cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Jezici Azerbejdžana
Historija
Dovoljno je reći da je broj zapisa i dokumenata iz Azerbejdžana na pahlavskom (srednjopersijskom) jeziku toliko brno da nema sumnje da je to zaista bio maternji jezik Azerbejdžana prije dolaska Turaka. Mnoge riječi u aktuelnom azerbejdžanskom rječniku su zapravo pahlavskog poreklo.
Razvoj jezika
Prva pojava upotrebe azerbejdžanskog jezika usko je povezana sa prvim pojavljivanjem turskih plemena u ranom prvom milenijumu. Naseljavanjem turskih plemena na njih je uticala ne samo na ekonomiju, već i kulturu i jezik koji se koriste za komunikaciju. Razvoj azerbejdžanskog jezika kao sredstva komunikacije prošao je dug put koji obuhvata vjekove. Azerbejdžanski jezik ima najmanje 1300 godina historije kao medij komunikacije na teritoriji sada Azerbejdžana, istočne Turske, jugoistočne Gruzije, severozapadnog Iran a, istočna Armenije i južna Rusije. Neki izvori ističu da pisani književni primjeri upotrebe jezika datiraju iz 13. vijeka. Azerbejdžanski jezik je imao dva glavna perioda razvoja - antički period od 13. do 18. vijeka i današnji period, počevši od kraja 18. vijeka i traje do današnjih dana.
Antički period pokriva ne samo glavnu razvojnu fazu jezika, već pokriva i renesansnu literaturu Azerbejdžana. Tokom antičkog perioda, vladom i vojskom vladali su dinastije Safavidi, Agoiunlus, Karakoiunlus i Delairidi, koji se preklapaju sa periodom književnog razvoja teritorije i zemlje.
Star Trek Online
Star Trek Online, skraćeno STO, je masivna višekorisnička mrežna igra igranja uloga (MMORPG) koju je razvio Cryptic Studios na temelju popularnog serijala Zvjezdane staze, koje je kreirao Gene Roddenberry. Igra je smještena u 25. vijek, 30 godina nakon događaja iz Star Trek Nemesis. Star Trek Online je prva masivna mrežna online igra uloga u okviru Star Trek licence, objavljena je 2. februara 2010. godine.
Tok igre
Igračev lik počinje kao kadet Zvjezdane flote, ali sa mogućnošću da napreduje u čin Kapetana ili Admirala. Igra se, uglavnom, igra iz trećeg lica, iako se nagađalo da će biti moguće i "drugo lice" u nekim okolnostima. Igrači mogu putovati, istraživati svemir i površine planeta, te ući u borbu Igrač protiv igrača (PvP), kao i Igrač protiv okruženja (PvE); Ljudi koji razvijaju igru izjavili su da će otprilike 50-50 biti zastupljene borbe u svemiru i borbe na tlu. Igrači će moći formirati posade, kako bi obavljali zajedničke misije, kao i formirati čitave flote, kao neku vrstu klana. Iako je grupna igra podržana, planovi za igru uključuju ekstenzivne opcije za igrače, koji nisu u posadi.
Igračima će biti data pogućnost da se specijaliziraju u određenoj domeni, kao što su Inženjerstvo, Taktičar/Sigurnost i Nauka. Drugi poznati odjeli, kao što su bolnica, kontrola leta, komunikacije i operacije, su integrirani u ove tri glavne profesije. Igrači, također, imaju opciju da uzmu ulogu zapovjednog oficira.
U STO neće postojati "Permanent death"; umjesto toga, kada igračevo zdravlje padne ispod kritičnog nivoa, automatski će biti teleportirani u bolnicu. Ovo će usporiti igračevo napredovanje, ali neće oduzimati iskustvo, koje je igrač do tada stekao. Slično tome, brodovi neće biti potpuno uništivi; brod koji je onesposobljen u borbi će biti smrskan, polomljen, te će plutati u svemiru, ali bit će ga moguće popraviti, ako se postavi u svemirski dok.
Postavke
Radnja igre je smještena u rane godine 25. vijeka (odmah poslije ere The Next Generation-a, Deep Space Nine-a i Voyager-a), približno dvanaest godina nakon Star Trek: Nemesis (posljednji film); izdavači iskorištavaju ovu vremensku prazninu kako bi omogućili evoluciju u Star Trek univerzumu, kako bi igra bila bolja za igrati. Misije će uključivati priče koje uključuju već postojeće likove iz Star Trek franšize. Igrači će početi na Akademiji Zvjezdane flote, gdje će naučiti osnovne vještine potrebne u igri, prije nego dobiju zadatak na nekom brodu. Igrači će moći učestvovati u aktivnostima na brodovima, planetama ili na stanicama i bazama.
Operacije na brodu
Zadaci na brodovima i misije su jedne od glavnih komponenti u igri. Igrači se socijaliziraju na brodovima, kao što je brod klase Galaxy, te to koriste kako bi išli na misije u svojim ličnim brodovima, kojima se upravlja iz trećeg lica, a igrači imaju različite kontrole u odnosu na funkcije broda.
U igri će postojati preko stotinu brodova, a sa najmanje 50 od ovih će upravljati igrači. Rečeno je da interijer igračevog broda neće biti dostupan u prvom izdanju.
Mnoge (ali ne sve) misije će biti tako koncipirane, da kada igrač uđe u neko područje, doživjet će ga na svoj jednistveni način, bez obzira na druge igrače u tom području. Ovo će omogućiti igračima da imaju osjećaj istraživanja galaksije.
Razvoj likova
Nakon što igrač odabere lika, taj odabir postaje trajan tokom cijelog postojanja tog lika. Likovi će fizički stariti kako vrijeme i igri prolazi, te će dobijati iskustvo, tako da će iskustvo visokorangiranih oficira će dosljedno biti prikazano u igri. Konačan spisak rasa još nije konačno objavljen; trenutni kandidati su Ljudi, Vulkani, Klingoni, Bajorani, Bolijani, Kardasijani, Ferengiji, Telaritani i Andorijani.
Personalne borbe
Vjeruje se da će igra funkconisati i u prvom i u trećem licu; za personalne bitke očekuje se da budu primarno u trećem licu, sa upotrebom prvog lica sa vremena na vrijeme. Bitke će se odigravati na površinama planeta i na brodovima.
Borba brod-brod
Ljudi iz Perpetual Entertainmenta su izjavili da žele da svaki igrač ima mogućnost da komanduje svojim brodom. Bitke brod-brod većih razmjera će, međutim, zahtijevati timski rad. Brodovi će zahtijevati posadu na Mostu kako bi funkcionisao, te, vjerovatno, najmanje jednu osobu u Inženjerstvu.
