cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Morfogeneza
Genetičko-molekulska osnova
Nekoliko tipova molekula je važno u morfogenezi. Morfogeni su topive molekule koje mogu difundirati i prenositi signale koji kontroliraju diferencijaciju ćelija, putem gradijenta koncentracije. Morfogeni obično deluju vezujući se za određene proteinske receptore. Važna klasa molekula koje učestvuju u morfogenezi su faktori transkripcije, proteini koji određuju sudbinu ćelija interakcijom sa DNK. Mogu se kodirati glavnim regulacijskim genom i aktivirati ili deaktivirati transkripciju drugih gena; zauzvrat, ovi sekundarni genski proizvodi mogu regulirati ekspresiju svih gena u regulacijskoj kaskadi genskih regulacijskih mreža. Na kraju, ove kaskade nalaze se klase molekula koje kontroliraju ćelijska ponašanja, kao što je migracija ćelija, ili, općenito, njihova svojstva, poput adhezija ili kontraktilnost ćelije. Naprimjer, tokom gastrulacije nakupine matičnih ćelija isključe adheziju od ćelije do ćelije, postaju migratorne i zauzimaju nove položaje u embrionu, gdje ponovno aktiviraju određene proteine adhezije ćelija i formiraju nova tkiva i organe. Putevi razvojnog signala koji su uključeni u morfogenezu uključuju Wnt, jež i efrine.
Ćelijska osnova
Na nivou tkiva, zanemarujući sredstva kontrole, morfogeneza nastaje zbog ćelijske proliferacije i pokretljivosti. Morfogeneza takođe uključuje promjene u ćelijskoj strukturi načinu djelovanja u tkivima. Te promjene mogu rezultirati produženjem tkiva, stanjivanjem, presavijanjem, invazijom ili razdvajanjem jednog tkiva u različite slojeve. Potonji slučaj naziva se često sortiranje ćelija. "Sortiranje" ćelija uključuje one koje se kreću tako da se razvrstavaju u klastere koji maksimiziraju kontakt između ćelija istog tipa. Predloženo je da sposobnost ćelija da to učine proizlazi iz diferencijalne adhezije ćelija, a Malcolm Steinberg to objašnjava njegovom, zvanom hipoteza diferencijalne adhezije. Do razdvajanja tkiva može doći i dramatičnijim događajima ćelijske difewrencijacije, tokom kojih epitelne ćelije postaju mezenhimske. Mezenhimske ćelije obično napuštaju epitelno tkivo, što je posljedica promjena u adhezivnim  i kontraktilnim svojstvima. Nakon epitelno-mezenhimske tranzicije, ćelije mogu migrirati dalje od epitela, a zatim se povezati s drugim sličnim ćelijama na novom mjestu. In plants, cellular morphogenesis is tightly linked to the chemical composition and the mechanical properties of the cell wall.
Kraniometrija
thumb|300px | Mjerna mjesta (antropometrijske tačke) na lobanji i licu thumb|300px|Historijski kraniometar Kraniometrija (lat. cranium = lobanja + grč. μέτρον - métron = mjera) ili mjerenje lobanje je grana morfometrije a time i kvantitativne anatomije. Zajedno sa kranioskopijom, tj. posmatranjem opisnih karakteristika, formira oblast frenologiju.
Na osnovu morfometrijskih karakteristika lobanje, kako u ljudi, tako i životinjskih vrsta, mogu se prepoznati međusobne srodnosti posmatranih jedinki i/ili populacija. Kod čovjeka, u takvim analizima važno je uključiti antropometriju, antroposkopiju  etnologiju i forenziku. Mjerenje lobanja ima danas posebnu primjenu u  arheologiji i paleoantropologiji, za utvrđivanje porijekla i  ostalih oznaka antropoloških nalaza i fosilnih ostataka.
Kraniometrija je direktna metoda mjerenja, u kojem su dimenzije određuju mehanički, kod mrtvih i živih dijelova tijela. To se ne treba miješati sa nalazima radiološke Röntgenske slike  kojom se indirektno uzimaju  projekcije  mjera  koštanih struktura. U tu svrhu, moraju se također uzimati u obzir i podaci dobijeni sonografijom.
NGC 3086
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Kraniometrija
Historija
Prvi izuzetan doprinos kraniometriji objavio je Louis Jean-Marie Daubenton  je 1764.: Mémoire sur les differences de la situation du grand trou occipital dans l’homme et dans les animaux (Disertacija o razlikama u položaju zatiljnog otvora kod ljudi i kod životinja). Šest godina kasnije, dolazi  djelo  umjetnika i anatoma  Petrusa Campera sa opisom kraniometrujskih metoda. Ovi radovi su bili platforma za dalji razvoj kraniometrije. Prijee svega, Kamperovo ime u antropološke literature je ovjekovječilo prvo spominjanje pojma  i  definicija ugla lica.
Poređenja proširenja lobanje ljudi i srodnih životinja bila su osnova kraniometrijskih  istraživanja, što pokzuje činjenica da je u  19. stoljeću broj znanstvenih kraniometrijskih studija naglo porastao. Dalja poređenja između životinja i ljudi i provode Paul Pierre Broca iz Francuske i Thomas Henry Huxley iz Engleske, koji su  realizirali  globalna komparativna rasna  istraživanja čovječanstva. Anders Retzius iz Stockholma je razvio sistem za mjerenje lobanja u nekoliko  dimenzija i njihovu klasifikaciju po dobijenim pokazateljima, kao što si dužina, širina i visina lobanje.
Postepeno i sve više tzv. „kraniomertrijskom teorijom“ su se služile i rasističke teorija Sve više, rasističke ideologije. Camper je već tvrdio da su neevropski narodi srodnički bliski neljudskim majmunima, pogled koji je i u naučnim krugovima preovladavao čak sve do sredine 20. stoljeća.
Početkom 19. stoljeća, Franz Josef Gall je pokušao da, ispitujući lobanje, oblikuje znanje o karakteristikama ljudi. Prema njemu, to se odnosilo i na procjene intelektualnih sposobnosti. Na primjer, prema specifičnim kraniofacijalnim proporcijama moguće je otkriti ubicu ili lopova. Anatom i fiziolog Theodor von Bischoff (1807.-1882.) je, na osnovu kraniometrijskih rezultata, pretpostvio intelektualnu neadekvatnost žena za  akademsku profesiju.
