina sa statusom Markt. Broj stanovnika u pojedinoj općini nalazi se u zagradi.
Zastava Gvatemale
mini|Zastava Gantemale mini|Civilna zastava Gavtemale
Zastava Gvatemale je podjeljena na tri vertikalna dijela nebesko plave i bijele boje. Bijela pruga između dvije plave odražava činjenicu da se Gvatemala nalazi između dva okena, Pacifika i Atlanskog okeana. Bijela je također simbol čistoće.
Zastava potiče od zastave Ujedinjenih provincija Centrlane Amerike koja se sastojala od horizontalnih puga plave boje.
U centru Zastave se nalazi Grb Gvatemale na kojem se nalazi prelijepa nacionalna ptica dugorepi kvecal kao simbol slobode. Osim toga na grbu vidimo i pergament sa datumom 15. septembar 1821 kada je ova zemlja dobila nezavisnost od Španije. Ukrštene puške su simbol spremnosti ove zemlje da se brani silom ako je to potrebno, kruna je simbol pobjede a ukršteni mačevi simbol časti.
Ova se zastava koristi od 1871.
Geografija Hrvatske
Plodna Panonska nizija pruža bogatstvo i mogućnosti za razvoj poljoprivrede, dok jadranska obala omogućuje razvitak ribarstva, brodogradnje, a posebno turizma. Gorska Hrvatska nema toliko razvijene mogućnosti poput nizijske ili primorske Hrvatske, ali u posljednje vrijeme se tamo razvija zimski i seoski turizam. Najviša planina koja dijelom čini prirodnu granicu sa Bosnom i Hercegovinom jeste Dinara sa istoimenim najvišim vrhom od 1831 m.
Hrvatska graniči sa Bosnom i Hercegovinom, Mađarskom, Slovenijom te Srbijom i Crnom Gorom. Hrvatska je politički podijeljena na 21 županiju (uključujući Grad Zagreb sa istim statusom) čije granice slijede kulturno i geografski. Historijskih regija, koje čine Hrvatsku, ima nekoliko, ali se značenjem ističu Slavonija, sjevero-zapadna Hrvatska, Istra i Dalmacija.
Bisera Alikadić
Bisera Alikadić je savremena bosanska pjesnikinja, rođena 8. februara 1939. godine u Podhumu kod Livna.
Geografija Hrvatske
Položaj
Hrvatska se nalazi na sjevernoj zemljinoj polulopti između 42° 23′ i 46° 33′ sjeverne geografske širine, te 13° 30′ i 19° 27′ istočne geografske dužine. Hrvatska sa površinom od 56.542 km2 pripada donjem dijelu ljestvice srednje velikih država Evrope, tj. u svijetu se nalazi na 124. mjestu. Udaljenost od Štrigove (krajnje sjeverne tačke) do hrta Oštro (krajnje južne tačke na kopnu) iznosi 490 kilometara, a od Savudrije (krajnje zapadne tačke) do Iloka (krajnje istočne tačke) iznosi 464 kilometara. Krajnja južna tačka Hrvatske je ostrvo Galijula.
Bisera Alikadić
Biografija
U književnosti jugoistočne Evrope Bisera Alikadić se javlja tokom sedamdesetih godina. Njen književni izraz zasniva se na konceptima moderne poezije i ne robuje klasičnoj bosanskoj književnoj tradiciji. Stih je uglavnom slobodan, a rima gotovo nezastupljena, tek u svrhu podešavanja cjelokupne melodije pjesme. Teme o kojima Bisera Alikadić najčešće piše su žena i samoća u velikom gradu. Njena poezija obiluje posebnim urbanim ugođajem, u kojima se skriva i određena kriza identiteta modernog društva kod nas s kraja sedamdesetih godina.
Objavila je nekoliko knjiga poezije, a najznačajnije su: "Larva" (1974), "Pjesme" (1988), "Dok jesam Ciganka" (1991), "Kraljica iz dvorišta" (1983/1995). Pet priča snimljeno je i emitovano na FTV u okviru Dječijeg programa. Na radiju su joj izvedene tri radio-drame: "Ljubavna priča", "Gniježđenje" i "Malo zvono". Pjesme su joj prevedene na engleski, njemački, francuski, makedonski, albanski, turski i italijanski.
Geografija Hrvatske
Politička geografija
Republika Hrvatska članica je Evropske Unije od 1. jula 2013. Nastala je nestankom socijalističkih sistema u Evropi, kada se bivša Jugoslavija raspala se nekoliko samostalnih država tokom 1990. i 1991. godine. Hrvatska je proglasila nezavisnost 25. juna 1991. godine, istog dana kad i Slovenija, dok je međunarodno priznata 15. januara 1992. godine. Hrvatski sabor je "božićnim" Ustavom iz 1990. godine organizirao Republiku Hrvatsku u 21 teritorijalno-upravnu jedinicu nazvanu "županija". Novim Zakonom o područjima županija, gradova i općina u RH (od 30. januara 1997. godine) status grada dobilo je 47 općina, 63 naselja status općine, a 13 općina postalo je naseljima. Tako danas Hrvatska ima 122 grada i 416 općina. Grad Zagreb, kojem se organizacija uređuje Zakonom o Gradu Zagrebu, postao je posebna jedinstvena teritorijalna i upravna jedinica, odvojena od "zagrebačkog prstena" koji je postao zasebna Zagrebačka županija.
Bisera Alikadić
Biografija
Aktivan je član Društva pisaca Bosne i Hercegovine. Živi i radi u Sarajevu.
Geografija Hrvatske
Politička geografija
Županije:
Od stjecanja nezavisnosti i međunarodnog priznanja u granicama nekadašnje jugoslavenske republike, Hrvatskoj je preostalo dogovoriti neke manje granične sporove sa Slovenijom, Bosnom i Hercegovinom, Srbijom i Crnom Gorom.