Svemirska bitka u Star Trek Online-u će biti trodimenzionalna, a ne dvodimenzionalna, kako se to prethodno pretpostavljalo. Brodovima, koje kontrolišu igrači, će upravljati kapetani putem sistema koordiniranih instrukcija.
Putovanja
Igrači će putovati kroz igru pješke, impulsnim i warp pogonom, kao i koristići transwarp zavojnice, konstruisane u Federaciji dvadeset godina poslije filma Star Trek: Nemesis.
Ekonomija
Kao i u serijalu Star Trek, novac neće postojati, ali postojat će nešto slično u formi "Federacijskih kredita". Sve igračeve osnovne potrebe (hrana, uniforma, jednostavna zabava i standardna oprema") će biti besplatna, ali igrači mogu izabrati da kredite potroše na nešto što Federacija ne daje besplatno (specijalni predmeti, specijalna zabava ili spacijalni tretman). Igrači će, također, sakupljati "prestiž", neku vrstu valute koja pokazuje njihovu privrženost Zvjezdanoj floti. Komandovanje brodom ne košta ništa, ali zahtijeva mnogo prestiža, u zavisnosti od klase broda. Prestiž će se zarađivati impresioniranjem Zvjezdane flote i obavljanjem specijanih zadataka.
Priča
Igra će početi u vrijeme relativnog mira za Federaciju, vrijeme poznatije kao "En'ock tu Ch'enock," što se grubo prevodi kao "Mir prije pakla." Svi Federacijini tradicionalni neprijatelji (kao što su Borgovi, Romulanci i Klingonsko carstvo) su ili sklopili mir ili su prestali biti prijetnja. Izdavači igre su izjavili da će novi protivnik, koji dolazi iz dalekih prostranstva Beta kvadranta, biti glavni antagonist.
IC 379
IC 379 (također poznat kao MCG -1-12-21 i PGC 15428) je prečkasta spiralna galaksija koja je udaljena oko 422 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Eridan. Najveći prečnik je 1,20 (147 hiljada sg) a najmanji 0,8 uglovnih minuta (98 hiljada sg). Prvo otkriće je napravio Stephane Javelle 9. februara 1893. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Peričnik
Peričnik je vodopad u Nacionalnom parku Triglav u Sloveniji.
Geografija
Jedan je od najpoznatijih vodopada u Sloveniji. Obrušava se iz viseće doline u ledničku dolinu Vrata, gdje se potok Peričnik ulijeva u Triglavsku Bistricu. Zapravo, postoje dva vodopada: Gornji Peričnik (16 m) i Donji (52 m). Potonji se obično naziva samo Peričnik. Pogled na oba vodopada moguć je nakon prelaska preko Triglavske Bistrice i uspona uz siparsku padinu od nekoliko desetaka metara.
Ime
Ime Peričnik (u lokalnom dijalektu Perečnik) potječe od glagola prati, koji je prvobitno značio udarati, tući. Također se odnosi na vodu koja pada preko strme litice (up. i Peračica). U standardnom slovenskom jeziku taj glagol dobio je i značenje čišćenja odjeće ("udarati odjeću", tj. prati udaranjem).
Drakeova jednačina
Drakeova jednačina je jednačina koja daje procjenu broja civilizacija u našoj galaksiji koje su sposobne i voljne komunicirati sa stanovnicima Zemlje. Osmislio ju je američkiastronom Frank Drake.
Začetak ideje
U septembru 1959. godine, fizičari Giuseppe Cocconi i Philip Morrison izdali su u britanskom časopisu "Nature" članak pod imenom "Traganje za međuzvjezdanim komunikacijama". Autori su iznijeli mišljenje da su radio teleskopi već postali dovoljno jaki za primanje emisija koje bi druge civilizacije mogle emitovati. Smatrali su da bi najlogičnija talasna dužina za to bila ona od 21 cm (frekvencija od 1.420,4 MHz) na kojoj zračenje emituje neutralni vodik, najčešći element u svemiru.
Sedam mjeseci kasnije, radio astronom Frank Drake prvi je u historiji započeo sistematsku potragu za signalima inteligentnih bića iz svemira. Drake je pomoću 25-metarskog radio teleskopa 6 sati dnevno na frekvenciji neutralnog vodika "osluškivao" dvije obližnje zvijezde slične Suncu: Epsilon Eridana i Tau Kita. Projekt je nazvan OZMA, a trajao je od aprila do jula 1960. godine.
U novembru 1961. godine, Frake Drake saziva konferenciju odabrane grupe od 10 naučnika na temu potrage za vanzemaljskim civilizacijama. Među njima su bili i Carl Sagan te nobelovac (hemija, 1961. godine) Melvin Calvin. U pripremama za ovu konferenciju, Drake je sročio svoju poznatu formulu koja nam govori koliko je civilizacija u našoj galaksiji voljno i sposobno komunicirati sa nama putem radio-talasa:
gdje je:
i
Drake-ova jednačina nam govori da zavisi o:
S obzirom na to da nauka ni danas nije u stanju tačno definisati pojam života, prvenstveno zbog premalog uzorka (Zemlja je jedina planeta na kojemu zasigurno postoji život), Drake se u svojoj jednačini ograničio na bića čija se biologija zasniva na ugljiku, koji žive na planeti sa obiljem vode (koja je nužna za ugljikovu hemiju), te zahtijevamo milijarde godina za razvoj inteligencije. Drugim riječima, bića vrlo slična nama.
R*
R* je broj zvijezda koje nastanu u jednoj godini u galaksiji.
fp
fp je udio zvijezda s planetnim sistemima
Ovo je bilo potpuno nepoznato do 1995. godine, kada su dva švicarska naučnika, Michel Mayor i Didier Queloz, slučajno otkrili prvi pravi sistem planeta izvan Sunčevog sistema. Do marta 2006. godine je otkriveno preko 170 vansolarnih planeta, uglavnom od strane tima koji predvode Geoff Marcy (u SAD-u) and Paul Butler (u Australiji). Marcy i Butler traže planete tražeći kolebanje zvijezde uslijed gravitacionog uticaja planeta. Tehnika koju koriste Marcy i Butler je prikladna za traženje samo najmasivnijih planeta, tako da su do sada otkrivene samo jovijanske planete (gasoviti divovi).