IC 4651
IC 4651 (također poznat kao ESO 228-SC2) je otvoreno zvjezdano jato i nalazi se u sazviježđu Oltar. Prvo otkriće je napravio James Dunlop 28. jula 1826. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Kraniometrija
Historija
Veliki historijsku krivicu snose antropolozi koji pružili  „naučnoj“  osnovu za širenje  duha biologizma u vidu  nacizma. Na osnovu lubanjskih proporcija, stanovništvo je podijeljeno u rase i na taj način vladine  programe, kao što su Lebensborn ili ubijanje "nedostojnih života"  u okviru  Akcije T4. Unatoč njihovim naporima,  nisu uspjeli kraniometrijski  dokazati  da  su navodne rasne karakteristike, kao što su veliki noseve i uši  jevrejskog naroda naučno utemeljene.
Kraniometrijske tačke
Većina mjernih mjesta su u odnosu na koštane markere lobanje.
Olimpijske igre 2020.
Domaćin je odabran u Buenos Airesu 7. septembra 2013. U prvom krugu glasanja ispao je španski grad Madrid, a u drugom turski Istanbul. Stoga će se drugi put zaredom najveći sportski događaj na svijetu održati izvan Evrope, jer je brazilski grad Rio de Janeiro bio domaćin prethodnih OI 2016. Nakon 12 godina olimpijske igre će se opet održati u Aziji i to na Dalekom istoku, jer je kineski glavni grad Peking bio domaćin OI 2008.
Kraniometrija
Kraniometrijske tačke
S obzirom na pad  primjene kraniometrije u 20. stoljeću, većina imena spomenutih tačaka više nije u upotrebi. Neke točke su još uvijek prisutne u plastičnoj kirurgiji. frankfurtska ili njemačka horizontalna i dalje služi za postavku pod X-zrake i CT glave. Srodničke relacije među pripadnicima naroda i populacija  su sada, međutim, posebno u fokusa interesa  genetičkih istraživačkih  metoda, na primjer, analizom polimorfizama.
Još ih mnogo dočekao (Sherlock)
"Još ih mnogo dočekao" jeste mini epizoda britanske TV-serije Sherlock. Dostupna je preko BBC iPlayera, BBC Red Buttona te na BBC-jevom kanalu na YouTubeu, a služi kao uvod u 3. sezonu.
Radnja
"Niz naizgled nepovezanih zločina proteže se od Tibeta preko Indije do Njemačke. Sherlock Holmes već je 2 godine među nestalima. Ali neko i nije baš uvjeren da je on mrtav..."
Vižintini (čvor)
Hrvatska:
Fatima Lačević
Fatima Lačević (1943), filozof, metodičar nastave filozofije.
Završila je studij filozofije na Filozofskom fakultetu u Sarajevu 1966. Na istom fakultetu odbranila je magistarski rad pod nazivom: Odnos umjetničkog i estetskog u nazorima Danka Grlića (1986), a doktorsku disertaciju pod nazivom: Suvremena jugoslovenska estetska misao i transcendiranje estetskog mišljenja u djelu Danka Grlića, na Filozofskom fakultetu u Zagrebu (1990). Radila je u Drugoj gimnaziji u Sarajevu. Od 1974. je vanjska saradnica na Odsjeku za filozofiju i sociologiju Filozofskog fakulteta u Sarajevu, na predmetu Metodika nastave filozofije. Godine 1994. izabrana je u zvanje docenta, 1998. u zvanje vanrednog, a 2004. redovnog profesora na predmetu Estetika. Predaje na Muzičkoj akademiji Univerziteta u Sarajevu, gdje drži kolegije iz (Sociologija umjetnosti, Estetika muzike). Područja stručnog i naučnog bavljenja su metodika nastave filozofije i estetika. Objavila je više radova u stručnim i naučnim časopisima (Dijalog, Znakovi vremena, Pregled, Muzika, Znak Bosne).
Nogometne utakmice Andora – Bosna i Hercegovina
Prvu zvaničnu međusobnu utakmicu Andora i Bosna i Hercegovina su odigrale 28. marta 2015. u sklopu kvalifikacija za Evropsko prvenstvo 2016. Bosna i Hercegovina je zabilježila pobjedu rezultatom 3-0 a jedini strijelac na utakmici je bio Edin Džeko u 13, 49. i 62. minuti utakmice. Asistent za sva tri gola bio je Senad Lulić. Prvu zvaničnu utakmicu pomenutih reprezentacija obilježio je debi Mehmeda Baždarević na selektorskoj klupi Bosne i Hercegovine te debi Edina Cocalić i Milana Đurića kao i povratak Ervina Zukanović u nacionalni tim. Sljedeći susret Bosna i Hercegovina i Andora su odigrali u Zenici 6. septembra 2015. gdje je Bosna i Hercegovina kao i u prethodnom meču zabilježila identičnu pobjedu rezultatom 3-0. Golovi na utakmici su postignuti u prvom poluvremenu a strijelci su bili Ermin Bičakčić u 14, Edin Džeko u 30. i Senad Lulić u 45. minuti utakmice. U ovoj utakmici za nacionalni tim debitovao je Mario Vrančić ulaskom u igru u 79. minuti utakmice zamijenivši Seada Kolašinca.
Svinišće
Svinišće je naseljeno mjesto u sastavu grada Omiša, Splitsko-dalmatinska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazilo se u sastavu stare općine Omiš.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2021. godine, Svinišće je imalo 87 stanovnika.
Turska kahva
Turska kahva jeste metoda pripreme nefiltrirane  kahve. Pržena, a zatim fino mljevena, zrna kahve se kuhaju u džezvi, često sa šećerom, te se serviraju u fildžanima. Trenutno, moguće ju je naći na Srednjem istoku, u Sjevernoj Africi, na Kavkazu, Balkanu, Baliju te istočnoj Evropi.
Svinišće
Stanovništvo
Napomena: ''U 1869., 1921. i 1931. sadrži podatke za naselje Podašpilje.''
Turska kahva
Turska kahva je nematerijalna kulturna baština Turske potvrđena od strane UNESCO-a.
Historija
Najranije spominjanje pijenja kahve dolazi iz Jemena u 15. vijeku. Krajem 15. i početkom 16. vijeka, kahva se raširila na Kairo i Mekku. Tokom 1640-tih, osmanlijski ljetopisac İbrahim Pecevi zabilježio je otvaranje prve kahvane u Konstantinopolju.