Geopolitički i geostrateški položaj Hrvatske je vrlo složen, pogotovo nakon raspada bivše Jugoslavije i nestanka bipolarnog geopolitičkog sistema između kapitalističkog Zapada pod vodstvom SAD-a i komunističkog Istoka pod vodstvom bivšeg SSSR-a koji su u Evropi bili podijeljeni "željeznom zavjesom". Od kraja 1990-ih Hrvatska prolazi kroz proces tranzicije i približava se novom monocentričnom svjetskom geopolitičkom sistemu. Ubrzano prestrukturiranje iz djelomično zatvorenog socijalističkog u otvoreno kapitalističko tržište zahtijeva integriranost Hrvatske u svjetskom tržištu.
Najbliže središte svjetske privredne moći, čiji je dio Hrvatska postala, je Evropska unija, koja učestvuje sa 29% u ukupnom svjetskom BDP-u. Hrvatska slijedi procese globalizacije i stvaranja globalnog sela. Hrvatska je članica brojnih međunarodnih organizacija poput Ujedinjenih naroda, Međunarodnog monetarnog fonda, Svjetske banke, Svjetske trgovačke organizacije i drugih. Među najvažnijim su euroatlantske integracije (Članica NATO) a Hrvatska je nekoliko godina bila i članica Partnerstva za mir i CEFTA-e.
Regionalizacija Hrvatske
Također, različita prirodna, društveno - geografska i druga obilježja pojedinih njenih dijelova, razlog su podjele Hrvatske na nekoliko manjih regionalnih cjelina:
Svaka od njih, osim Gorske Hrvatske, gravitacijski je usmjerena vlastitom makroregionalnom središtu, pa se u funkcionalnom smislu mogu izdvojiti četiri makroregije:
Jedino Gorska Hrvatska nema vlastito makroregionalno središte pa se pojedini njeni dijelovi gravitacijski orjentiraju prema Rijeci, Zagrebu ili Splitu.
Geologija i geomorfologija
Građa i sastav reljefa Hrvatske određeni su dugom geološkom prošlošću. Od najranijeg prekambrija do sadašnjeg kenozoika (tj. holocena) na reljef Hrvatske uticale su endogene i egzogene sile i procesi u prostoru trokuta Azija - Evropa - Afrika.
mini|200px|Ostrva Brusnik, Svetac i Jabuka U reljefu Hrvatske zastupljene su sve tri osnovne grupe stijena: taložne ili sedimentne stijene (čine 95% reljefa Hrvatske), preobrazne ili metamorfne stijene (čine 2-4% reljefa Hrvatske) i magmatske stijene (čine oko 1% reljefa Hrvatske).
Od sedimentnih stijena najzastupljenije su klastične (pješčenjaci, konglomerati, lapori, breče) i organogene stijene (vapnenci i dolomiti). Od metamorfnih stijena najčešći su mramori, škriljavci, gnajsovi, dok su to kod magmatskih andenziti i graniti.
Prema rasprostranjenosti i starosti stijena, najstarije stijene nalaze se u jezgrama "ostrvskih" planina Papuka, Psunja i Moslavačke gore. Iz mezozoika prevladavaju karbonatne stijene (dolomiti i vapnenci) u kršu i to najviše na Banovini, Kordunu, Gorskom kotaru, Velebitu, Lici i Dalmaciji. Najmlađe stijene su kenozojske starosti (klastični sedimenti) na području panonskog i peripanonskog prostora.
Planine
mini|200px|Najduža hrvatska planina – [[Velebit.]] Veliki planinski lanci Hrvatske izdigli su se pod uticajem konvergencije (podvlačenja) dviju velikih svjetskih litosfernih ploča. Sa juga je to sjeveroafrička, a sa sjevera i istoka euroazijska litosferna ploča. Tercijarnom ili alpskom orogenezom nastali su tako Dinaridi, najznačajniji planinski lanac u Hrvatskoj. Prostori iznad 1500 metara čine tek 0,11 posto ukupnog hrvatske teritorije. Među tim planinama nalaze se:
Nizije
Hrvatska je uglavnom nizijski prostor (do 200 m nalazi se 54% ukupne teritorije). Najveći dio niske Hrvatske nalazi se u ravničarskom panonskom i brežuljkastom peripanonskom prostoru. Ostatak niske Hrvatske čine krške zaravni i flišne doline u Istri, Ravnim kotarima i na nekim ostrvima.
Jadransko more i obala
Hrvatska je poznata po svojoj pomorskoj tradiciji koju duguje Jadranskom moru. Hrvatska je međuostalom poznata po moru, turizmu, brodogradnji, ribarstvu i pomorstvu.
Površina Jadranskog mora iznosi 135.595 km2, a od toga 31.067 km2 čini obalno more pod upravom Hrvatske (po Hrvatskoj). Hrvatskim nastojanjima da proglasi tzv. privredni pojas (dio epikontinentalnog mora) protivi se Slovenija. Dužina Jadranskog mora iznosi 783 km, a prosječna širina 248 km.
mini|220px|Hrvatska obala Jadranskog mora jedna je od najrazvedenijih u svijetu Jadransko more se pruža longitudinalno sa smjerom Dinarida, tj. u smjeru sjeverozapad-sjeveroistok. Jadransko more zapravo je veliki zaliv mnogo većeg Sredozemnog mora. Dvije trećine Jadranskog mora nije dublje od 200 metara, te predstavlja područje plićaka ili šelfa. Prosječna dubina mu je 173 metra, a najveća dubina od 1233 m izmjerena je u južnojadranskoj zavali. Jadransko more dijeli se u četiri regije:
Temperatura jadranskog mora kreće se od 22 i 25 °C ljeti i 5 do 15 °C zimi. Prozirnost i modrina daleko su veće od drugih mora, te prozirnost iznosi i do 56 metara. Morske mijene su pojačane zbog plimnog vala iz Sredozemnog mora kojem treba 12 sati da obiđe cijeli Jadran. Morske struje su slabog intenziteta i kreću se uz grčku, albansku, crnogorsku, bosansku i hrvatsku obalu, a vraćaju se uz italijansku. Na svom ulasku u Jadran morske su struje duž hrvatske obale tople, dok su uz italijansku hladne. Slanoća ili salinitet Jadranskog mora iznosi 38‰ što je više od svjetskog prosjeka. Jadran je bogat brojnim hemijskim sastojcima od kojih su neki korisni (silikati, nitrati, fosfati, magnezij, kalij ...), a neki ekološki štetni (deterdženti, amonijak, ulja, masnoće ...). Za život u moru najvažnija je koncentracija kisika koja je veća od prosjeka.