Međutim, vjeruje se, na osnovu teoretskih modela, da bi većina ovih planetarnih sistema mogli imati i manje planete poput naše Zemlje. U tu svrhu NASA planira iza 2015. godine poslati u svemir specijalni teleskop za traženja zemljolikih vansolarnih planeta nazvan TPF (Terestrial Planet Finder). Veliki dio istraživanja na ovom području proveden je pomoću HST-a (Hubble Space Teleskop). HST je otkrio na desetke protoplanetnih diskova - ranih stadija razvoja planetnih sistema. Cilj većeg dijela istraživanja HST-a je Orionova maglica, područje udaljeno oko 1000 svjetlosnih godina, u kojoj se stvaraju nove zvijezde. Dio istraživanja obavljen je i u submilimetarskom dijelu spektra elektromagnetnog zračenja, pa je tako otkriven i disk prašine oko zvijezde Epsilon Eridani, jednog od ciljeva projekta OZMA. Česta je pojava da su unutrašnja područja diska očišćena od prašine, što ukazuje na postojanje planeta.
Prema dosadašnjim istraživanjima, čini se da oko 10% posmatranih zvijezda ima planetne sisteme. Dakle, fp=0.1.
ne
ne je udio planeta koji su pogodni za razvoj života
Pretpostavljajući da je oblik života donekle sličan našem, procjenjuje se kakav se tip planeta traži. Faktor n. e. ovisi o tri faktora:
1. Vrijeme potrebno za evoluciju:
2. Hemija:
3. Tekuća voda:
Uzimajući ova tri faktora u obzir, uobičajena je procjena: ne = 0.1
fl
fl je vjerovatnoća da će se život pojaviti ako postoje svi preduslovi za to
Argumenti pesimista su slijedeći: Zna se da se svi sastavni dijelovi živih bića, kao npr. amino-kiseline, lako sintetiziraju geološkim procesima, te su prisutni čak i u svemiru, međutim put od sastavnih dijelova do prve RNK molekule je neistraženo pitanje. Pesimisti vjeruju da je stvaranje života vrlo rijedak događaj, te da je fl vrlo blizu nuli. No, znamo da se život dogodio bar jednom (na Zemlji) pa možemo smatrati da fl sigurno nije manji od oko 1 (broj zvijezda u Mliječnom putu je 1).
Argumenti optimista su slijedeći: Zna se da je život na Zemlji započeo prije oko 3.8 milijarde godina, skoro odmah nakon prestanka bombardovanja planetezimalima, čim se Zemlja ohladila dovoljno da bi nastali hemijski spojevi potrebni za život. Optimisti vjeruju da se život pod pravim uslovima pojavljuje vrlo brzo. Dodatni argument koji se od prve diskusije na ovu temu pojavio na strani optimista je otkriće molekula koje čine osnovu života (složeni ugljikohidrati, amino kiseline ...) posvuda u svemiru - u meteoritima, kometama, međuzvjezdanom gasu i prašini. Činjenica da mi ne razumijemo kako se stvaraju RNK molekule iz jednostavnih amino kiselina odražava ljudsko neznanje, a ne zahtjevnost procesa! Dakle, optimisti vjeruju da je fl vrlo blizu jedinici.
Ukratko, znamo samo da je fl negdje između 1 i 1.
fi
fi je udio vrsta koji razviju inteligenciju
Optimistički pogled: Na Zemlji, prije oko 100 000 godina, dvije su inteligentne vrste odvojeno evoluirale od svojih majmunolikih predaka. Prvi, homo sapiens neanderthalensis ("Neandertalac") sa razvio u Evropi, dok se drugi, homo sapiens sapiens (mi) razvio na Bliskom Istoku. Obje su vrste dugo preživjele dok se homo sapiens sapiens nije prije 35 000 godina preselio sa Bliskog Istoka u Evropu i (najvjerovatnije) istrijebio Neandertalce. Dakle, na Zemlji su dvije (ili više, ako se računaju i neke životinje, kao npr. delfini) posebne vrste koje su razvile inteligenciju. Ovo pokazuje da se inteligencija razvija brzo i prirodno, dakle, svaki će oblik života s vremenom razviti inteligenciju, pa je: fi = 1.
Pesimistički pogled: Priča o Neardeltalcima još nije dovoljno čvrsta i pitanje je koliko su oni uopšte bili nezavisni. U svakom slučaju, oba vuku porijeklo od istog sisavca, te se ne mogu smatrati potpuno nezavisnima. U biti, mi smo sigurni samo u to da je na Zemlji vrlo malo vrsta razvilo inteligenciju! Dakle, inteligencija je vrlo rijetka, te njena pojava vjerovatno zahtijeva neki posebni događaj u evoluciji. Od miliona vrsta na Zemlji, samo se kod jedne jasno razvila inteligencija, prema tome je fi = 1.
fc
fc je vjerovatnoća da će inteligentni život odlučiti komunicirati s ostatkom galaksije
Pod "komunikativnošću" se misli na sposobnost izgradnje opreme za slanje signala do drugih svjetova. Ljudi su došli do ovog stepena razvoja prije nekih 70 godina, kada je radio komunikacija prvi put postala dovoljno jaka da napusti našu planetu i postane dostupna mogućim vanzemaljskim civilizacijama sa osjetljivim prijemnicima.
Uobičajena je mišljenje da se eventualne druge civilizacije razvijaju slično našoj, sa naučnicima čija je radoznalost vodila prema otkrivanju tajni svemira i razvoju tehnologije, iako ova pretpostavka može biti i pogrešna.
Druge civilizacije mogu nikad ne razviti tehnologiju, ili razviti alternativne tehnologije (nama još uvijek nepoznate) i nikad ne razviti komunikaciju radio-talasima. Ovo je faktor o kojem najmanje znamo. Imamo samo podatke o jednoj (našoj) civilizaciji za koju znamo da ima volje i sposobnosti za komunikaciju s drugim civilizacijama. Sve što znamo je da je fc između 0 i 1. Dakle: 0 < fc < 1.
L
Koji događaji mogu uništiti našu civilizaciju? Globalni nuklearni rat, uništenje atmosfere, udar asteroida u Zemlju, novi neizlječivi virus, eksplozija obližnje supernove, bliski gamma bljesak itd.
Prije nekoliko godina (juli 1994.) smo imali priliku podsjetiti se na ulogu Jupitera u čuvanju unutrašnjih planeta od čestih udara meteorita (pad komete Shoemaker-Levy 9 na Jupiter). Procjenjuje se da bi udari meteorita u Zemlju bili 1000 puta češći bez Jupitera, a katastrofični udari (kao onaj koji je prije 65 miliona godina presudio dinosaurima) bi se događali svakih 100 000 godina.
I Mjesec pozitivno utiče na stabilnost Zemlje. Naime, bez Mjeseca, pomaci rotacione ose (koja dovodi do drastičnih klimatskih promjena) bili bi mnogo češći.