Svinišće
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Svinišće je imalo 180 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Turska kahva
Historija
"Sve do 962 (po hidžri, 1554-55.), u Velikom, Čuvanom-od-strane-Boga gradu Konstantinopolju, kao i u osmanlijskim zemljama općenito, kahva i kahvane nisu postojale. Oko te godine, kolega po imenu Hâkem i Alepa i vragolan zvani Şems (Šems) iz Damaska, došli su u grad: oba su otvorili veliku prodavnicu u distriktu zvanom Tahtakale, te počeli snabdjevati kahvom."
mini|220px|Kahva servirana na bosanski način, s [[fildžanom, džezvom i kockama šećera]]
Bosna i Hercegovina
U Bosni i Hercegovini, sličan način pripremanja kahve se naziva bosanska kahva, koja se pravi drugačije u odnosu na tursku. Druga razlika od turske kahve je ta, da voda dostiže tačku ključanja, mali dio je sačuvan sa strane za kasnije, često u fildžanu. Dalje, kahva se dodaje u džezvu, te ostatak vode iz fildžana se dodaje u džezvu. Sve se stavlja nazad na izvor toplote da se ponovno dosegne tačka ključanja, što traje par sekundi jer je kahva već veoma vruća. Pijenje kahve u Bosni je tradicionalna svakodnevnica i igra važnu ulogu tokom društvenih okupljanja.
Bedenička
Bedenička je naseljeno mjesto u sastavu općine Velika Pisanica, Bjelovarsko-bilogorska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazila se u sastavu stare općine Bjelovar.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Bedenička je imala 16 stanovnika.
PRB4
Bazni pljuvačni prolinom bogati protein 4 je protein koji je kod ljudi kodiran genom PRB4.
Protein kodiran ovim genom spada upljuvačne proteine bogate prolinom. Ovaj i pet drugih gena koji također kodiraju pljuvačni proteine bogate prolinom (PRP), kao i gen koji kodira suznu žlijezdu PRP, čine PRP genski klaster u regiji 12p13 hromosoma 12.
PRB4 se posttranslacijski cijepa na tri različita zrela peptida:
Aminokiselinska sekvenca
Dužina polipeptidnog lanca je 310 aminokiselina, a  molekulska težina   31 326 Da.
Čovići
Čovići su naseljeno mjesto u sastavu grada Otočca, Ličko-senjska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazili su se u sastavu stare općine Otočac.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Čovići su imali 560 stanovnika.
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Čovići je imalo 922 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
NGC 4518
NGC 4518 (također poznat kao IRAS 12306+0806, MCG 1-32-95, NGC 4518A i PGC 41674) je prečkasta spiralna galaksija koja je udaljena oko 301 milion sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Djevica. Najveći prečnik je 1,00 (88 hiljada sg) a najmanji 0,4 uglovnih minuta (35 hiljada sg). Prvo otkriće je napravio John Frederick William Herschel 27. decembra 1827. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
FCGBP
IgGFc-vezujući protein je protein koji  je kod ljudi kodiran genom FCGBP. Aminokiselinska sekvenca
C: Cistein D: Asparaginska kiselina E: Glutaminska kiselina F: Fenilalanin G: Glicin H: Histidin I: Izoleucin K: Lizin L: Leucin M: Metionin N: Asparagin P: Prolin Q: Glutamin R: Arginin S: Serin T: Treonin V: Valin W: Triptofan Y: Tirozin
Myodocarpaceae
Myodocarpaceae je manja porodica cvjetnica u redu Apiales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta. Imenovana je po tipskom rodu Myodocarpus.
U dva roda, Delarbrea i Myodocarpus, ima nekih 19 vrsta, sa područja jugozapadnog Pacifika: Nova Kaledonija, istočno od Malzije i u Australiji. To su najčešće grmovi s vrlo karakterističnim cvjetovima i plodovima.
Warning (album Green Daya)
Uprkos mješovitim kritikama prema stilskoj promjeni grupe, album je dobio uglavnom pozitivna mišljenja kritičara, koji su pohvalili vokalistu i gitaristu Billieja Joea Armstronga za tekstove pjesama. Iako je dostigao četvrto mjesto na Billboard 200 u SAD-u, Warning je donio najveći komercijalni pad u karijeri Green Daya te je postao njihov prvi album nakon potpisivanja za Reprise Records koji nije višeplatinasti album. Međutim, mogući razlog toga je to da je album procurio na Napster tri sedmice prije zvaničnog objavljivanja. Album je unatoč tome zlatno certificiran od Udruženja izdavačke industrije Amerike, a od 2012. prodan je u više od 1,2 miliona primjeraka. Širom svijeta prodano je 3,5 miliona primjeraka.
Myodocarpaceae
Ova porodica prepoznata je i u modernim klasifikacijskim sistemima, poput APG III sistema iz 2009. Ranije su rodovi koji čine ovu porodicu bili organizirani u Araliaceae, ali filogenetičke analize molekulskih podataka pokazuju da njene vrste predstavljaju monofiletki kladus, koji  bi trebalo smatrati zasebnom porodicom.
Warning (album Green Daya)
Pozadina
Nakon odmora od turneje u cilju promocije četvrtog studijskog albuma Insomniac, Green Day je snimio eksperimentalniji Nimrod. To je bio album koji se upuštao u širok spektar žanrova, uključujući folk, ska i surf-rok, a objavljen je i jedinstveni akustični hit "Good Riddance (Time of Your Life)". Billie Joe Armstrong prisjetio se da ga je stilski odmak pjesme od ranijih albuma grupe zabrinuo: "Bojao sam se šta bi se desilo kad bi se objavila ... jer je to bila jako osjetljiva pjesma".
Myodocarpaceae
Opis
Drvenaste biljke, sa jednostavnim ili složenim listovima, s cjelovitim ili nazubljenim rubovima. Cvijet je sa zglobnim peteljkama, sa čašicom i ugrađenim vijencem. U rodu Myodocarpus plod je suh i krilast, sa sekretornim vezikulama na mezokarpu i endokarp sa uljnim kanalima.
Warning (album Green Daya)
Pozadina
Grupa je krenula na turneju u cilju promocije Nimroda, koja je uglavnom sadržavala intimnije koncerte sa publikom od 1.500 do 3.000 ljudi. Na kraju turneje, grupa je primjetila da se je njena publika promjenila. Pank-rok više nije bio popularan kao prevlađujući mužički žanr jer su nu metal grupe kao što su Korn, Limp Bizkit i Kid Rock bilježili uspjeh. Prema riječima vlasnika Studija 880 Johna Lucaseya, grupa je "definitivno bila na veoma velikoj raskrsnici".
