Sabah_(Malezija)
Ekonomija
Od 2015. godine, Sabah je proizvodio 180.000 barela ekvivalenta nafte dnevno i trenutno prima 5% naknade za naftu (procenat proizvodnje nafte koji rudarska kompanija plaća vlasniku zakupa) od Petronasa zbog istraživanja nafte u teritorijalnim vodama Sabaha na osnovu Zakona o razvoju nafte iz 1974. godine. Većina nalazišta nafte i gasa nalazi se u bazenu Sabahskog korita na zapadnoj obali. Sabah je također dobio 10% udjela u Petronas tečnom prirodnom plinu (LNG) u Bintuluu, Sarawak. Nejednakost u prihodima i visoki troškovi života ostaju glavni ekonomski problemi u Sabahu. Za visoku cijenu života okrivljuje se politika kabotaže, iako je uzrok tome bio manji obim trgovine, troškovi transporta i efikasnost luke za obavljanje trgovine. Vlada je odlučila da preispita politiku kabotaže, iako je smatrala da je uzrok bio iz drugih razloga, a Svjetska banka je navela da je rezultat bio zbog slabih kanala distribucije, visokih troškova rukovanja i neefikasnog unutrašnjeg transporta. Konačno je dogovoreno da se izuzme iz politike kabotaže, od 1. juna 2017. strani brodovi će ići direktno u luke u Istočnu Maleziju bez potrebe za odlaskom u zapadnu Maleziju, iako politika kabotaže o pretovaru robe unutar Sabaha i Sarawaka i federalne teritorije Labuan ostaje. Premijer Najib je također obećao da će smanjiti razvojni jaz između Sabaha i poluostrva poboljšanjem i izgradnjom više infrastrukturnih projekata u državi, u kojoj je to nastavljeno pod administracijom Pakatan Harapan (PH), gdje je nova Federalna vlada također izjavila da državu treba razvijati u paru sa kopnenim dijelom zemlje. Federalna vlada će biti dosljedna u opredjeljenju za pomaganje u razvoju države, kao što je izjavio zamjenik premijera Wan Azizah Wan Ismail. Na osnovu najnovijih podataka, ukupna nezaposlenost u državi smanjena je sa 5,1% (2014) na 4,7% (2015), iako je broj nezaposlenih i dalje visok. Sirotinjski kvartovi u Maleziji gotovo da i ne postoje, ali zbog velikog broja izbjeglica koje stižu iz problematičnih južnih Filipina, Sabah je od tada doživio značajan porast u ovom broju. Kako bi se eliminisalo zagađenje vode i poboljšala higijena, vlada Sabaha radi na njihovom preseljenju u bolje stambeno naselje. Kao dio BIMP-EAGA, Sabah je također nastavio da se pozicionira kao glavna kapija za regionalne investicije. Strane investicije su uglavnom koncentrisane u oblasti industrijskog parka Kota Kinabalu (KKIP). Iako su zemlje poput Japana svoje različite razvojne i investicione projekte uglavnom fokusirale na unutrašnjost i ostrva od kraja Drugog svetskog rata. Nakon američkog odustajanja od ekonomskih sporazuma Trans-pacifičkog partnerstva (TPPA) početkom 2017. godine, Sabah je počeo svoju trgovinu usmjeravati na tržišta Kine i Indije. Kako bi dodatno ubrzao svoj ekonomski rast, Sabah također cilja još nekoliko zemalja kao svoje glavne trgovinske partnere, uključujući Njemačku, Južnu Koreju, Tajland i Ujedinjene Arapske Emirate kao destinacije za izvoz prehrambenih proizvoda, zatim Bruneje, Indoneziju, Tajvan, Sjedinjene Države i Novi Zeland kao destinacije za sektor palminog ulja i logistike, Rusiju kao destinaciju za industriju nafte i plina te Japan i Vijetnam kao destinacije za industriju namještaja od drveta.