Katastrofe manjeg intenziteta ne moraju nužno biti nepovoljni faktor za nastanak inteligencije, jer tada prirodna selekcija dolazi do izražaja. Nakon svakog perioda masovnog izumiranja na Zemlji su se pojavljivale nove vrste, čak i više njih nego ih je bilo prije katastrofe. Serija ledenih doba, koja su ledila i okeane na ekvatoru, u razdoblju od prije 760 do prije 550 miliona godina potakla je takozvanu "prekambrijsku eksploziju" - pojavu mnogo novih vrsta na Zemlji. Međutim, jako velika katastrofa mogla bi nepovratno uništiti život na planeti.
Mi smo posljednjih 70 godina u stanju komunicirati sa susjednim zvijezdama, što znači da će komunikacijska era naše civilizacije trajati između 70 i 5.2 milijardi godina! Dakle, 70 < L < 5.2
Rezultat jednačine
Množeći sve ove brojeve, za optimistični i pesimistični scenario, dobijamo različite procjene broja civilizacija u galaksiji:
Abel Azcona
desno|mini|300x300piksel|Umjetnik Abel Azcona tokom smrti umjetnika u Madridu Círculo de Bellas Artes. desno|mini|300x300piksel| Očevi Azcone održani u [[Madridu . ]]
Abel Azcona ( Madrid, 1. aprila 1988- ) španski je umjetnik specijaliziran za performans. Njegov se rad, sa izrazitim autobiografskim aspektom, očituje u umjetničkim medijima koji se rađaju iz performansa i razvijaju se u instalacije, skulpture, video umjetnosti, slikanje ili pisanje, s književnim djelima od eseja, do književnih ili memorijalnih tekstova. Njegova prva djela bila su o ličnom identitetu, nasilju i granicama bola, evoluirajući u djela kritičke, političke i društvene prirode.
Njegovi radovi izloženi su u izložbama i galerijama širom svijeta, pri čemu su ostvarili međunarodnu projekciju na Venecijanskom Arsenalu, Azijskom bijenalu umjetnosti u Daki i Tajpeju, Lionskom bijenalu, Međunarodnom festivalu Miami Performance ili Bangladeško živo biennale umjetnosti. Osim toga, Azcona je prisutna u raznim nacionalnim i međunarodnim muzejima i kulturnim centrima kao što su Malaga Centar za suvremenu umjetnost, Muzej moderne umjetnosti u Bogoti, Umjetnička liga Hjuston, Muzej Leslie Lohman iz New Yorka ili Círculo de Bellas Artes iz Madrida. Muzej savremene umjetnosti Bogote posvetio joj je retrospektivnu izložbu.
Humphrey Bogart
Humphrey Bogart (25. decembar 1899 – 14. januar 1957) američki je filmski i pozorišni glumac.
Kao sin bogatog hirurga počinje studirati medicinu, ali ubrzo odustaje. Tokom prvog svjetskog rata služio je u mornarici, gdje je i ranjen. Kasnije otkriva pozorište i film. Prisutan je na pozornicama Broadwaya kao asistent, zatim postaje glumac i kreće stopama svoje majke. Ipak je to doba malih, beznačajnih uloga. Bogartova karijera započinje zapravo 1935. ulogom odbjeglog ubice u "Okamenjenoj šumi". Sa suprugom Lauren Bacall čini jedan od najpopularnijih glumačkih parova. Čovjek za kojeg je Chandler rekao kako je "dovoljno da se pojavi, kako bi opčinio", umro je od karcinoma u januaru 1957. s nepunih 58 godina.
110.
Godina 110. (CX) bila je redovna godina koja počinje u utorak u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao Godina konzulstva Priscina i Scipiona (ili, rjeđe, godina 863. Ab urbe condita). Oznaka 110. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.
Sergej Ejzenštejn
Sergej Mihajlovič Ejzenštejn,Сергей Михайлович Эйзенштейн, (Riga, 23. januar 1898. - Moskva, 11. februar 1948.), sovjetski filmski režiser i teoretičar.
Doživljavao je montažu kao primarno oblikovno načelo filma, što je praktički pokazao u svojim ostvarenjima. Njegovi teorijski radovi izdani su u New Yorku u dvije knjige - "Film Sense" i "Film Form". Važan je i njegov pedagoški rad na Visokoj državnoj filmskoj školi u Moskvi, a zbog svojih shvaćanja o filozofskoj i estetskoj strukturi filma često je dolazio u sukob sa državnim vlastima.
NGC 6601
NGC 6601 (također poznat kao MCG 10-26-22 i PGC 61533) je eliptična galaksija koja je udaljena oko 372 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Zmaj. Najveći prečnik je 0,50 (54 hiljade sg) a najmanji 0,3 uglovnih minuta (32 hiljade sg). Prvo otkriće je napravio Lewis Swift 4. augusta 1883. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
New York (savezna država)
New York (fonološki: njujork; skraćeno NY) jedna je od saveznih država SAD-a. Pripada Sjeveroistočnoj i Srednjeatlantskoj regiji SAD. New York je 27. savezna država po veličini, treća po broju stanovnika i 7. po gustoći naseljenosti među 50 saveznih američkih država. On se graniči sa New Jerseyem i Pennsylvanijom na jugu, te Connecticutom, Massachusettsom i Vermontom na istoku. Država ima i morsku granicu sa saveznom državom Rhode Island istočno od Long Islanda, kao i međunarodnu granicu sa kanadskim provincijama Québec na sjeveru i Ontario na zapadu i sjeveru. Savezna država New York se na engleskom jeziku često naglašava kao New York State kako bi se razgraničila od New York Citya, njenog najvećeg grada.
New York City, za koji je Popisni biro SAD procijenio da ima preko 8,4 miliona stanovnika u 2013, je najveći američki grad i jedno od prvih odredišta legalnog useljavanja u Sjedinjene Američke Države. . On je i jezgro metropolske regije New York Citya, jedne od najvećih gradskih aglomeracija na svijetu. New York City je poznat i kao mjesto gdje se nalazi ostrvo Ellis, najveći historijski centar kroz koji su prošli milioni useljenika u SAD. Ovaj grad ima i status globalnog grada, a na svjetskom nivou ima značajnog utjecaja na trgovinu, finansije, medije, umjetnost, modu, istraživanje, tehnologiju, obrazovanje i zabavu. U njemu se nalazi i sjedište Ujedinjenih naroda, te je New York City važan centar međunarodne diplomatije i često se opisuje kao kulturna i finansijska prijestolnica svijeta. U samom gradu živi gotovo 40% ukupnog stanovništva cijele države New York, dok dvije trećine stanovništva živi u granicama metropolske regije New York Citya, dok je Long Island dom za gotovo 40% stanovništva države. I država i grad New York dobili su ime po vojvodi od Yorka iz 17. vijeka, koji je kasnije postao engleski kralj Jakov II.