Snimanje
thumb|left|Muzika [[Bob Dylan|Boba Dylana (desno) imala je veliki uticaj na grupu tokom pisanja i snimanja albuma Warning.]] Za Warning, Green Day je prvobitno odlučio da radi sa producentom Scottom Littom, koji je prethodno sudjelovao sa Nirvanom i grupom R.E.M. Međutim, bend se razišao sa Littom zbog neslaganja pri muzičkom pravcu albuma; Billie Joe Armstrong se prisjeća: "Jednostavno nije išlo. Bio je stvarno kul, ali jednostavno nije bilo prave hemije za ovaj projekat." Green Day je tada ponovo angažovao Cavalla, ali ovog puta bend je preuzeo većinu produkcijskih dužnosti, a Cavallo je obavljao ulogu "izvršnog producenta". Armstrong je slušao album Boba Dylana iz 1965. Bringing It All Back Home više puta tokom pisanja Warninga, što je imalo veliki utjecaj na muzičko eksperimentiranje i društveno osviještene tekstove na albumu.
Green Day je počeo da radi na albumu dvije godine prije nego što je ušao u studio 1. aprila 2000. Tokom tog perioda, članovi grupe su se sastajali pet dana u sedmici, pisali nove pjesme i uvježbavali stare, a bubnjar Tre Cool je rekao: „Vježbali smo, pisali pjesme svirali ih, opet pisali nove pjesme, svirali ih, svirali i svirali... Ljudi misle da se kupamo na Havajima, a mi smo u Oaklandu i sviramo naše pjesme." Album je snimljen u Studiju 880 u Oaklandu. Cool je napisao o radnoj navici grupe u studiju: "Uopšte nismo sprintali. Radimo istim tempom, ali to je prilično brz tempo za snimanje. Brži smo od bilo kojeg drugog benda, skoro. To je ono što mi je rečeno." Green Day je prilikom snimanja albuma nastojao da sastavi solidan spisak pjesama gdje bi "svaka pjesma mogla biti samostalni album".
Šorgi
Šorgi (ital. Sorghi) su naseljeno mjesto u sastavu općine Oprtalj, Istarska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazili su se u sastavu stare općine Buje.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Šorgi su imali 46 stanovnika.
Napomena: ''U 1857., 1869., 1921. i 1931. podaci su sadržani u naselju Oprtalj. Iskazuje se kao dio naselja od 1880., a kao naselje od 1900.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Šorgi je imalo 73 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
NGC 7435
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Prva nogometna liga Češke
Prva nogometna liga Češke (češki: 1. česká fotbalová liga) poznata i kao HET liga je profesionalna češka nogometna liga, te predstavlja najviši rang u češkom nogometu. Osnovana je 1993. godine. Sezona traje od jula do maja. Trenutni prvak Češke je Viktoria Plzeň. Sa 12 osvojenih titula Sparta Prag je najuspješniji klub lige.
Format takmičenja
U ligi se takmiči 16 klubova. Igraju se po dvije utakmice, svako sa svakim (30 kola). Pobjednik lige naredne sezone igra u trećem kolu kvalifikacija za Ligu prvaka, dok ekipe koje završe na drugom i trećem mjestu ostvaruju plasman u treće, odnosno drugo kolo kvalifikacija za Evropsku ligu. Dvije posljednjeplasirane ekipe ispadaju u niži rang.
Trnbusi
Trnbusi su naseljeno mjesto u sastavu grada Omiša, Splitsko-dalmatinska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazili su se u sastavu stare općine Omiš.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2021. godine, Trnbusi su imali 176 stanovnika.
Napomena: ''U 1857. i 1890. iskazivano pod imenom Trambusi.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Trnbusi je imalo 277 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Šijska Kosa
Šijska Kosa je bivše naseljeno mjesto u sastavu općine Ravna Gora, Primorsko-goranska županija, Republika Hrvatska
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazila se u sastavu stare općine Delnice. Na popisu stanovništva 2001. godine, naselje je ukinuto i pripojeno naselju Ravna Gora.
Stanovništvo
Napomena: ''Do 1900. iskazivano pod imenom Kosa. U 2001. pripojeno naselju Ravna Gora.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Šijska Kosa je imalo 99 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Prvinci
Prvinci su naseljeno mjesto u sastavu općine Krašić, Zagrebačka županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazili su se u sastavu stare općine Jastrebarsko.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Prvinci su imali 8 stanovnika.
Mediji u Bosni i Hercegovini
Poslijeratni razvoj uključuje uspostavljanje nezavisne regulatorne agencije za komunikaciju, usvajanje Kodeksa za štampu, uspostavljanje Vijeća za tisak, dekriminalizaciju klevete, uvođenje prilično naprednog zakona o slobodi pristupa informacijama i stvaranje sistema javnog servisa od nekadašnjeg državnog emitera. Ipak, međunarodne pozitivne pomake često ometaju domaće elite, a profesionalizacija medija i novinara odvijala se polako. Visok nivo pristranosti i povezanosti medija i političkih sistema ometa pridržavanje profesionalnog kodeksa ponašanja.
Historija
Tokom rata u Bosni i Hercegovini, većina medija postala je propagandno oružje vlasti, vojske i frakcija - izuzev sarajevskog Oslobođenja. Od tada se čine napori - s malim uspjehom - na razvoju medija koji premošćuju etničke granice.
Zakonodavni okvir
Ostali relevantni zakoni su Zakon o zaštiti od klevete koji reguliše klevetu, te Zakon o komunikacijama. Zbog neuspjeha vlasti kako u Republici Srpskoj, tako i u Federaciji Bosne i Hercegovine da osiguraju stvaranje potrebnog pravnog okvira koji bi omogućio novinarima profesionalni i nezavisni rad u svom okruženju, Visoki predstavnik je 1999. godine donio Odluku o slobodi informacija i ukidanje krivičnih kazni za uvredu i klevetu. Kleveta je u Bosni i Hercegovini dekriminalizirana 2002. godine.
Zakon predviđa slobodu govora i štampe; međutim, vlada ne poštuje uvijek slobodu štampe u praksi. Zakon Federacije Bosne i Hercegovine zabranjuje govor mržnje, dok Zakon Republike Srpske posebno ne zabranjuje, iako zakon zabranjuje izazivanje etničke, rasne ili vjerske mržnje. Nezavisni analitičari primjećuju kontinuiranu tendenciju političara i drugih lidera da neželjenu kritiku označe govorom mržnje. Zakon zabranjuje proizvoljno miješanje u privatnost, porodicu, dom ili prepisku, a vlada općenito poštuje ove zabrane u praksi.
Zakon o komunikacijama također reguliše pitanja koncentracije medija i vlasništva. RAK je usvojio pravilo o koncentraciji medija i unakrsno vlasništvo, kako je navedeno u Zakonu o komunikacijama, kako bi se spriječila koncentracija uzajamnog vlasništva. Zakon o konkurenciji daje dodatna pravila o koncentraciji na tržištu.