Jadransko more obiluje biljnim i životinjskim svijetom. Brojne vrste riba, sisara, mekušaca, planktona, algi, rakova, spužvi i brojnih drugih vrsta. Zbog svega toga Jadransko more pruža mogućnosti za razvoj turizma i ribarstva.
Ostrva
mini|180px|Plaža u [[Brela|Brelima]] Hrvatska sa pravom nosi naziv "zemlja hiljadu ostrva." Od 1233 jadranskih ostrva, ostrvca, hridi i grebena u hrvatskom dijelu jadranske obale nalazi se njih 1185. Od tih 1185 ostrva, ostrvca, hridi i grebena njih 718 su ostrva od kojih je 66 nastanjeno. Najveća ostrva su:
mini|180px|Krčki most spaja kopno i najveće hrvatsko ostrvo Ostrvo sa najvišom nadmorskom visinom je Brač sa Vidovom gorom visokom 780 m, a nakon njega slijede Cres (639 m) i Hvar (628 m). Najdužu obalu imaju Pag (269,2 km), Hvar (254,2 km) i Cres (247,7 km).
Rijeke i jezera
Rijeke u Hrvatskoj pripadaju dvama slivovima: crnomorskom i jadranskom slivu. Oko 62% rijeka Hrvatske pripada crnomorskom, dok ostatak od 38% pripada jadranskom slivu. Granicu između ta dva sliva čini razvodnica ili vododjelnica koja ide vrhovima dinarskih planina. Deset najdužih rijeka u Hrvatskoj su:
Dunav je druga po dužini evropska rijeka koja izvire u Schwarzwaldu (Crna šuma), a utiče u Crno more. Osim Hrvatske Dunav povezuje još 7 država i čini jedan od glavnih riječnih plovnih putova u Evropi. Glavna hrvatska riječna luka na Dunavu je Vukovar, koji u zadnje vrijeme sve više razvija mogućnosti riječne luke, tj. riječnog prometa.
Sava je najznačajnija i najduža hrvatska rijeka (prema ukupnoj dužini vodotoka u RH). Karakterizira je kišni ili pluvijalni režim, a zbog velike protočnosti od skoro 2000 km3/s pogodna je za plovidbu od Siska nizvodno. Za poboljšanje hrvatskog riječnog plovnog puta trebao bi se izgraditi već isplanirani plovni kanal Sava-Dunav između Šamca i Vukovara.
Drava od svog izvorišta u italijanskim Dolomitima povezuje Austriju, Sloveniju, Hrvatsku i Mađarsku. Ima snježno-kišni ili nivalno-pluvijalni režim. Zbog bogatstva vodom koristi se za opskrbu elektroenergetskog sistema energijom iz nekoliko hidroelektrana. Plovna je od Donjeg Miholjca, a glavna luka je Osijek. Drava je na svom utoku u Dunav stvorila prirodni rezervat Kopački rit koji je stanište brojnih vrsta ptica.
Najvažnije rijeke jadranskog sliva jesu Neretva i Cetina. Neretva je poznata po svojoj plodnoj delti u kojoj uspijeva južno voće, dok je Cetina poznata po hidroelektrani "Peruća" i umjetno stvorenom Perućkom jezeru. Ostale rijeke su u Istri (Dragonja, Mirna, Raša i Boljunčica) i Dalmaciji (Zrmanja, Krka, Čikola, Jadro).
Hrvatska ne obiluje jezerima, pa su stoga napravljena brojna umjetna jezera radi ribarstva (ribnjaci) ili iskorištavanje hidroenergije. Najpoznatiji ribnjaci su Jasinje ili Jelas kod Broda (20 km2), Sišćani kod Čazme (18 km2), Končanica kod Grubišnog Polja (oko 14 km2). Najveće umjetno jezero je akumulacija Perućko jezero (oko 13 km2). Ostala poznatija umjetna jezera su Butoniga u Istri, Lokvarsko i Fužinsko jezero u Gorskom kotaru, Krušćičko u Lici, Dubravsko jezero na Dravi. Najveće prirodno jezero je Vransko jezero kod Biograda (30,7 km2). Važno prirodno jezero na Cresu je Vransko jezero površine 6 km2. Ostala značajnija prirodna jezera su Prokljansko jezero, Visovačko jezero, Veliko i Malo jezero na Mljetu, Baćinska jezera kod Ploča, Crveno i Modro jezero kod Imotskoga. Naljepša i najpoznatija jezera su Plitvička jezera, koja su najstariji nacionalni park u Hrvatskoj, a uvrštena su u svjetsku prirodnu baštinu UNESCO-a.
Klima
Hrvatska se nalazi u umjerenom klimatskom pojasu sjeverne polutke Zemlje. Zbog takvog položaja klimatske su prilike povoljne i umjerene bez ikakvih temperaturnih ekstrema. Pravilna je izmjena svih četiriju godišnjih doba, a glavni čimbenici koji utiču na klimu Hrvatske jesu Atlantski okean, zapadni vjetrovi, zračne mase, ciklone i anticiklone.
U jesen i zimi stvaraju se islandske i genovske ciklone koje donose vlažno i nestabilno vrijeme, dok u ljeti azorska i sibirska anticiklona uzrokuju stabilno vrijeme.
Važan uticaj imaju i regionalni i lokalni orografski modifikatori, tj. položaji planinskih lanaca. Alpe i Dinaridi sprječavaju daljnji prodor zračnih struja sa juga prema unutrašnjosti. Stoga dijelovi uz samo podnožje planinskih lanaca primaju najveću količinu padavina.
Prosječno trajanje insolacije u Hrvatskoj smanjuje se od zapada k istoku i od sjevera prema jugu. Najmanju insolaciju imaju najviši vrhovi planina i sjeveroistok Hrvatske dok najveću insolaciju imaju dalmatinska ostrva (Hvar 2674 sati) i južna Hrvatska.