Prvi evropski naseljenici na području današnje države New York bili su francuski kolonisti i jezuitski misionari koji su tamo došli iz naselja u okolini Montreala radi trgovine i preobraćenja domorodaca u kršćanstvo. New York su prvobitno naseljavala razna plemena domorodaca koji su govorili jezike Algonquian i Iroquoian, a početkom 17. vijeka u ovo područje počinju se naseljavati holandski naseljenici, kada Henry Hudson 1609. godine proglašava ovo područje holandskom kolonijom. Oni prvo osnivaju tvrđavu Fort Nassau 1614. na ušću rijeka Hudson i Mohawk, gdje se danas nalazi glavni grad države New York, Albany. Vrlo brzo, Holanđani su osnovali i Novi Amsterdam te naselili i dijelove doline rijeke Hudson, čime je nastala kolonija Nova Holandija, zasnovana na trgovini i ostvarenju profita. Bila je to multikulturna zajednica od prvih dana njenog postojanja, te središte trgovine i useljavanja. Kraljevina Velika Britanija aneksirala je ovu koloniju od Holanđana 1664. godine. Granice britanske kolonije, Provincije New York, bile su dosta slične današnjim granicama savezne države New York. I Holanđani, kao i Britanci, uvozili su afričke robove kao radnu snagu za gradove i koloniju. Afroamerikanci su tako integralni dio razvoja i nastanka New Yorka. New York je imao drugu najveću populaciju robova, nakon Charlestona (Južna Karolina)
Oko trećine svih bitki tokom Američkog rata za nezavisnost odigrao se na teritoriji New Yorka. Državni ustav proglašen je 1777. godine. New York je bio 11. savezna država koja je ratificirala Ustav SAD 26. jula 1788. godine. Robovlasništvo je bilo vrlo rašireno u New York Cityu i nekim poljoprivrednim područjima. Ubrzo nakon Američke revolucije, država je donijela zakon o postepenom ukidanju ropstva, međutim posljednji robovi u New Yorku nisu oslobođeni sve do 1827. godine.
Alen Bokšić
Alen Bokšić nekadašnji je hrvatski nogometaš.
Karijera
Uspješnu i bogatu karijeru počeo je u splitskom Hajduku, kojem donosi trofej pobjednika posljednjeg nogometnog kupa Jugoslavije, i to golom novopečenom prvaku Evrope, Crvenoj zvezdi na stadionu Partizana (ondašnjem Stadionu JNA). Kasnije karijeru nastavlja u Cannesu, Olympique Marseilleu (1992/1993. bila je najuspješnija Bokšićeva sezona; postigao je 23 gola u francuskom prvenstvu i s klubom osvojio naslov prvaka Francuske i Lige prvaka), Lazio, Juventus i Middlesbrough.
Bio je u sastavu reprezentacije Jugoslavije na SP-u 1990. u Italiji, ali nije igrao ni na jednoj utakmici. Nakon osamostaljenja je nastupao za reprezentaciju Hrvatske, te je kao njen član bio na EP-u 1996. u Engleskoj, te na SP 2002. u Japanu i Južnoj Koreji. Iako je pomogao plasmanu reprezentacije na SP 1998. u Francuskoj odlučujućim golom protiv Ukrajine u baražu, povreda ga je spriječila da nastupi na samom prvenstvu, gdje je Hrvatska postigla svoj najveći uspjeh u historiji – 3. mjesto. Koliko je Bokšić bio važan član u reprezentaciji govori i činjenica da je postigao i odlučujući gol u posljednjoj utakmici kvalifikacija za SP 2002, kad je Hrvatska u Zagrebu pobijedila Belgiju 1-0.
U aprilu 2007. preuzeo je funkciju potpredsjednika Hajduka kao legitimni nasljednik Branka Grgića, no po Grgićevom odlasku napustio je klub.
Zanimljivost
Kad je prešao u Middlesbrough, postao je najplaćeniji igrač u engleskom Premiershipu.
New York (savezna država)
Geografija
Površina države New York iznosi 141.300 km2, te je po površini 27. savezna država SAD. Dolina Velikih Apalača dominira istočnim dijelom New Yorka, a sadrži i dolinu jezera Champlain u svom sjevernom dijelu te dolinu Hudson u svom južnom dijelu, u granicama države. Slabo prohodne planine Adirondack, po kojima se pružaju veliki dijelovi divljine, nalaze se zapadno od doline jezera Champlain. Rijeka Hudson izvire u blizini jezera Tear of the Clouds (bos. suze oblaka) i teče prema jugu kroz istočni dio države, bez prihvatanja vode iz jezera George i Champlain. Jezero George se prazni na svom sjevernom dijelu u jezero Champlain, čiji se dalje sjeverni dio produžava sve do Kanade, gdje se prazni u rijeku Richelieu, a ona dalje u rijeku Saint Lawrence. Pet naselja New York Cityja nalaze se na tri ostrva na ušću rijeke Hudson: ostrvo Manhattan, Staten Island i Long Island. Na Long Islandu, na njegovom zapadnom kraju nalaze se kvartovi Brooklyn i Queens.
Većina južnog dijela države nalazi se na platou Allegheny, koji se uzdiže od jugoistoka do planina Catskill. Zapadna sekcija države je uglavnom u slivu rijeke Allegheny, te sistema rijeka Susquehanna i Delaware. Sporazum o bazenu rijeke Delaware, potpisan 1961. između saveznih država New York, Pennsylvania, Delaware te savezne vlade, regulira korištenje vode iz sistema ove rijeke. Najviša tačka na teritoriji države New York je Mount Marcy na planini.
Granice države New York u smijeru kazaljke na satu od zapada izlaze na dva Velika jezera (jezero Erie i Ontario), a koji su spojeni rijekom Nijagarom, zatim graniči sa kanadskim provincijama Ontario i Québec, jezerom Champlain, zatim tri države Nove Engleske: Vermont, Massachusetts i Connecticut; dalje granica izlazi na Atlantski okean, te se nastavljaju dvije srednjeatlantske države New Jersey i Pennsylvania. Osim toga, država Rhode Island dijeli vodenu granicu sa New Yorkom. New York je jedina savezna država koja izlazi i na Atlantski okean i Velika jezera. Ona je i druga najveća država među prvobitnih Trinaest kolonija.
U suprotnosti sa urbanim okruženjem metropole New York Cityja, na većem dijelu geografskog područja države domiraju farme, šume, rijeke, planine i jezera. Park Adirondack je najveći državi park u SAD. Veći je od nacionalnih parkova Yellowstone, Yosemite, Grand Canyon, Glacier i Olimpijskog nacionalnog parka, zajedno. Prvi državni nacionalni park u SAD bili su vodopadi na Nijagari 1885. godine. Nijagarini vodopadi, na istoimenoj rijeci, koja teče od jezera Erie do jezera Ontario, jedna je od najpopularnijih turističkih atrakcija.