Zakon o slobodi pristupa informacijama u Bosni i Hercegovini prilično je napredan i omogućava javni pristup svim informacijama koje posjeduju javne institucije, uz izuzetke samo radi zaštite podataka s posebno negativnim učinkom na odbranu, javnu sigurnost, monetarnu politiku ili privatnost trećih strana. Međutim, u praksi postupak može biti glomazan i obeshrabriti novinare da traže službene informacije.
Zakon o sistemu javnog radiodifuznog servisa Bosne i Hercegovine regulira cjelokupno funkcioniranje sistema i odnose između njegovih komponenti, a dopunjen je drugim zakonima na državnom i entitetskom nivou: Zakonom o javnom RTV servisu Bosne i Hercegovine - BHRT, Zakon o Radioteleviziji Federacije BiH - RTVFBiH i Zakon o Radioteleviziji Republike Srpske - RTRS.
Kodeks ponašanja emitera Regulatorne agencije za komunikacije pruža standarde za programiranje, zahtijevajući da radio i TV stanice „pokažu nepristrasnost i neutralnost u svom izvještavanju, profesionalnost i jednaku zastupljenost svih društvenih grupa i različitih stavova i mišljenja, bez diskriminacije po bilo kojem osnova. "Zakoni koji regulišu javne emitere predviđaju slične standarde".
RAK je također usvojio Kodeks o audio-vizuelnim i radio medijskim uslugama, kojim se mjeri primjenom licencnih uslova i kodeksa o reklamiranju i sponzorstvu, koji regulišu zaštitu djece i maloljetnika u kontekstu oglašavanja i sponzorstva. Uprkos ovim kodeksima, i dalje postoje zabrinutosti oko pravilne primjene profesionalnih standarda.
Centralna izborna komisija Bosne i Hercegovine usvojila je 2005. godine Pravila o medijskom predstavljanju političkih subjekata u izbornom periodu, kako nalaže Izborni zakon Bosne i Hercegovine. Ova pravila postavljaju standarde za izvještavanje o izbornim kampanjama i zahtijevaju od emitera da pružaju činjenične, cjelovite, iskrene, poštene i nepristrasne informacije i da se ravnopravno i nepristrasno odnose prema političkim konkurentima.
U Bosni i Hercegovini ne postoji registar online medija i oni ne trebaju operativnu dozvolu. Posljednjih godina Vijeće za štampu u Bosni i Hercegovini obavezalo se na izradu propisa iz ove oblasti koji bi se temeljio na principu samoregulacije. Ministarstvo komunikacija i prometa BiH započelo je 2013. godine izradu zakona o novim medijima, uključujući regulativu o internetu i online mreži. Ova inicijativa izazvala je neke zabrinutosti, jer se očekivalo da uključuje ograničenja poput dozvola i licenci.
Status novinara
Profesionalizam i kvalitetno novinarstvo rijetki su u Bosni i Hercegovini. Novinari primaju relativno manje plaće, uprkos višim diplomama, a često im se ne isplaćuju redovno zbog finansijskih poteškoća u medijima. Preopterećenost poslom i vremenski pritisak tjeraju novinare da iznose nepodržane dokaze ili koriste nepouzdane izvore. Internet mediji također često ne poštuju standarde autorskih prava. Mnogi novinari rade bez odgovarajućih radnih ugovora, često angažirani da rade redovno ili čak duže, a da nisu pokriveni zdravstveni i penzijski fondovi.
Regulatorna tijela
Regulatorna agencija za komunikacije (RAK) zadužena je za regulaciju radio i televizijskih medija u zemlji, kako je utvrđeno Zakonom o komunikacijama. RAK je nezavisna agencija čiji je zadatak regulacija radio i TV emitovanja i telekomunikacionih mreža; licenciranje; dodjela radio-frekvencijskog spektra i razvijanje i provođenje pravila i propisa na tržištu komunikacija. Zakon garantuje njegovu nezavisnost i sprečava Vijeće ministara, pojedine političare ili bilo koju drugu osobu da utječu na odluke. Štaviše, državnim službenicima na svim nivoima vlasti, članovima tijela političkih stranaka i onima povezanim s telekomunikacijskim operaterima ili elektroničkim medijima zabranjeno je imenovanje za generalnog direktora RAK-a. RAK ima izvršna ovlaštenja za provođenje propisa, i financijski je nezavisan. Njegove odluke uglavnom se smatraju poštenim.
Generalnog direktora RAK-a imenuje Vijeće RAK-a, a odobrava Vijeće ministara BiH. Zbog političkih sporova, agencija je bez direktora posljednjih sedam godina. Nacrt zakona koji je Vijeće ministara iznijelo 2014. godine, a kojim bi se smanjila nadležnost RAK-a, izazvao je zabrinutost.
Samoregulatorna tijela
Vijeće za štampu BiH osnovano je kao nezavisno, nevladino, nepolitičko samoregulacijsko tijelo, koje čine sva novinarska udruženja i odgovorno za samoregulaciju sadržaja na mreži i štampanim medijima. Cilj je rješavanje sporova između medija i čitatelja putem profesionalnih alata kao što su pravo na odgovor, ispravak, izvinjenje i opovrgnuće, ali ne može izreći sankcije u smislu novčanih kazni, suspenzija ili gašenja. Njihovo posredovanje često dovodi do povlačenja ili odgovora. Vijeće za štampu je 2012. godine razmotrilo 176 žalbi na netačno ili klevetničko izvještavanje štampanih i internetskih medija (103 za tiskane i 73 za internetske medije), prihvativši 35 kao valjane i odbacivši 19 kao neosnovane.
Mediji
U 2014. godini Bosna i Hercegovina je imala osam dnevnih novina (uglavnom privatnih), 189 sedmičnih ili mjesečnih novina i časopisa, 142 radio stanice, 43 televizijske stanice i osam novinskih agencija. Ipak, mnogi građani ne mogu pristupiti ostalim izvorima.
Bosanskohercegovački mediji često su stranački i pridruženi su različitim etničkim ili/i političkim grupama. Ekonomska recesija pogoršala je njihovu zavisnost o političkim i komercijalnim interesima, jačajući samocenzuru. Vlada Republike Srpske i dalje direktno subvencionira provladine lokale, dok mnogi lokalni mediji dobijaju sredstva od lokalnih vlasti. Medijima u zajednici je zakonski zabranjeno da primaju prihode od oglašavanja, što guši njihov razvoj. Vlasnička struktura medija često je nejasna.