Prosječni iznosi i godišnji hod temperatura zraka razlikuju se u Hrvatskoj od regije do regije. Umjerenost klime rezultat je ne tako hladnih zima i ne previše vrućih ljeta. Najhladniji mjesec je januar sa prosječnim temperaturama od -2 u gorskoj do 5 °C u primorskoj Hrvatskoj. Najtopliji mjesec je juli sa prosječnim temperaturama od 15 u gorskoj do 24 °C u primorskoj Hrvatskoj.
Temperature i padavine ovise o uticaju maritimnosti, odnosno kontinentalnosti. Temperature se povećavaju od zapada prema istoku i od sjeverozapada prema sjeveroistoku. Dok se padavine povećavaju obrnuto sa temperaturom. Najviše padavina primaju planinski lanci, a najmanje unutrašnjost Hrvatske.
Tlo i vegetacija
U Hrvatskoj postoje prirodna i antropogena tla. U primorskoj Hrvatskoj važna su crvena (crvenice) i smeđa tla, a ponegdje se mogu pronaći i skeletna tla. U gorskoj Hrvatskoj prevladavaju lesivirana ili isprana tla, dok se pojavljuje i reliktna crvenica i planinska crnica. U nizijskoj Hrvatskoj postoje razni tipovi tala. Uglavnom su to crnice, a ponegdje černozemi. Uz vlažna područja nalaze se močvarne crnice, odnosno močvarna ilovasta tla. Na gorama nizijske Hrvatske nalaze se isprane crnice, a pod uticajem čovjeka nastaju tzv. antropogena tla.
Hrvatska je jedna od rijetkih zemalja sa bogatim i raznovrsnim šumskim fondom koji prekriva 37% ukupnog teritorija. Najviši postotak šuma na jedinici površine ima gorska Hrvatska. Prema osnovnim vegetacijskim vrstama najveći dio hrvatskih šuma čine bjelogorične šume ili listače (oko 80% svih šuma), manji dio čine četinjače (oko 13% svih šuma), dok najmanji dio čine mješovite šume (oko 7% svih šuma). U primorskoj Hrvatskoj karakterističan je degradirani šumski pokrov, pa je najvećio dio površina pod makijom, garigom, šikarama i kamenjarom.
Demografija
Kroz historiju broj stanovnika Hrvatske je varirao. Prvim popisom stanovništva Hrvatske iz 1857. godine utvrđeno je 2.181.499 stanovnika. Od tada je broj stanovnika rastao do danas, uz izuzetke poratnih godina (Prvi i Drugi svjetski rat, Domovinski rat) kada je popisom utvrđen pad broja stanovništva. Posljednjim popisom stanovništva iz 2001. utvrđeno je 4.437.460 stanovnika koji žive u Hrvatskoj. Prosječna gustoća naseljenosti u Hrvatskoj iznosi 78,4 st./km2.
Prostor Hrvatske nije ravnomjerno naseljen. Zbog procesa deruralizacije ta se razlika sve više povećava. Osim demografske diferencijacije u odnosu selo-gradu, uočljive su i razlike među regijama Hrvatske. Najgušće je naseljena središnja Hrvatska (115 st./km2), a najmanje gorska Hrvatska (13 st./km2).
Demografska se struktura nakon Domovinskog rata pogoršava sve jače i jače. Prirodni priraštaj je doživio velik poremećaj. Znatno je veća stopa smrtnosti ili mortaliteta u odnosu na stopu rodnosti ili nataliteta.
Hrvatska je proživjela demografsku tranziciju poput većine razvijenih zemalja. Ona se odvijala brzo, pogotovo njena druga etapa, pa Hrvatska nije uspjela napraviti veću eksploziju stanovništva tokom svoje historije.
Ostali trendovi koji potiču pad broja stanovništva jesu i smanjenje broja sklopljenih brakova, kao i smanjenje fertilnog kontingenta (broj žena u starosnoj grupi od 15 do 44 godine).
Najbolji pokazatelj budućnosti stanovništva je dobno-spolna struktura (tzv. "piramida"). Ona je u Hrvatskoj gotovo obrnuta naglavačke, što pokazuje starenje i odumiranje stanovništva. Najidealniji tip je piramida sa širokom bazom (najveći postotak čine mlado stanovništvo) i uskim vrhom (mali postotak starog stanovništva). Sve nepovoljniji trendovi procesa senilizacije stanovništva vode k smanjenju radnog kontingenta što ne uzrokuje samo demografske, već i ekonomske probleme.
U ekonomiji Hrvatske važan je udio aktivnog, uzdržavanog i umirovljenog stanovništva. Aktivno stanovništvo učestvuje sa 42 posto, uzdržavano sa 35 posto, a umirovljeno stanovništvo sa 23 posto u ukupnom stanovništvu. Hod zaposlenosti u Hrvatskoj ima silaznu putanju. Prema osnovnim sektorima djelatnosti, najveći udio od 33,7 posto ima sekundarni sektor, oko 30 posto čini tercijarni, kvartarni zauzima oko 25 posto, dok najmanji udio ima primarni sektor sa samo 11 posto.
Za privredni razvitak posebno je značajna razina školovanosti stanovništva koja je u Hrvatskoj relativno nepovoljna. Oko 40% stanovništa ima završenu samo osnovnu školu (od njih polovina nema potpuno osnovno školsko obrazovanje), 47% ima završenu srednju školu (uključujući gimnaziju), dok više i visoko školovanje ima samo 12% ukupnog stanovništva.
Prema religijskom sastavu najviše je rimokatolika (87,8%), pravoslavaca (4,4%) i muslimana (1,3%). agnostici, ateisti i ostali zastupljeni su sa 6,5 posto. Jezična struktura uglavnom prati nacionalnu strukturu, pa je stoga hrvatski književni jezik kao službeni najzastupljeniji. Pripadnici nacionalnih manjina po zakonu imaju pravo na svoj materinski jezik, pa je tako u Istri dozvoljen italijanski jezik za upotrebu pripadnicima italijanske manjine. Hrvatski jezik čine tri narječja (štokavsko, kajkavsko, čakavsko) koji su prostorno diferencirani.
Naselja
mini|300px|[[Zagreb - glavni grad i najvažnije središte Hrvatske]] U Hrvatskoj je izražena monocentrična orijentacija naselja sa glavnim središtem Zagrebom. Zagreb je prema širini gravitacijskog područja i jedno od makroregionalnih središta. Ostala makroregionalna središta su prema veličini iza Zagreba, a to su Split, Rijeka i Osijek. U Hrvatskoj, dakle, postoje četiri osnovne urbane makroregije (nodalno-funkcionalne regije). Oko 35 posto ukupne teritorije i oko 47 posto ukupnog stanovništva zauzima zagrebačka ili centralna makroregija. Tu je koncentrirano 62 posto ukupnog kapitala, a Zagreb je privredno, kultuno, društveno, obrazovno, naučno središte Hrvatske. Ostala regionalna središta zagrebačke makroregije su Karlovac, Varaždin, Sisak i Bjelovar. Splitska ili južna makroregija obuhvata prostor Dalmacije, a zauzima 26 posto teritorija i 21 posto stanovništva. Makroregionalno središte je Split, a regionalna središta su Zadar, Šibenik i Dubrovnik. Riječka ili zapadna makroregija sa središtem u Rijeci obuhvata 18 posto ukupne teritorije i 13 posto ukupnog stanovništva. Uz Rijeku se ističe regionalno središte Pula. Ova makroregija jedna je od najvitalnijih hrvatskih regija. Osječka ili istočna makroregija obuhvata Slavoniju, odnosno zauzima 21 posto ukupne teritorije i 20 posto stanovništva. Osim Osijeka kao makroregionalnog središta, ostala regionalna središta su Slavonski Brod, Požega, Vinkovci i Vukovar.
Ukupno je u Hrvatskoj 423 općina i 123 grada koji su grupirani u 20 županija i Grad Zagreb.
Privreda
mini|200px|Brodogradilište Uljanik bilo je najuspješnije je hrvatsko brodogradilište, a poznato je i u svijetu Hrvatska je kroz historiju cijelo vrijeme bila rubni dio srednjoevropskih država. Stoga se razvijala brže od istočnoevropskih zemalja, ali zbog svoje rubnosti nije nikad uspjela iskoristiti vlastite kapacitete. Razvoj privrede Hrvatske kroz historiju možemo podijeliti u pet razdoblja: razdoblje početne transformacije obrta (cehova) do 1870-ih, manufakturno-industrijska (željeznička) razvojna etapa do Prvog svjetskog rata, međuratno razdoblje od 1918. do 1945. godine, period realsocijalističkog razvoja od 1945. do 1990. i razdoblje prestrukturiranja ili tranzicije od 1991. do danas. Hrvatska privreda trenutno je obilježeno snažnim procesima industrijalizacije, deagrarizacije, deruralizacije i urbanizacije. Jedan od najvećih problema koji se dogodio nakon prelaska na kapitalistički model je velik broj nezaposlenosti, koji se polagano smanjuje.
Važne ekonomske grane u Hrvatskoj su poljoprivreda i turizam. Više od 90 posto turizma odvija se u primorskoj Hrvatskoj, a razvile su se i pojedinačne grane: primorski, planinski, kulturni, tranzitni, vjerski, nautički, nudistički, skijaški i seoski (ruralni) turizam, te turizmi toplica i gradova. Turizam donekle pokriva velik trgovački deficit ostvaren u međunarodnoj robnoj razmjeni. Najrazvijenija i najznačajnija hrvatska turistička regija je Istra.
Međunarodni sporazumi
Hrvatska je članica nekoliko međunarodnih sporazuma koji se odnose na zaštitu okoliša i klime, a najvažniji od njih su:
Ultrazvuk
Ultrazvuk je zvuk čija je frekvencija iznad gornje granice čujnosti za normalno ljudsko uho, a koja iznosi 20 kHz (20000 herca).
IC 1938
IC 1938 (također poznat kao ESO 155-32 i PGC 12874) je spiralna galaksija koja je udaljena oko 419 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Sat. Najveći prečnik je 0,80 (97 hiljada sg) a najmanji 0,6 uglovnih minuta (73 hiljade sg). Prvo otkriće je napravio DeLisle Stewart 14. oktobra 1898. godine.
Ultrazvuk
Neke životinje (psi, delfini, šišmiši, miševi) mogu čuti ultrazvuk jer imaju višu gornju graničnu frekvenciju od čovjeka.
IC 1938
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Ultrazvuk
Najpoznatija primjena ultrazvuka je u medicini - ultrazvučna dijagnostika. Koristi se još i u ratu te otkrivanju jata riba pod morem.
Giancarlo Fisichella
Giancarlo Fisichella (Rim, Lacio, 14. januar 1973) je italijanski vozač Formule 1.
Potpuni spisak rezultata u F1
(Key)(Utrke u boldu označuju najbolju startnu poziciju) (Utrke u italicu označavaju najbrži krug utrke)
NGC 6462
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Ćiro Truhelka
mini|Spomenik Ćiri Truhelki Ćiro Truhelka (2. 2. 1865. Osijek – 18. 9. 1942. Zagreb), polihistor.
Biografija
Sin učitelja češkog porijekla Antuna Vjenceslava Truhelke i Marije rođ. Schön. Ćiro Truhelka završio je u Osijeku osnovno obrazovanje i niže razrede gimnazije, a dalje školovanje je nastavio u Zagrebu. U mladosti je pokazivao interes za slikarstvo i tehničke nauke, ali zbog slabijeg materijalnog stanja opredjelio se za historiju umjetnosti i historiju (1882-85). Doktorirao je 1885. disertacijom "Andria Medulić: njegov život i rad"
Godine 1886. Truhelka je postao sekretar Muzejskog društva za Bosnu i Hercegovinu i prvi provizorni kustos budućeg Zemaljskog muzeja Bosne i Hercegovine sa zadaćom da priprema njegovo buduće otvaranje 1888. Imao je 21 godinu kada je došao u Sarajevo. U Sarajevu je proživio četiri decenije. U Zemaljskom muzeju Truhelka je upravljao etnografskom, prethistorijskom i srednjovjekovnom zbirkom. Kao kustos uredio je bosanske paviljone na izložbama u Budimpešti (1896), Briselu (1897) i Parizu (1900). Godine 1905. naslijedio je Kostantina Hörmanna na mjestu direktora Zemaljskog muzeja i urednika Glasnika Zemaljskog muzeja (do 1920).
Zaslugom Ćire Truhelke Zemaljski muzej je 1913. dobio novu, svoju sadašnju zgradu. Truhelka je penzionisan 1922. i dalje je imao namjeru da živi u Osijeku, međutim imenovan je za profesora arheologije i historije umjetnosti na Filozofskom fakultetu u Skoplju. Penzionisan je 1931. Posljednje godine života je proveo u Zagrebu.
STX11
Sintaksin 11, znan i kao STX11, jest kod ljudski gen, član porodice t-SNARE.
Ćiro Truhelka
Biografija
Ćiro Truhelka je dao izuzetan doprinos u proučavanju historije Bosne i Hercegovine. Muzejski posao utjecao je na njegov raznovrstan interes. Prema opusu naučnog interesa Ćiro Truhelka je bio polihistor. Na mnogim mjestima i sam je u pravu kada u svojim Uspomenama kaže da je bio pionir. Na polju prethistorije bavio se iskopavanjem arheoloških nalazišta, lirskih grobova i gradina na Glasincu, sojeničarskoog naselja u Donjoj Dolini i druga. To mu donosi priznanje antropološkog kongresa u Beču i članstvo u tom društvu. Istraživao je rimske i ranokršćanske spomenike u BiH. Na polju etnologije radio je na etnografskoj zbirci i dao prikaz narodnog života u BiH. Radi istraživanja naučio je albanski i turski jezik, što mu je značajno poslužilo u nekim njegovim radovima.
Izuzetno značajan doprinos Truhelka je ostvario na polju historije srednjovjekovne Bosne. Istakao se u istraživanju stećaka, materijalnoj kulturi, bosančici, topografiji, numizmatici, političkim, društvenim a i vjerskim prilikama u srednjovjekovnoj Bosni.
O Ćiri Truhelki je napisano niz priloga i radova, a najbolje polazište za sagledavanje njegovog života i djela pruža zbornik radova koji mu je posvećen (Ćiro Truhelka, zbornik, Matica hrvatska, Zbornici i monografije, Zagreb 1994.)
STX11
Interakcije
Pokazalo se da STX11 reaguje sa SNAP25 i SNAP23.
NGC 2036
NGC 2036 (također poznat kao ESO 56-SC155) je otvoreno zvjezdano jato i nalazi se u sazviježđu Sto. Prvo otkriće je napravio James Dunlop 24. septembra 1826. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Amhrán na bhFiann
Amhrán na bhFiann je državna himna Irske. Iako se obično pjeva na irskom jeziku, pjeva se i prijevod originala, isto tako poznat pod engleskim nazivom A Soldier's Song (Vojnička pjesma), ili kao Državna himna Irske (Amhrán Náisiúnta na hÉireann). Tekst pjesme je napisao Peadar Kearney, ujak Brendana Behana, a muziku Kearney i Patrick Heeney. Komponirana je godine 1907. i prvi put objavljena Irish Freedomu goodine 1912. Verzija na irskom je djelo Bulmera Hobsona.
Za mnoge nacionaliste pjesma predstavlja himnu cijele Irske, te se stoga, naprimjer, izvodi na mečevima Gelskog atletskog udruženja širom ostrva. Unionisti, s druge strane, odbacuju upotrebu Amhrán na bhFiann, pa se na međunarodnim utakmicama sveirskog ragbi tima izvodi Ireland's Call, (u Irskoj) zajedno uz Amhrán na bhFiann).
Kompletni tekst
Dolje se navodi kompletni tekst Amhrán na bhFiann, na irskom i engleskom.
Vasilij Smislov
Vasilij Vasiljevič Smislov (rus. Василий Васильевич Смыслов) bio je sovjetski i ruski šahovski velemajstor i nekadašnji svjetski prvak. Učio je igrati šah od svoje 6. godine. Mnogo je naučio o šahu od svog oca i učio je čitajući šahovske knjige iz očeve biblioteke. Njegov otac je 1912. pobijedio Aleksandra Aljehina na jednom od turnira. Smislov je bio operski pjevač, mada je šah postao njegova preokupacija kad je doživio neuspjeh na audiciji za Boljšoj teatar 1950. Jednom prilikom rekao je: "Uvijek ću živjeti između šaha i muzike". Jednom je pjevao na švicarskom radiju. Porazio je Botvinika 1957. i postao svjetski prvak, ali je u revanšu godinu kasnije izgubio titulu.
Bio je poznat po svom pozicijskom stilu, kao i po igranju završnica, ali mnoge od njegovih partija karakterizira spektakularan taktički udarac. Nemjerljiv je njegov doprinos u teoriji šahovskih otvaranja, uključujući Englesko otvaranje, Grünfeldovu odbranu, Špansku partiju i Sicilijansku odbranu.
Smislov je 1948. igrao turnir za svjetskog prvaka kako bi se odlučilo ko će biti Aljehinov nasljednik. Završio je na drugom mjestu iza Botvinika. Nakon pobjede na Turniru kandidata 1953. u Zürichu, 1954. godine igrao je za titulu protiv Botvinika. Pošto se meč završio neriješeno, Botvinik je zadržao titulu. Igrali su ponovo 1957 (Smislov je ponovo pobijedio na Turniru kandidata u Amsterdamu 1956) i ovog puta savladao je Botvinika 12,5-9,5. Naredne godine Botvinik se revanširao i vratio titulu pobijedivši 12,5-10,5.
Izuzetna aktivnost
Na šahovskim olimpijadama pobijedio je u 69 partija, imao 42 remija i izgubio samo 2 partije.
Na turnirima za prvaka svijeta imao je skor od 24 pobjede, 44 remija i 21 poraza. Njegov najveći rejting bio je 2690. Njegova uspješnost u postocima iznosi 60%.
Smislov je bio jedan od najaktivnijih i najjačih velemajstora na svijetu. Vrlo malo igrača imalo je takvu životnu snagu da toliko dugo zadrži najveći nivo i kvalitet partija koje igra kad bi većina običnih ljudi otišla u penziju.
Zastava Hondurasa
Zastava Hondurasa je usvojena 9. januara 1866. Bazirana je na zastavi Sjedinjenih Država Centralne Amerike Zastava se sastoji od tri jednaka horizontalna polja; dva plava koja predstavljaju Pacifik i Karipsko more. Pet plavih zvijezda petokraka predstavljaju pet država bivših Sjedinjenih Država Centralne Amerike, i nadu da ove države mogu ponovo da oforme uniju. Države članice su bile El Salvador, Kosta Rika, Nikaragva, Honduras i Gvatemala.
Na mornarskoj zastavi pet zvijezda je praspoređeno u luk iznad kojeg se nalazo brodovi Hondurasove mornarice kao grb.
Zastava Zambije
mini|200px|Zastava Zambije
Papraća
Papraća je naseljeno mjesto u općini Šekovići, Bosna i Hercegovina. Udaljena je oko 16 km. jugozapadno od Šekovića.
Na području mjesta Papraća se nalazi nekoliko nekropola stećaka: Vučevica, Pavlovići, Lemino Brdo, Bašići i Trišići, kao i srednjovjekovno utvrđenje Perin-grad (ili Perinje). Na izvoru rijeke Papraće, uz put Vlasenica-Šekovići-Zvornik je nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine Manastir Papraća.
Amstetten (grad)
Položaj grada Amstetten u okrugu Amstetten|300px|mini Amstetten je grad i političko središte okruga Amstetten u austrijskoj saveznoj pokrajini Donjoj Austriji.
Historija
Današnje naselje Amstetten se prvi put spominje 1111. g. Najveći napredak grad je doživio u 19. vijeku kada se desila velika industrijalizacija naselja i dolazak željeznice.
Zastava Haitija
mini|200px|Zastava Haitija mini|200px|Civilna zastava Haitija
Zastava Haitija je usvojena 25. februara 1986. Podijeljena je horizontalno na dva pravougaonika. Gronji dio je plav a donji crven. Na sredini se nalazi grb Haitija na kojem se nalazi palma sa nekoliko zastava. Na strane palminog drveta naslonjena su dva konoa, a ispod drveta se nalazi traka na kojoj piše moto države: L'Union Fait La Force (jedinstvo čini snagu). Civilna zastava nema na sebi grb.
Smatra se da je zastava privi put upotrebljena tokom revolucije protiv Francuske kada je sa zastave Francuske uklonjena bijela pruga, a druge dvije okrenute horizontalno.
Nakon što se 1936. ustanovilo da dijele istu zastavu kao i Lihtenštajn koji je tada na zastavu dodao krunu.
Gradimir Gojer
Gradimir Gojer, rođen 4. marta 1951. godine u Mostaru, je bosanskohercegovački pozorišni reditelj, književnik i kritičar. Diplomirao je na Filozofskom fakultetu u Sarajevu, studij komparativne književnosti sa teatrologijom.
Režirao je u pozorištima u BiH, Hrvatskoj, Srbiji, Makedoniji i Italiji.
Sa književnikom Safetom Plakalom, režiserom Dubravkom Bibanovićem i tadašnjim direktorom Pozorišta mladih iz Sarajeva, ing. Đorđem Mačkićem osnovao i pokrenuo Ratni teatar u Sarajevu. Na poziv tadašnjeg gradonačelnika Sarajeva, Muhameda Kreševljakovića, preuzima Kamerni teatar 55 u funkciji umjetničkog rukovodioca i direktora. Bio je direktor i umjetnički rukovodilac u Narodnom pozorištu Sarajevo. Obavljao je dužnosti direktora Poslovne zajednice profesionalnih pozorišta BiH, dogradonačelnika Grada Sarajeva, ministra kulture i sporta Kantona Sarajevo, predsjednika Društva pisaca BiH, član uprave Hrvatskog kulturnog društva „Napredak". U toku 1992. i 1993. godine bio je izabran za ministra bez portfelja u ratnoj vladi premijera Harisa Silajdžića. Između ostalog je i član uprave Sarajevskog fudbalskog kluba FK Željezničar Napisao je 34 knjige iz oblasti teatrologije, političke esejistike i publicistike, poezije i baletnih libreta. Bio je zastupnik u Zastupničkom domu Parlamenta FBiH, vijećnik u Općinskom vijeću Stari Grad i Gradskom vijeću Grada Sarajeva. Trenutno je potpredsjednik Stranke za Bosnu i Hercegovinu.
Nakon režiranja predstave Katarina Kosača 2005.godine Gradimir Gojer je izjavio:
NGC 3523
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Zastava Zimbabvea
mini|200px|Zastava Zimbabvea
Zastava Zimbabvea je usvojena 18. aprila 1980. Zastava se sastoji od sedam jednakih horizontalnih pruga čije boje nose simboličko značenje. Na lijevoj strani se nalazi bijeli trougao sa pticom koja je simbol historije ove države jer je slika male statue nađene u iskopinama ove zemlje. Crvena zvijezda ispod nje je simbol borbe za oslobođenje i mir.
Boje: Oficijelno značenje boja na zastavi je sljedeće:
Ipak kritičari tvrde da su zelena-žutacrna-crvena kombinacija pruga izvedena iz ZUNU partijske zastave i tako ustvari predstavljaju simbol njihove kontrole nad zemljom.
NGC 332
NGC 332 (također poznat kao PGC 3511 i UGC 609) je kompaktna galaksija koja je udaljena oko 240 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Ribe. Najveći prečnik je 1,00 (70 hiljada sg) a najmanji 0,5 uglovnih minuta (35 hiljada sg). Prvo otkriće je napravio Lewis Swift 22. oktobra 1886. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Bosanskohercegovačke novine
Bosanskohercegovačke novine list je koji je izlazio u Sarajevu u periodu od 1878. do 1881. godine. List kasnije izlazi pod nazivom Sarajevski list. Ukupno je objavljen 61 štampani broj. List je izlazio dva puta sedmično, nedjeljom i četvrtkom. Štampan je na latinici i ćirilici. Pojedini prilozi objavljivani su na njemačkom jeziku.
Izdavač
Izdavač Bosansko-hercegovačkih novina bila je Carska i kraljevska vladina tiskara. List se uglavnom bavio politikom.
Urednici
Urednik lista je bio Jan Lukeš.
Ibn Arebi
Biografija
Ebu Bekr Muhammed ibne-l-Arebi el-Hâtimī et-Tâī rođen je na jugu Španije u gradu Murciji 1165. godine u arapskoj porodici iz plemena Tâ'ī. U islamskom svijetu je poznat pod imenom Ibn Arebi, po tituli al-Shaykh al-Akbar (Doctor Maximus) i po nadimku Muhjuddin (Oživljač vjere).
Poslije prvih godina provedenih u Murciji, odlazi u Sevillu gdje je odrastao i stekao svoje prvo obrazovanje. U tom periodu se upoznao sa dvije žene: jedna je bila Jasmina od Maršena, a druga Fatima od Kordobe. One su mnogo uticale na njegovu životnu orijentaciju. U dvadesetim godina svoga života dosta je putovao, obilazeći gradove Andaluzije. U tom periodu susreo se u Kordobi sa filozofom Ibn Rušdom.
Bibliografija
Ibn Arabi je iza sebe ostavio veliki broj djela. Njegova najpoznatija djela su:
NGC 5034
NGC 5034 (također poznat kao IRAS 13107+7054, MCG 12-13-1, PGC 45859 i UGC 8295) je spiralna galaksija koja je udaljena oko 400 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Mali medvjed. Najveći prečnik je 0,90 (105 hiljada sg) a najmanji 0,7 uglovnih minuta (81 hiljada sg). Prvo otkriće je napravio John Frederick William Herschel 7. aprila 1793. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Nad Tatrou sa blýska
Nad Tatrou sa blýska (na bosanskom: "Nad Tatrama sijeva") državna je himna Slovačke. Historijski korijeni himne su u srednjeevropskom romantičnom nacionalizmu 19. vijeka. Oluja nad Tatrama simbolizira opasnost koja se nadvila nad slovački narod.
Bila je jedna od dualne nacionalne himne bivše Čehoslovačke koju su često izvodili Slovaci. Prve se dvije strofe od 1993. smatraju službenom himnom Slovačke.
Radovanj
Radovanj je često puta opjevan u pjesmama kroz gusle i gangu. Dosta je pristupačan, pa ga u proljeće posjećuje dosta izletnika, pogotovo djeca. Brdo je bogato divljači posebno zecom i lisicom, a na vrhu vladaju orlovi. Lov je otvoren samo u zimskom periodu.
Vuk i divlja svinja su najveći stanovnici, a ponekad doluta i medvjed. Vidik sa Radovnja je prekrasan i zbog toga se isplati popeti na ovu planinu. Radovanj je planina na kojoj prevladava pretplaninska klima zbog velike nadmorske visine. Prema tvrdnjama naučnika, Radovanj je posljednja planina u Evropi koja ozeleni. Godine 2003. je izbio požar u kojem je izgorjela istočna strana južnog djela, ali sada se polahko oporavlja.
Kari
mini|Curry iz indijskog Madrasa Curry (govorni bosanski: Kari) prašak je mješavina tamno žute boje karakterističnog mirisa malo do izraženo pikantan. To je mješavina više začina i sastoji se od 10 do 20 komponenti,
Glavni sastojak čini tamnožuti prah tzv. "Žutog korjena" ili kurkuma koji pripada porodici ingvera. Korjen se kuha, zatim suši i oguli se koža. Zatim se melje u prah.
Ostali sastojci curryja čine kardamom, korijander, paprika ili čili paprika, kim, muskat, klinčići, biber i cimet.
Najviše se upotrebljava za jela od riže, zatim u raguima, mesnim jelima, kao i za proizvodnju senfa i Worchester umaka.
Zastava Zelenortskih Ostrva
mini|200px|Zastava Zelenortske republike
Zastava Zelenortskih ostrva je usvojena 22. sepembra 1992 i simbolizira raskid pregovora za uniju sa Gvinejom Bisau. 10 zvijezda predstavlja 10 ostrva ove zemlje. Plava boja predstavlja okean i more, crvena i bijela predstavljaju put prema izgradnji nacije, dok boje pojedinačno znače bijela mir, a crvena trud.
Heparan-sulfat
. Heparan-sulfat (HS) je linearni polisaharid koji se nalazi u svim životinjskim tkivima. Javlja se kao proteoglikan (HSPG, tj. Heparan-sulfat proteoglikan) u kojem su dva ili tri HS lanca vezana u neposrednoj blizini površine ćelije ili vanćelijskog matriksa proteina. U ovom obliku se HS vezuje za različite proteinske ligande, uključujući Wnt, i reguliše širok spektar bioloških aktivnosti, uključujući razvojne procese, angiogenezu, koagulaciju krvi, ukidajući aktivnost odvajanja GrB (granzim B), i tumorske metastaze. Također se pokazalo da HS služi kao ćelijski receptor za brojne viruse, uključujući respiratorni sincicijski virus. Jedna studija sugerira da ćelijski heparan-sulfat ima ulogu u infekciji SARS-CoV-2, posebno kada se virus veže s ACE2.
Marijanska ostrva
mini|desno|180px|Marijanska ostrva Marijanska ostrva (ponegdje u literaturi i kao Marijani) su arhipelag od 15 lučno raspoređenih vulkanskih ostrva u sjeverozapadnom Tihom okeanu.