U neformalnom govoru, pojmovi Gornji (upstate) i Donji (downstate) New York često se koriste za razlikovanje New York Cityja i njegove velike metropolske regije od ostatka države New York. Postavljanje jasne granice između ova dva pojma nije moguće, i često je uzrok brojnih debata. Nezvanično, u Gornji New York ubrajaju se južni Tier, koji često uključuje i druge okruge duž granice sa Pennsylvanijom, i sjeverne okruge u državi, odnosno cijelo područje duž granice sa Kanadom te područje sjeverno od rijeke Mohawk.
Klima
Općenito, New York ima vlažnu kontinentalnu klimu, mada po Köppenu, New York City ima vlažnu suptropsku klimu. Na vrijeme u državi New York znatno utječu dvije kontinentalne zračne mase: topla i vlažna sa jugozapada i hladna i suha sa sjeverozapada.
Na planinskom platou, koji uslovno dijeli državu, zime su duge i hladne. Gotovo svake zime temperature se kreću oko -25 °C pa i niže u sjevernom gorju (platou), dok se na jugozapadnom gorju i centralno-istočnom (južnom platou) spuštaju do -15 °C i niže. Na južnom platou, na planinama Adirondacks i Catskills i višim nadmorskim visinama ljeta su također relativno hladna. Područje Long Islanda i New York Cityja te donji dijelovi doline rijeke Hudson imaju prilično topla ljeta, uz određene periode vrlo visoke, često i prilično neugodno visoke, vlažnosti. Ostala područja države ima ugodno topla ljeta, obilježena tek povremenim i kratkim periodima sparine. Dnevne ljetne temperature obično se kreću od 25 do 30 °C u većem dijelu države.
Akoncije
Akoncije (Acconcius, Accontius, Aconcius, Acontius), papinski poslanik (Viterbo, druga pol. 13. vijeka — Bosna ?, 1225).
New York (savezna država)
Klima
New York je 46. među 50 saveznih država po količini stakleničkih gasova proizvedenih po stanovniku. Ova relativna uspješnost je u prvom planu zbog gustih, kompaktnih naselja u metropolitanskoj regiji New York Citja te vrlo visokom udjelu javnog prevoza kojeg koriste građani u ovom području kao i između velikih gradova.
Akoncije
Već početkom 1219. papa Honorije III u pismu predstojniku pečujskog kaptola spominje ga kao svog poslanika u zemljama Ugarskog Kraljevstva. Od tada, pa do 1223, spominje se u mnogim izvorima. Osobiti zadaci su mu bili: poduzeti odlučne korake protiv omiških gusara i poraditi na suzbijanju heretičkog pokreta u Bosni. U Splitu se nalazio 1221. Prema Tomi Arhiđakonu, ondje je, dobivši naknadno posebna ovlaštenja iz Rima, počeo odlučnim mjerama uspostavljati oslabljenu crkvenomoralnu stegu u redovima svećenstva i ostalih vjernika. U oktobru 1222. nalazio se u Dubrovniku, gdje je prisustvovao posveti novog dubrovačkog nadbiskupa te predsjedao saboru biskupâ Dalmacije na kojem je vijećano o krivovjerju u krajevima Bosne i Huma. Njegov boravak u Bosni ne spominju poznati izvori, ali Toma Arhiđakon, govoreći o rješavanju raznih crkvenih pitanja u Splitu, dodaje da je boravio u Bosni. Ako je ondje i boravio, njegovo djelovanje protiv krivovjernika nije ostavilo dubljih tragova. Nije umro 1222, kako pogrešno stoji u Tominu djelu; već svakako prije 15. maja 1225, kad ga papa u pismu kaločkom nadbiskupu spominje kao mrtva.
New York (savezna država)
Parkovi
U državi New York nema nacionalnih parkova, ali ima 22 državna parka i dva velika zaštićena šumska područja, koji su zajedno 2011. imali 16.349.381 posjetioca. Osim toga, u državi postoje četiri područja historijskog naslijeđa, 27 nacionalnih prirodnih obilježja, 262 nacionalna historijska spomenika i 5.379 značajnih historijskih mjesta.
Park Adirondack, veličine otprilike polovinu površine Bosne i Hercegovine, najveći je državni park u SAD. Osnovan je 1892, a pod ustavnu zaštitu ušao je 1894. uz napomenu da ostane zauvijek divlji. Park je veći od nacionalnih parkova Yellowstone, Everglades, Glacier i Grand Canyon zajedno. Ideja o proglašenju ovog parka prvi put se pojavila u Marshovom djelu Man and Nature objavljenom 1864. godine.
Park Catskill je proglašen zaštićenim zakonom donesenim 1885, kojim je određeno da njegova zemlja bude zaštićena te zabranjena za prodaju ili najam. S površinom 2.800 km2, park je stanište za risove, kune, lasice i druge životinje. U ovom području živi i približno 400 crnih medvjeda. Država upravlja i s brojnim kampovima, a u parku postoji i više od 480 km višenamjenskih staza.
U parku Montauk Point izdvaja se svjetionik Montauk kojeg je svečano otvorio predsjednik George Washington 1797, a predstavlja jednu od većih turističkih atrakcija na najistočnijoj tački Long Islanda. Park Hither Hills nudi mjesta za kampovanje i vrlo je popularno odredište za sportske ribolovce.
Administrativna podjela
desno|thumb|Karta okruga u državi New York New York je podijeljen na 62 okruga. Osim pet okruga New York Cityja, svaki od okruga dalje je podijeljen na towns (manje gradove) i cities (veće gradove). Manji gradovi mogu sadržavati inkorporirana sela ili neinkorporirane zaseoke (hamlets). Grad New York podijeljen je na pet kvartova (četvrti), od kojih svaka sadrži jedan okrug u istim granicama.
17. vijek
Putovanje Henryja Hudsona 1609. označilo je početak evropskog utjecaja u ovom području. Hudson je plovio po zadatku Holandske istočnoindijske kompanije tražeći prolaz prema Aziji, ušao je u zaliv Upper New York 11. septembra 1609. godine. Nakon njegovog povratka u Holandiju, vijest o njegovom otkriću se vrlo brzo pročula, a holandski trgovci su nakon toga počeli istraživati tu obalu u potrazi za isplativom trgovinom.