Štampani mediji
Vijeće za štampu Bosne i Hercegovine zabilježilo je da postoji osam dnevnih novina (sve u privatnom vlasništvu), 100 različitih vrsta časopisa, 71 specijaliziranih časopisa i osam vjerskih časopisa. Nekoliko srpskih i hrvatskih novinskih medija također se prodaje u Bosni i Hercegovini. Podatke o tiražu novina mediji ne objavljuju i smatraju se poslovnom tajnom. Agencije za istraživanje tržišta u 2006. izvjestile su kao najčešće čitani dnevni list - Dnevni avaz (36%), Blic (10%), zatim Glas Srpske, Večernje novosti i Večernji list (svi po 4%). Trećina stanovništva ne čita novine. Udjeli u prihodima od reklama u 2007. godini podijeljeni su na sljedeći način: Dnevni avaz (34%), Dnevni list (24%), Oslobođenje (16,75%), Nezavisne novine (12,72%), Glas Srpske (8,92%), Večernji list (3,48%).
Obrasci čitanja uglavnom slijede teritorijalne (entitetske ili kantonalne), etničke ili nacionalne linije. Dnevni avaz, objavljen u Sarajevu, uglavnom cilja bošnjačku čitalačku publiku; Nezavisne novine iz Banja Luke čitaju Srbi; Večernji list i Jutarnji list usmjereni su na Hrvate u BiH.
Časopisi prate trend komercijalizacije, a vodeću ulogu preuzimaju ženski časopisi kao što su Azra (14,7%, 2005.) i Gloria (12,5%), prevladavajući političke časopise poput Dani (9,4%), Slobodna Bosna (7,2% ) i Express (5,3%).
Radio emitovanje
Sistem javnog emitiranja Bosne i Hercegovine (BHRT) uključuje četiri radio kanala: BH Radio 1 na državnom nivou, plus na entitetskom nivou Federalni radio u Federaciji BiH (dio RTVFBiH ) i Radio Republike Srpske u Republici Srpskoj (dio RTRS).
Na radio tržištu aktivno djeluje 144 radio stanice, od kojih je 65 javnih i 79 privatnih (podaci iz 2009.). Njihovi prihodi uglavnom dolaze od reklama (60%), zajedno s javnim subvencijama i prodajom programa. Tržište je vrlo usitnjeno, 60% prihoda dijeli 130 stanica, a preostalih 40% među 10 glavnih stanica. Nijedna pojedinačna radio stanica ne ostvaruje više od 15% tržišnih prihoda. Dvije trećine prihoda ide javnim emiterima, bilo nacionalnom javnom servisu (30%) ili drugim lokalnim državnim mjestima (34%); privatni emiteri zarađuju samo od 36%. Radio su često vertikalno integrirani u medijske grupe koje također kontroliraju TV stanice, kablovske operatere, davaoci usluga interneta, pa čak i marketinške agencije. Ostali radiji su u vlasništvu općinskih ili kantonalnih vlada i javno se finansiraju.
Većina slušalaca (48% u 2006) sintonizira se prvenstveno na lokalnim radio stanicama, od kojih BN Radio (15%) ima najbolju ocjenu, a slijede BH Radio 1 (13%) i Radio Big 1 (10%). Oko 22% ispitanika izjavilo je da nikada ne slušaju radio.
Televizijsko emitovanje
Televizija je glavni izvor vijesti. Najuticajniji emiteri su javne radio i TV stanice koje vode bošnjačko-hrvatski i srpski entiteti, RTVFBiH i RTRS, a koje su pod efektivnom kontrolom vladajućih nacionalnih partija u svakoj od njih. Emiter na državnom nivou, BHRT, popunjava polje.
Ured visokog predstavnika (OHR), vodeća međunarodna civilna agencija u BiH, nadzirao je razvoj nacionalne javne radiodifuzije i radio na stvaranju ne-nacionalističkih, građanskih medija.
Bosanskohercegovačka radio-televizija (BHRT), prije poznata kao RTVBiH (1992–1998), a zatim PBSBiH, krovna je organizacija za emitovanje i jedina članica Evropske radiodifuzne unije iz Bosne i Hercegovine. Godine 1992. iz RTVBiH je izrasla RTV Kantona Sarajevo, jednog od osam glavnih radiodifuznih centara bivše SFR Jugoslavije, a 1. januara 1993. godine RTVBiH je primljena kao aktivni član Evropske radiodifuzne unije. Uključuje Nacionalni javni televizijski kanal BHT 1, Državni javni radio BH Radio 1 i Jedinicu za muzičku produkciju MP BHRT. U postupku je uspostavljanje zajedničke javne korporacije BHRT sa entitetskim javnim emiterima RTVFBiH i RTRS.
Kino
mini|[[Sarajevo Film Festival - crveni tepih]] Historija kinematografije u Bosni i Hercegovini započela je prvom filmskom projekcijom 27. jula 1897. Ipak, razvoj filmske industrije dogodio se tek nakon Drugog svjetskog rata. Do danas je u zemlji proizvedeno 120 igranih filmova i stotine dokumentarnih i kratkometražnih filmova, od čega oko 20 u posljednjoj deceniji (uglavnom koprodukcije).
U 2008. godini Bosna i Hercegovina je ugostila 50 bioskopa sa 7.409 projekcija filmova, od čega 503 domaće produkcije ili koprodukcije filmova. Broj posjetilaca bioskopa bio je u negativnom trendu, sa 643.009 u 2003. na 236.517 u 2008.
Filmska industrija teško je pretrpjela rat i poslijeratno razaranje zemlje. Fond za kinematografiju Bosne i Hercegovine osnovalo je 2002. godine entitetsko Ministarstvo kulture i sporta Federacije BiH, a danas jedini finansira filmske produkcije u BiH i podržava Udruženje filmskih radnika Bosne i Hercegovine. Godišnji Sarajevo Film Festival (SFF), osnovan 1995. godine, vodeći je događaj u regiji i važan način za promociju bosanskohercegovačke filmske industrije, također kroz koprodukcije koje promovira projekat CineLink.
Telekomunikacije
Telekomunikacijski sektor u Bosni i Hercegovini prolazi kroz liberalizaciju. Do 2006. godine postojala su tri licencirana operatora fiksne telekomunikacije: BH Telecom, sa sjedištem u Sarajevu, pokrivajući 51% stanovništva BiH i veći dio teritorije Federacije BiH; Telekom Srpske, sa sjedištem u Banja Luci, pokriva 34% stanovništva BiH, uglavnom na teritoriji Republike Srpske i HT Eronet, sa sjedištem u Mostaru, koji pokriva 16% stanovništva BiH, uglavnom u Federaciji BiH naseljenim većinskim hrvatskim stanovništvom. Tri kompanije uživale su faktički monopol nad svojim operativnim područjima, iako imaju nacionalne dozvole za domaće i međunarodne pozive. Novi "igrači" ušli su na tržište od početka liberalizacije 2007. Broj pretplatnika usluga fiksne telefonije bio je 849.027 u 2001, te 1.022.475 2007. godine. Stope fiksne telefonije povećale su se sa 22,35% (2001) na 26,41% (2007).
Sektor mobilne telefonije izuzetno je konkurentan, jer se tri glavna telefonska operatora u cijeloj zemlji natječu s markama BH Mobile, MTel i HT Eronet. Mobilne mreže pokrivaju 99% stanovništva i imaju stopu od 63,29%, sa 2.450.425 pretplatnika u 2007, udvostručujući se od 2004.
Tržište telekomunikacija reguliše Regulatorna agencija, koja također reguliše sektor emitovanja i interneta.
Internet
Internet korisnici u Bosni i Hercegovini brzo su porasli, sa 585.000 u 2004. na 1.055.000 u 2007. godini. Prodor interneta porastao je sa 2% u 2002. na 35% u 2009. i 61% u 2014. Mladi (15-24) su udio stanovništva koji je najviše povezan sa mrežom.
Mediji su otvorili veb stranice 2000. godine, ali njihovo mrežno poslovanje ostalo je refleks štampanih verzija. Prvi koji su uložili u vijesti na mreži bili su Dnevni avaz, a slijede Radio Sarajevo i Oslobođenje. Ipak, najposjećeniji portal u zemlji bio je Sarajevo-x.com, nezavisna veb stranica koja se kasnije razvila na portalu Klix.ba.
Ne postoje vladina ograničenja za pristup internetu niti se izvještava da vlada nadzire e-mail ili internetske chat sobe.
Novinske agencije
U Bosni i Hercegovini je 2014. bilo 8 aktivnih novinskih agencija, od kojih su dvije u javnom vlasništvu: Federalna novinska agencija FBiH (FENA) i Novinska agencija Republike Srpske (SRNA). Glavna privatna agencija je ONASA. Dvije druge agencije su u vlasništvu vjerskih grupa: Rimokatolička biskupska konferencija BiH i Islamska zajednica Bosne i Hercegovine. Posljednja, Anadolu Agency, vlasništvo je turske vlade.
Sindikati i udruženja
Bosna i Hercegovina je domaćin šest novinarskih udruženja, često na etno-nacionalnom nivou. Jedan od rijetkih aktivnih su BH novinari. Emitere predstavljaju Udruženje nezavisnih elektronskih medija i Udruženje privatnih radio i televizijskih stanica u Bosni i Hercegovini, okupljeni u Udruženju medijske industrije (UMI) kako bi uključili i reklamne agencije i čiji je zadatak da proizvode podatke o TV rejtingu. Udruženje zaposlenih u grafičkoj, izdavačkoj i medijskoj industriji u BiH predstavljaju štampane medije i štamparije.
Krajem 2022. godine u Bosni i Hercegovini je osnovana i prva asocijacila lokalnih medija (ALM) koja okuplja lokalne radio stanice, lokalne televizije i lokalne internet portale.
Proizvodne kompanije
Nezavisne proizvodne kompanije naglo su se povećale nakon 1995. Danas ih je aktivno najmanje 30, koji proizvode televizijske programe, dokumentarne, kratke i igrane filmove. Glavni su Refresh, Pro.ba, Flash produkcija, FIST produkcija i Deblokada.
Cenzura, samocenzura i sloboda medija
U Bosni i Hercegovini je profesionalno novinarstvo podcijenjeno u javnosti i potplaćeno. Niske plaće, neredovne plaće novinarima i sve veći broj prijetnji novinarima - koje je zabilježio indeks održivosti medija za 2017. godinu od strane IREX-a, omogućavaju politički pritisak i samocenzuru. Do autocenzure se dolazi i zato što novinari nerado prenose priče koje im mogu stvoriti probleme.
Prema Transparency International Bosne i Hercegovine, novinari koji rade na korupciji "izloženi su napadima i pritiscima, čak i od strane predstavnika vlasti u Bosni i Hercegovini, koji dovode do pojave samocenzure u samim medijima". Samocenzura je pojačana rijetkim, ali kontinuiranim, fizičkim napadima i prijetnjama novinarima. Budući da ove slučajeve često ne prati odgovarajuća istraga, novinari se osjećaju nezaštićenima i stoga možda neće biti voljni pokrivati određene teme, što ometa izvještavanje o pitanjima od javnog značaja.
Iskustva novinara koji rade u redakcijama u Bosni i Hercegovini, a koje je prikupio Media Centar Sarajevo, ukazuju na to da na uređivačku politiku često utječu političke i ekonomske elite. Ovo stvara atmosferu u kojoj je jasno koje su omiljene teme i brojke, a o čemu novinari ne bi smjeli pisati.
Devetnaest novinara ubijeno je u Bosni i Hercegovini od 1992. godine, povećavajući vjerovatnoću autocenzure u medijima. Bilo je najmanje 20 dokumentovanih slučajeva prijetnji i zastrašivanja medijskih radnika samo u 2015. godini, a 2014. vlasti su izvršile raciju na urede najpopularnije internet stranice s vijestima. Nebulozan jezik u zakonodavstvu o društvenim medijima u Republici Srpskoj kriminalizuje "pokušaj narušavanja javnog reda i mira".
Bosna i Hercegovina nema zvanični sistem evidentiranja zločina nad novinarima, koji na kraju uglavnom budu klasificirani kao lakši prekršaji. Vlasti ne uzimaju u obzir profesionalni status žrtve. Prema generalnom tužiocu Republike Srpske Mahmutu Švraki, novinari "pretjeruju u prijetnjama i iznose neutemeljene tvrdnje", da bi potom izgubili interes za slučajeve, jer je postupak vrlo dugotrajan.
Napadi i prijetnje novinarima
Udruženje novinara BiH zabilježilo je 20 slučajeva napada ili prijetnji novinarima u prvih 7 mjeseci 2014. godine, uključujući pet fizičkih napada i jednu prijetnju smrću. Dvadeset slučajeva također je zabilježeno u 2013. godini, a 22 u 2012. godini Human Rights Watch zabilježio je "izrazito pomiješan zapis" u vezi s odgovorima države na napade i "klimom straha među novinarima", jer, kako je rezimirao novinar Amer Bahtijar, "to bi samo značilo da policija mora sama istražiti".
Političko uplitanje
Dvadeset osam bosanskohercegovačkih novinara s kojima je HRW razgovarao opisali su političko uplitanje kao uobičajenu u radu. U avgustu 2013. godine, banjalučke vijesti Istinito izvijestila je o studentskim plakatima protiv predsjednika RS Milorada Dodika. Policija je vlasniku veb stranice zaprijetila hapšenjem i zatražila da preda IP adrese izvora priče. Novinarka časopisa Dani osudila je nekoliko pokušaja Sadika Ahmetovića, potpredsjednika stranke SDA u Srebrenici, da spriječi objavljivanje njenih članaka prije administrativnih izbora 2014. godine, sve do prijetnje deportacijom u matičnu zemlju Poljsku. Dani je izdržao pritiske sve do promjene urednika u augustu 2014. godine, nakon čega je novinar napustio časopis.
Iznenađujuće finansijske i administrativne inspekcije koriste se kao metoda kažnjavanja medija nakon kritičnog izvještavanja. To je bio slučaj zajedničkog prepada policije Republike Srpske i Federacije BiH 29. decembra 2014. u sarajevskim prostorijama veb stranice Klix.ba, oduzimajući dokumente i podatke, nakon što je Klix vodio priču o navodnoj korupciji u Narodnoj skupštini RS. Policija je zaplijenila opremu veb stranice i privela radi ispitivanja četiri novinara, koja su pustili nakon osam sati. Tražili su od njih da predaju izvor prisluškivanja u kojem je uhvaćena tadašnja premijerka RS Željka Cvijanović koja je rekla da je kupila dva poslanika kako bi osigurala većinu za svoju stranku SNSD u Skupštini. Raciji je prethodilo saslušanje policije u Banjaluci, u kojem su novinari Klix.ba već trebali predati svoje izvore. Prema novinarima, racija je zamišljena kao zastrašivanje svih novinara u zemlji. Advokatske grupe i tadašnji premijer Federacije BiH Nermin Nikšić osudili su raciju.
Autoritativni promatrači poput Evropskog parlamenta i Freedom Housea više su puta dovodili u pitanje uređivačku nezavisnost javnih emitera u BiH zbog njihove bliske povezanosti s političkim strankama. Izvještava se da provladine medijske kuće primaju nesrazmjerni udio prostora za reklamiranje, čija dodjela nije transparentna, pa čak i izravne subvencije putem ad hoc projekata.
Novinari su izvijestili o poteškoćama u pristupu vladinim postupcima, a političari ponekad ograničavaju pristup javnim događajima nekolicini "prijateljskih" novinara. Novinarima BN TV i srbijanske novinske agencije Beta zabranjuje se boravak u prostorijama predsjednika Republike Srpske.
Tužbe za građansku klevetu
Zakoni Bosne i Hercegovine predviđaju odgovornost za klevetu u slučaju namjernog ili nemara širenja lažnih podataka koji nanose štetu fizičkim ili pravnim osobama. Udruženje novinara BiH prijavilo je prosječno 100 tužbi za građansku klevetu svake godine. Novinari i urednici definirali su građanske tužbe kao strategiju političara i biznismena da ih zaokupe i spriječe ih da troše vrijeme radeći svoj vlastiti posao istraživačkog novinarstva, jer često nemaju novca za unajmljivanje advokata i trebaju se lično braniti - ili gurnuti ih u samocenzuru.
Hakerski napadi
Cyber-napadi na veb stranice istraživačkog novinarstva povećali su se u Bosni i Hercegovini od poplava u maju 2014. godine, kada su novinari počeli ispitivati službene odgovore na krizu.
Kampanje blaćenja
Nekoliko bosanskohercegovačkih novinara doživjelo je kampanje blaćenja koje su imale posljedice na njihov rad i profesionalnu karijeru.
Transparentnost vlasništva nad medijima
Transparentnost vlasništva nad medijima odnosi se na dostupnost javnosti tačnih, sveobuhvatnih i ažurnih informacija o vlasničkim strukturama nad medijima. Pravni režim koji garantuje transparentnost vlasništva nad medijima omogućava javnosti, kao i medijskim vlastima, da saznaju ko efikasno posjeduje, kontrolira i utiče na medije, kao i utjecaj medija na političke stranke ili državna tijela.
Stručnjakinja Lejla Turčilo naglašava činjenicu da u Bosni i Hercegovini netransparentno vlasništvo nad medijima doprinosi jačanju negativnih karakteristika ovog društva, odnosno klijentelizma. Lejla objašnjava da, s obzirom da transparentnost vlasništva nije zagarantovana, postoje slučajevi medija u vlasništvu ljudi povezanih s drugim preduzećima koji koriste svoje medije za podršku takvim preduzetničkim aktivnostima. Također je mnogo slučajeva da se mediji koriste kao politički alati. To potvrđuje i indeks medijskog klijentelizma, regionalni indeks koji ocjenjuje klijentelizam i politizaciju medija u pet zemalja zapadnog Balkana, što ukazuje da Bosna i Hercegovina trpi snažan utjecaj političkih elita na medije. Sveukupno, prema Lejli, takvo medijsko okruženje ne može pružiti javnosti dovoljno kvalitetnih informacija za objektivnu procjenu medijskih sadržaja.
Pregled
Vlasništvo nad medijima u Bosni i Hercegovini je krajnje neregulisano. S obzirom na malu dimenziju medijskog tržišta, ne postoji značajna koncentracija vlasništva nad medijima, ali postoji ozbiljan rizik od monopolizacije medijskog prostora što je posljedica nepostojanja propisa o vlasništvu. Koncentracija vlasništva nad medijima potpuno je neregulisana od 2006. godine, kada je relevantni zakon, tj Pravila o koncentraciji medija i vlasništvu nad elektronskim i štampanim medijima (usvojena 2004) su istekla. Nadležne institucije nisu se obavezale da će uvesti nove propise i razviti odgovarajuće politike u ovoj oblasti. Primjenjivi zakon, odnosno Zakon o konkurenciji, koji je relevantan za sve poslovne aktivnosti, slabo je adekvatan za rješavanje pitanja koncentracije u medijskom sektoru, jer Konkurencijsko vijeće odgovara na određene žalbe, ali prije toga ne poduzima strateške mjere za ograničavanje koncentracije dešava se.
Regulatorna agencija za komunikacije (RAK) pokušala je pokrenuti politike koje se odnose na koncentraciju vlasništva u različitim medijskim sektorima, prema općem zakonu, jer ne postoje posebni propisi o medijima koji se bave koncentracijom. Do sada državne institucije, poput Konkurencijskog vijeća, nisu pokazale interes i posvećenost da se aktivno uključe u razvoj takvih politika.