Tokom 17. vijeka, holandske trgovačke stanice su osnovane u koloniji Novoj Holandiji zbog trgovine krznom sa plemenima Lenape, Irokezi i drugim domorodačkim narodima. Neke od tih prvih trgovačkih stanica bile su Fort Nassau (1614. u blizini današnjeg grada Albanyja), Fort Orange (1624, na rijeci Hudson južno od današnjeg grada Albanyja a sagrađena je da zamijeni Fort Nassau), koja se kasnije razvila u naselje Beverwijck (1647), te kasnije u naselje koje je kasnije preraslo u današnji Albany, te stanice Fort Amsterdam (1625, koja se razvila u grad Novi Amsterdam što predstavlja današnji New York City) i Esopus, (1653, danas Kingston). Uspjeh zaštitnika Rensselaerswycka (1630.) koje je obuhvatalo Albany i trajalo sve do sredine 19. vijeka, bilo je jedan od ključnih faktora za rani uspjeh kolonije.
Englezi osvajaju holandsku koloniju tokom Drugog englesko-holandskog rata i njome upravljaju kao Provincijom New York. Grad New York su ponovno osvojili Holanđani 1673. tokom Trećeg englesko-holandskog rata (1672-1674) te mu dali ime "Novo Oranje", ali su ga vratili Englezima u skladu sa sporazumom iz Westmistera 1674. godine.
Američki rat za nezavisnost
thumb|New York 1777. godine Sinovi slobode osnovani su u New York Cityju tokom 1760tih, uglavnom kao odgovor strogom Zakonu o taksenim markama 1765. koji je izglasao britanski parlament te godine. Takozvani "Kongres o Zakonu o taksenim markama" održan je 19. oktobra iste godine, a činili su ga predstavnici iz svih trinaest kolonija, a što je predstavljalo i pripremu za kasniji Kontinentalni kongres. Kongres iz 1765. rezultirao je sa donošenjem Deklaracije o pravima i pritužbama, što predstavlja i prvo pisano izražavanje predstavnika Amerikanaca o mnogim pravima i prigovorima koje su kasnije izražene u Američkog deklaraciji o nezavisnosti, uključujući i pravo na predstavničku vladu. U isto vrijeme, zbog snažnih poslovnih, trgovačkih i ličnih veza sa Britanijom među mnogim stanovnicima New Yorka bilo je mnogo lojalista.
Osvajanje utvrde Ticonderoga dalo je američkim patriotima potrebno oružje i barut neophodno da prisili Britance da odustanu od opsade Bostona 1775. Država New York prihvatila je Američku deklaraciju o nezavisnosti 9. jula 1776. Nacrt ustava države New York napisan je na konvenciji koja je održana u White Plainsu 10. jula 1776. a nakon stalnih odgađanja, prekida i promjena mjesta održavanja okončana je u Kingstonu u nedjelju navečer 20. aprila 1777, gdje je novi Ustav koji je napisao John Jay usvojen sa samo jednim glasom protiv. Ustav nije objavljen za ratifikaciji putem općeg referenduma. Prvi guverner države New York George Clinton inauguriran je 30. jula 1777. u Kingstonu.
Prva veća bitka tokom Američkog rata za nezavisnost nakon proglašenja nezavisnosti, a ujedno i jedna od najvećih bitaka cijelog rata, vođena je na teritoriji New Yorka, bitka na Long Islandu (poznata i kao bitka za Brooklyn) u augustu 1776. Nakon britanske pobjede, oni su okupirali New York City, u njemu postavili svoju vojnu i političku bazu za daljnje ratne operacije u Sjevernoj Americi tokom cijelog rata, a on je bio u fokusu mreže obavještajne službe američkih revolucionara generala Georgea Washingtona. Na zloglasnim britanskim brodovima usidrenim u zalivu Wallabout na kojima su držani američki zarobljenici, umrlo ih je mnogo više nego u svim bitkama tokom rata zajedno. Obje strane su izgubile više vojnika zbog bolesti nego od zadobijenih rana.
Prvu od dvije velike britanske armije Kontinentalna armija zarobila je u bici kod Saratoge 1777., uspjeh koji je utjecao na Francusku da pruži podršku revolucionarima. U pokušaju da zadrže svoju suverenost i da ostanu nezavisna nacija između novih SAD-a i britanske Sjeverne Amerike, četiri plemena Irokeza borilo se na strani Britanaca, a samo su plemena Oneida i njihovi saveznici Tuscarora ostali na strani revolucionara. U osvetničkom napadu na granicu koji su predvodili Joseph Brant i lojalni starosjedioci iz plemena Mohawk, Sulivanova ekspedicija 1778. i 1779. uništila je gotovo 50 irokeskih sela, okolnih usjeva, indijanskih skladišta hrane, primoravajući mnoge indijanske izbjeglice da odu do Niagare, koju su držali Britanci.
19. vijek
thumb|[[Kanal Erie u Lockportu, 1839.]] Saobraćaj i transport u zapadnom dijelu New Yorka bio je dosta spor prije nego što su izgrađeni kanali početkom 19. vijeka. Rijeke Hudson i Mohawk bile su plovne samo do centralnog New Yorka. Iako se rijekom Saint Lawrence moglo ploviti do jezera Ontario, put prema zapadu do Velikih jezera bio je blokiran zbog Nijagarinih vodopada, te je jedini put do zapadnog New Yorka bio kopneni.
Guverner DeWitt Clinton se snažno zalagao za gradnju kanala između rijeke Hudson i jezera Erie te dalje do svih Velikih jezera. Radovi su počeli 1817. a kanal Erie je završen 1825. godine. Turistički brodovi plovili su kanalom u oba pravca prevozeći turiste i izletnike. Kanal je još više korišten za trgovački transport, jer su velike količine sirovina prevožene sa srednjeg Zapada, a u suprotnom pravcu išli su gotovi proizvodi iz industrijskih područja duž doline Mohawk i New York City. Kanal je omogućio snažan razvoj lučkih gradova poput Buffala i Rochestera. Poboljšanjem saobraćajnih veza došlo je i do povećanja migracija u područja zapadno od New Yorka. Poslije izgradnje kanala, u tom području izgrađene su i željeznice.
New York City i tvornice tekstila u gornjem New Yorku imale su obimnu trgovinu sa jugom u godinama prije početka građanskog rata. Gotovo polovina izvoza New Yorka bilo je na neki način povezano sa pamukom, a farmeri i poduzetnici s Juga su često obilazili New York. U isto vrijeme, aktivizam za abolicionizam je bio vrlo snažan u državi. U prvim danima građanskog rata, gradonačelnik New York Cityja preporučio je da se grad odvoji od Unije, kako ne bi naškodilo trgovini, ali je grad ipak podržao Sjever. Tokom građanskog rata, država New York dala je više od 370 hiljada vojnika za armiju Unije. Preko 53.000 Njujorčana poginulo je u sukobu, što je gotovo sedmina svih vojnika iz države.
Useljavanje i moderna historija
Od prve polovine 19. vijeka, New York City je bio najveća luka za useljavanje u SAD. Mnogi ističu da je useljavanje stvorilo SAD i grad New York. U SAD-u, federalna vlada nije imala direktnu jurisdikciju nad useljavanjem sve do 1890. godine. Prije tog vremena, ovo pitanje je bilo u nadležnosti svake pojedinačne savezne države, a nakon toga regulirano je ugovorom između saveznih država i federalne vlade. Najveći broj useljenika u New York naselilo se duž vrlo prometnih luka i pristaništa oko rijeke Hudson i rijeke East, te naposljetku na Donji Manhattan. Tek 4. maja 1847. skupština države New York osnovala je Odbor komesara za useljavanje koji je regulirao proces useljavanja.
Prva stalna kancelarija za imigrante u New Yoku osnovana je 1855. u Castle Gardenu, utvrdi iz perioda rata 1812. koja se nalazila na samom vrhu ostrva Manhattan. Danas se ona nalazi unutar parka Battery. Castle Garden je služio u tu svrhu sve do svog zatvaranja 18. aprila 1890. kada je federalna vlada preuzela kontrolu nad useljavanjem. Tokom tog perioda, više od 8 miliona imigranata prošlo je kroz njegova vrata (gotovo dvije trećine svih useljenika).
Kada je federalna vlada preuzela kontrolu, osnovala je Biro za imigracije, a za njega je odabrala ostrvo Ellis, veličine 12.140 m2 u luci Gornjeg New Yorka, kao ulazni portal za useljavanje. To ostrvo je već kontrolirala federalna vlada a ranije je služilo kao skladište municije. Odabrano je iz razloga što je relativno izolirano ali ujedno i vrlo blizu grada i željezničkih linija prema Jersey Cityju u New Jerseyju preko trajekta. Dok se ostrvo razvijalo i širilo isušivanjem okolnog područja, federalna vlada je upravljala privremenim imigracijskim centrom u Barge Officeu u Battery parku. Ostrvo Ellis dugo je bilo predmet spora između saveznih država New York i New Jersey. Obje države tvrdile su da imaju administrativno pravo nad tim ostrvom. Slučaj je riješen na Vrhovnom sudu SAD 1998. kada je odlučeno da je prvobitno ostrvo veličine 3,3 akre (oko 12.000 2) vlasništvo New Yorka, dok je naknadno isušeno zemljište površine 11 ha dodano nakon 1834. teritorija New Jerseyja.
Jedna od najvećih tragedija u SAD u modernoj historiji desila se 11. septembra 2001. kada su dva od četiri oteta aviona udarila u Svjetski trgovački centar na Donjem Manhattanu. Oba tornja STC-a su pala. Toranj 7 STC-a je također srušen, a neki smatraju da se srušio zbog požara. I druge zgrade u kompleksu STC-a su teško oštećene pa su morale biti srušene. U napadu poginulo je 2.606 osoba te osobe za koje se smatra da su se nalazile u avionima. Od tog događaja, veći dio Donjeg Manhattena je izgrađen. Godinama nakon tragedije, mnogi spasioci i stanovnici tog područja dobili su mnoge teške bolesti a neki su i umrli.
Najveći gradovi
U državi New York postoje 62 zvanična grada. Najveći grad u državi i najmnogoljudniji grad u SAD je New York City, koji se sastoji iz pet okruga (kvartova, naselja): Bronx, New York (Manhattan), Queens, Kings (Brooklyn) i Richmond (Staten Island). New York City je dom za više od dvije petine stanovništva države. Albany, šest grad po broju stanovnika, je glavni grad države. Najmanji grad je Sherrill, u okrugu Oneida. Hempstead je grad sa najvećim brojem stanovnika koji ima status town. Kada bi imao status cityja, bio bi drugi najveći u državi sa preko 700.000 stanovnika.
Najveći okruzi
Sljedećih deset okruga u državi New York ima najveći broj stanovnika, prema podacima iz 2010.:
Stanovništvo
thumb|lijevo|Karta distribucije stanovništva New Yorka
Raspodjela promjena u rastu broja stanovnika nejednaka je u državi New York. Metropolitansko područje New Yorka raste vrlo brzo, zajedno sa okrugom Saratoga, dok istovremeno veći dio zapadnog New Yorka gotovo stagnira. Prema statistici useljavanja, država je vodeća među svim saveznim državama po broju useljenika koji ulaze u SAD iz cijelog svijeta.
Između 2000. i 2005. broj useljenih je bio manji od broja iseljenih, ali se taj trend obrnuo od 2006. Država New York izgubila je dva mjesta u Predstavničkom domu SAD po raspodjeli mjesta u saveznom Kongresu u 2011. a što je posljedica relativno sporog rasta u usporedbi sa ostatkom SAD-a. U 2000. i 2005. više je stanovništva odselilo iz New Yorka na Floridu nego iz bilo koje druge savezne države u neku drugu. Međutim, država New York i dalje ima drugi najveći udio imigranata rođenih van SAD među svim američkim saveznim državama. Taj broj je u 2008. iznosio oko 4,2 miliona useljenika, a najveći broj ih živi u samom New York Cityju, zbog njegove veličine, mogućnosti velike zarade, kosmopolitske kulture i drugih pogodnosti.
Popisni biro SAD procjenjuje da je broj stanovnika New Yorka na dan 1. juli 2014. iznosio 19.746.227, što predstavlja povećanje za 1,9% u odnosu na popis iz 2010. Uprkos velikoj površini savezne države, populacija New Yorka je vrlo urbana, jer 92% stanovnika živi u urbanim područjima, pretežno u metropolitanskom području New York Cityja.
Dvije trećine populacije države New York živi u metropolitanskom području New York Cityja. New York City je najmnogoljudniji grad u SAD, a najveći (procijenjeni) broj stanovnika imao je 2012. godine kada je imao 8.336.697 stanovnika, a zabilježeno je i veće useljavanje od iseljavanja u odnosu na popis iz 2010. U New York Cityju živi više ljudi nego u dva sljedeća najmnogoljudnija grada u SAD (Los Angeles i Chicago ) zajedno, a koji, prema podacima Popisnog biroa SAD, imaju zajedno 6.572.655 stanovnika. Sam Long Island po procjenama popisnog biroa imao je 2013. godine 7.740.208 stanovnika, predstavljajući 39,4% ukupnog stanovništva države New York.
Rasni sastav
Prema podacima Popisnog biroa SAD, rasna struktura stanovništva države New York u 2010. godini, prema vlastitoj identifikaciji popisanih bila je sljedeća: