cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
.NET Framework
.NET Framework (izgovara se dot net) jest softverski okvir kojeg razvija Microsoft, a koji prvenstveno radi na Microsoft Windowsu. Uključuje veliku razrednu biblioteku poznatu kao Framework Class Library (FCL) i pruža jezičku interoperabilnost (svaki jezik može koristiti kodove napisane na drugim jezicima) u nekoliko programskih jezika. Programi napisani za .NET Framework se izvršavaju u softverskom okruženju (nasuprot hardverskom okruženju), poznatom kao Common Language Runtime (CLR), aplikacijska virtualna mašina koja pruža usluge kao što su sigurnost, upravljanje memorijom, i rukovanje izuzecima. FCL i CLR zajedno čine .NET Framework.
FCL pruža korisnički interfejs, pristup podacima, povezanost baze podataka, kriptografiju, razvoj web-aplikacija, numeričke algoritme, i mrežne komunikacije. Programeri proizvode softver kombinacijom vlastitih izvornih kodova sa .NET Frameworkom i ostalim bibliotekama. .NET Framework je namijenjen za upotrebu većine novih aplikacija kreiranih za Windows platforme. Microsoft također proizvodi integrirano razvojno okruženje uglavnom za .NET softver nazvan Microsoft Visual Studio.
Bosna quilt
Bosna Kvilt (Bosna Quilt) je ručno sašiven jorgan iz tri sloja i predstavlja apstraktni, tekstilni unikat na kojem umjetnica i šivačica imaju svaka svoj udio. Ovaj proizvodi nalaze svoju primjenu kao ukrasi na zidovima u kućama, poslovnim i sakralnim prostorijama, ili kao dnevni prekrivači u spavaćim sobama.
Ukratko
Radionica Bosna Kvilt nastala je 1993. godine u Caritasovom izbjegličkom domu Galina u Vorarlberg-u, Austrija. Inicijator i umjetnička voditeljica je slikar Lucija Feinig-Giesinger. Ona kreira kviltove i odgovorna je za odabir materijala i boja tkanina koje se upotrijebljavaju. Bosanske žene štepaju linije na kviltu prema vlastitoj predstavi. Do sada je održano preko 100 izložbi Bosna kviltova u cijeloj Evropi. Nakon završetka rata 1998. godine radionica je premještena u Goražde, razrušenu enklavu na rijeci Drini. 12 bosanskih žena zarađuje s Bosna kviltovima svoj osnovni životni prihod.
Historija
U proljeće 1993. godine i na podsticaj jednog psihologa, slikarka Lucia Feinig-Giesinger iz Vorarlberg-a počinje sa bosankama - izbjeglicama u Caritas-ovom izbjegličkom domu Galina (Vorarlberg) sa izradom pokrivača u patchwork tehnici. Bilo je to usred rata u BiH. Niko od učesnika nije se tada nadao da će ovaj neobičan, međukulturalni, zajednički projekat imati takav odjek: preko 1000 ručno šivenih kvilt-ova je od tada nastalo u radionici Bosna Kvilt (Bosna Quilt); preko 100 izložbi u Austriji, Njemačkoj, Lihtenštajnu, Švajcarskoj, Bosni i Hercegovini, Francuskoj, Švedskoj, Turskoj i drugim zemljama Evrope su ih učinili poznatim u javnosti.
1998. godine se većina žena iz radionice morala vratiti u Bosnu. Od tada se kvilt-ovi šiju u Goraždu - ratom razrušenoj enklavi na Drini, jednom od bosanskih gradova koji je u vremenu od 1992-96. godine najviše propatio. Nastavak rada radionice omogućen je uz pomoć jedne privatne zaklade, doprinosa javnih ustanova i osoba, te pomoći od strane jedne tekstilne firme. Radionica Bosna Kvilt stoji danas na vlastitim nogama. Udruženje radionica Bosna Kvilt omogućuje proizvodnju i osigurava time radna mjesta i redovna primanja za 12 bosanki.
1999. godine izdata je knjiga s dvojezičnim tekstom i popratnim fotografijama "Vernähte Zeit / Sašiveno vrijeme", koja predstavlja inicijativu umjetnice Lucie Feinig.
Lucia Feinig se svjesno odlučila za jednu umjetničku tehniku, u kojoj niti ona niti bosanske žene nisu tada imale bilo kakvog iskustva. Poslije početne probne faze razvijena je karakteristična podjela posla kod izrade Bosna kvilt-ova: cijela umjetnička kreacija, te podjela dijelova tkanina na prepoznatljive kombinacije, ponekad dramatičnog, a ponekad uzdržanog kolorita, potiče od Lucie Feinig. Nacrt šivanja razvijaju bosanske žene samostalno; one štepaju tkaninu njihovim vlastitim, uvijek karakterističnim "rukopisom". Dakle, ne radi se ovdje o nekoj zapadnoj umjetnosti, gdje konačni proizvod izrađuju sivačice sa istoka, već o jednom, zajednički stvorenom "novom prostoru u kući umjetnosti" (Oslobođenje, Juni 2000. godine).
U glavnom, kroz izložbe na kojima su prisutne i bosanske žene, štepani - troslojni pokrivači koji pružaju osjećaj topline i bliskosti, nalazili su i još uvijek nalaze svoj put u privatne i javne prostore. Bosna kvilt-ovi vise na zidovima mnogobrojnih poslovnih prostora (npr.u KTM-u, u Mattighofenu), u crkvama (npr. u Holzmeisterkirche u Bregenz-Mariahilf), u obrazovnim ustanovama, hotelima, bolnicama i stanovima. Za izradu jednog kvilta potrebno je od 100-200 radnih sati. Redovita razmjena i posjete izložbama služe daljnjem razvoju ovog projekta.
Dobrotvorno udruženje s osnovnom ulogom da podsiče proizvodnju i prodaju Bosna kvilt-ova, osnovano je 1998. godine. Predsjednik je Norbert Fitz (Altach).
Bivši visoki predstavnik Ujedinjenih Nacija u Bosni, Wolfgang Petritsch, otvorio je 23.11.2001. godine izložbu Bosna kvilt-ovi, u bosanskoj nacionalnoj galeriji (umjetnička galerija) u Sarajevu. On smatra da ovaj umjetnički projekat predstavlja. Takve samoinicijative, kaže Petritsch.
Džemal Sokolović
Džemal Sokolović (rođen 1947, u Konjicu, BiH) jest bosanskohercegovački sociolog i politolog.
Biografija
Od 1994 godine živi i radi na Univerzitetu u Bergenu, Institutu za komparativnu politiku i Rokkan centru za socijalne studije. U međuvremenu je bio gostujući profesor na univerzitetima u Ljubljani, Heidelbergu i Grazu. Prije rata u Bosni je bio redovni profesor na Univerzitetu u Sarajevu. Doktorirao je kod Rudija Supeka. Objavio je preko 150 radova u naučnim časopisima iz oblasti sociologije, političkih nauka i filozofije: ”Praxisu”, ”Kulturnom radniku”, ”Našim temama” (Zagreb), ”Filozofiji”, ”Sociologiji”, ”Kulturi” (Beograd), ”Pregledu” i ”Dijalogu” (Sarajevo) i drugim. Radovi su prevođeni na engleski, francuski, njemački, norveški, italijanski, mađarski, slovenski, makedonski. Prije rata u Bosni objavio je tri knjige: ”Rad i samootuđenje”, ”Individuum i zajednica”, ”Kapital i socijalizam”. Poslije rata objavljene su mu sljedeće knjige na engleskom: ”Reconstructing Multiethnic Societies: the Case of Bosnia-Herzegovina” (sa Florianom Bieberom), ”The Balkans: Searching for Solutions” (sa Steinom Kuhnleom). Knjiga ”Nation vs. People: Bosnia is just a case”, je izašla u izdanju Cambridge Scholars Publishing, UK. Knjiga “Nacija protiv naroda” je prvi put objavljena u Oslu, na bosanskom, a drugo izdanje je objavljeno u izdanju “Biblioteke XX vek”, u Beogradu. Posljednja knjiga: "Aporije demokratije", Sarajevo, 2018.
Neposredno poslije rata, Sokolović osniva Institut za demokratiju, sa sjedištem u rodnom Konjicu. Institut organizira konferencije, seminare, ljetne škole, a okupio je do sada naučnike, studente, političare i aktiviste NVO iz preko 70 zemalja. Uz pomoć Univerziteta u Bergenu i Istraživačkog savjeta Norveške, više godina je radio na projektu ”Istraživanje dobra u Bosni i izgledi za pomirenje”. Rezultat istraživanja je preko 500 sakupljenih svjedočanstava o međuetničkim i međureligijskim dobrim djelima koje su ljudi svih naroda i vjera u Bosni i Hercegovini učinili jedni drugima tokom posljednjeg rata 1992-1995, kao i film ”I bi svjetlost…”, nastao na osnovi istraživanja.
Ishak-beg
Sjedište ove male pokrajine je bilo u kasabi Foči. Tačni datumi početka i završetka njegove vladavine su nepoznati, ali je zabilježeno da je već 1415. godine vodio napade na Hrvatske banove u Dalmaciji i Slavoniji. Već sljedeće godine njegovi novi vojni poduhvati su priključili cijelo područje između Višegrada i Vrela Bosne Osmanskom carstvu. 1419. godine Ishak-beg po carskom naređenju osvaja još više područja, uključujuči i Trebinje. Pola ovog novog područja pripoji Osmanskom carstvu a pola daje Sandalju Hraniću. 1428. godine, pod pritiskom Ishak-begovih napada, Srbija pristane da plaća džizju. Unatrag, Sultan naredi Ishak-begu da ostavi Srbiju na miru i da obrati pažnju na Mađarske zemlje prema zapadu.
Ishak-beg poštuje Sultanovu zapovijed i za nekoliko mjeseci uspije da upire u Mađarsku sve do Temišvara i da zauzme mnogo robova. Smijenjen je sa položaja bega Bosne i premješten u neku drugu pokrajinu carstva. Njegov sin, Isa-beg, je postao Bosanski krajišnik 1454. godine, dok je njegov unuk Gazi Mehmed-beg bio šesti Bosanski sandžak-beg. Zabilježeno je da je Ishak-beg bio oslobođeni rob jednog Ervenos-bega.
On je sagradio Ishakbegovu džamiju u Skoplju, gdje je i njegovo groblje.
Tošići
Tošići su naseljeno mjesto u općini Trnovo, Bosna i Hercegovina.
Zastava ostrva Turks i Caicos
mini|desno|300px|Zastava ostrva Turks i Caicos
Zastava ostrva Turks i Caicos je tamno plave boje sa zastavom Ujedinjenog Kraljevstva u gornjem lijevom uglu i grbom ostrva Turks i Caicos na desnoj strani na kojem se nalaze školjka, jastog i kaktus.
Ivan IV, kralj Portugala
Ivan IV (portugalski: João - Žoao; 18. mart 1603 - 6. novembar 1656) je bio prvi portugalski kralj iz dinastije dinastije Bragança.
Prije dolaska na prijestolje bio je poznat kao vojvoda Bragançe, pošto je tu titulu naslijedio od svoga oca, vojvode Teodozija II. Majka mu je bila Ana de Velasco y Girón, a od nane Katarine (koja je bila unuka portugalskog kralja Emanuela I i koja je učestvovala u borbi za prijestolje) je naslijedio nasljedna prava na portugalsku krunu.
Adab
Adab je moderna arapska riječ za književnost, ali prvobitno je značila pravilo ponašanja, duhovnu disciplinu, uljudno znanje, talent. Adab ili lijepa književnost proizvod je arapsko-perzijske sinteze a razvio se iz zbirki pouka i moralnih normi. U spise koji su služili kao sredstvo općeg obrazovanja sastavljači su unosili raznovrsne pripovjedne dodatke, perzijske i arapske legende, mitove i kazivanja, ponekad i biografije znamenitih ljudi. Klasični adab transformirao se u nauku, filozofiju i etiku sa jedne strane, dok se, sa druge strane, njegov zabavni element osamostalio i prerastao u zabavnu, beletrističku literaturu. Rezultat ovakvog razvoja bili su zbornici priča koje su oduvijek bile omiljene među Arapima. U takve zbornike ubrajamo priče o Lokmanu, folklornoj ličnosti koja se spominje u Kur’anu, te zbirku priča o Gohi, koji je postao personifikacija komičnog junaka, pa zbirka o ljubavi “Magnun-Layla” (Medžnun i Lejla).
NGC 4931
NGC 4931 (također poznat kao MCG 5-31-114, PGC 45055 i UGC 8154) je spiralna galaksija koja je udaljena oko 250 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Berenikina kosa. Najveći prečnik je 1,60 (116 hiljada sg) a najmanji 0,6 uglovnih minuta (44 hiljade sg). Prvo otkriće je napravio Heinrich Louis d'Arrest 10. maja 1863. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
NGC 6351
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Devina
Devina je naseljeno mjesto u sastavu općine Slovenska Bistrica, regija Podravska, Slovenija.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Slovenska Bistrica.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Devina je imala 198 stanovnika.
IC 1798
IC 1798 je eliptična galaksija i nalazi se u sazviježđu Ovan. Prvo otkriće je napravio Stephane Javelle 4. januara 1896. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Zastava Portorika
mini|desno|300px|Zastava Porto Rika
Zastava Portorika sastoji se od 5 horizontalnih crvenih i bijelih linija te plavog trokuta sa bijelom zvijezdom s lijeve strane.
Porijeklo sadašnje zastave Portorika, koju je usvojio Komonvelt Portorika 1952. godine, može se pratiti do 1868. godine, kada je prvu portorikansku zastavu, "Revolucionarnu zastavu Laresa", osmislio dr. Ramón Emeterio Betances i izvezla Mariana "Brazos de Oro" Bracetti. Ova zastava je korištena u kratkotrajnoj portorikanskoj pobuni protiv španske vladavine na ostrvu, poznatoj kao "El Grito de Lares", čime je po prvi put uspostavljena portorikanska nacionalna svijest pod kolonijalnom vlašću.
Juan de Mata Terreforte, prognani veteran "El Grito de Lares" i potpredsjednik Portorikanskog revolucionarnog komiteta, u New Yorku, usvojio je sa svojim članovima zastavu Laresa kao zastavu Portorika, do 1895. godine, kada je Trenutni dizajn, po uzoru na kubansku zastavu, otkriven i usvojen od strane komiteta. Nova zastava, koja se sastojala od pet jednakih horizontalnih traka crvene boje (gornja i donja) naizmjenično s bijelom; plavi jednakokraki trougao zasnovan na bočnoj strani nosi veliku, bijelu, petokraku zvijezdu u sredini, prvi put je razvijena u Portoriku 24. marta 1897. godine, tokom pobune "Intentona de Yauco". (Ovo je u suprotnosti s upotrebom tri plave i dvije bijele jednake vodoravne pruge i crvenog jednakostraničnog trokuta na vitlu sa zvijezdom petokrakom na kubanskoj zastavi). Upotreba i isticanje portorikanske zastave bilo je zabranjeno i jedina Zastave koja je bila dozvoljeno za isticanje u Portoriku bile su španska zastava (1492. do 1898.) i američka zastava (1898. do 1952.).
Godine 1952., Commonwealth of Puerto Rico usvojio je dizajn zastave iz 1895. godine kao svoj službeni standard. Boja trokuta koju je koristila administracija Luis Muñoz Marín bila je tamnoplava, kako bi se slagala s plavom zastavom Sjedinjenih Država. Vlada Portorika je 1995. godine izdala uredbu o upotrebi portorikanske zastave pod naslovom: „Uredba o upotrebi zastave Portorika u Commonwealthu Puerto Rico“ (španski: „Reglamento sobre el Uso en Puerto Rico de la Bandera del Estado Libre Asociado de Puerto Rico"), u kojem vlada navodi boje koje će se koristiti, ali ne navodi nikakve zvanične tonove ili nijanse boja. Stoga, nije neuobičajeno vidjeti zastavu Portorika s različitim nijansama plave prikazane u Commonwealth-u.
Manganat
thumb|150px|Struktura manganata thumb|150px|Rastvor koji sadrži manganatni(VI) ion Manganati su one negativno naelektrisane molekularne vrste sa manganom kao centralnim atomom. Međutim, ovaj naziv se obično koristi za tetraoksidomanganatni(2−) anion, MnO, koji se naziva još i manganat(VI) jer sadrži mangan u oksidacijskom stanju +6. Manganati su jedini poznati spojevi mangana(VI).
Manganat(VI)
Ion manganat(VI) je tetraedarski, slično sulfatima i hromatima. Tačnije, manganati su često izostrukturni sa sulfatima i hromatima, što je prvi primijetio Mitscherlich 1831. godine. Udaljenost između mangana i kisika iznosi 165,9 pm, što je približno 3 pm više nego u permanganatima. Kao d1 ion, on je paramagnetičan, ali bilo kakva Jahn–Tellerova distorzija je isuviše malena da bi se mogla detektirati kristalografijom x-zracima. Manganati su tamno zelene boje, sa maksimalnom vidljivom apsorpcijom pri λmax = 606 nm (ε = 1710 dm3 mol−1 cm−1). Također detektovan je i Ramanov spektar.
Dobijanje
Natrij i kalij-manganati se obično dobijaju u laboratoriji miješanjem ekvivalentnog permanganata u koncentriranom rastvoru (5–10 M) hidroksida tokom 24 sata ili zagrijavanjem.
Kalij-manganat dobija se i industrijski, kao jedan od međuproizvoda za kalij-permanganat, tako što se mangan-dioksid rastvara u istopljenoj smjesi kalij-hidroksida sa kalij-nitratom ili zrakom kao oksidativnim sredstvom.
Kristijan X, kralj Danske
Kristijan X (puno izvorno ime Christian Carl Frederik Albert Alexander Vilhelm; 26. septembar 1870 - 20. april 1947) je bio kralj Danske i jedini kralj Islanda.
Rođen je u palači Charlottenlund blizu Kopenhagena. Bio je najstarije dijete danskog kralja Fridrika VIII i švedsko-norveške princeze Ludovike. Njegov brat je, po prekidanju personalne unije između Švedske i Norveške, izabran za norveškog kralja, postavši tako Haakon VII, kralj Norveške.
Bio je autoritativan vladar koji je strogo držao do kraljevske riječi i moći, što ga je u doba rastuće demokratije činilo nepodobnim za popularnost u narodu. Međutim, njegova vladavina je obuhvatala Prvi i Drugi svjetski rat, te su upravo te osobine su zaslužne za njegov odnos prema Nijemcima koji ga je učinio jednim od popularnih danskih monarha.
Brak i potomstvo
Godine 1898. oženio je vojvotkinju Aleksandru od Mecklenburg-Schwerina. S njom je imao dvoje djece:
Vladavina
Naslijedio je oca po njegovoj smrti 1912. godine.
Påskekrisen
U aprilu 1920. godine, po završetku Prvog svjetskog rata, pokrenut je postupak ponovnog ujedinjenja Danske sa svojim nekadašnjim feudom, pokrajinom Schleswig. Stanovništvo sjevernog Schleswiga je izglasalo pripajanje Danskoj, stanovništvo središnjeg Schleswiga je izglasalo pripajanje Njemačkoj, dok u južnom Schleswigu nije ni došlo do referenduma zbog očite većine njemačkog stanovništva.
Kralj Kristijan X je, međutim, zajedno s danskim nacionalistima, tražio da se barem grad Flensburg pripoji Danskoj. Zbog toga je tražio od premijera, Carla Theodora Zahlea, da uključi Flensburg u proces pripajanja. Zahle se nije složio, te je, nakon teških rasprava s kraljem, podnio ostavku u roku od nekoliko dana. Kristijan je zatim otpustio ostatak kabineta i zamijenio ga konzervativnijim kabinetom. Ova odluka je uzrokovala proteste i gotovo revolucionarnu atmosferu u Danskoj, zbog čega je budućnost danske monarhije nekoliko dana bila u opasnosti.
Suočen s opasnošću po dansku krunu, Kristijan je započeo pregovore sa socijaldemokratima i popustio. Raspustio je vlasitu vladu i uspostavio kompromisni kabinet koji je vršio dužnost sve do izbora sljedeće godine.
Ovo je bio posljednji put da se danski monarh pokušao uplesti u politiku bez podrške parlamenta. Nakon ovog događaja, poznatog kao Påskekrisen, Kristijan je prihvatio ulogu ustavnog monarha.
Drugi svjetski rat
mini|desno|Fotografija kralja Kristijana X koji sam jaše Kopenhagenom, predstavljajući simbol danskog suvereniteta. O ovome govori danska patriotska pjesma "Der rider en Konge".
Za razliku od holandske kraljice Vilme i njegovog brata, norveškog kralja Haakona VII, Kristijan X i njegova porodica nisu napustili Dansku za vrijeme Drugog svjetskog rata. Danska vlada, te tako i kralj i kraljica Aleksandra, su formalno sarađivali s Nijemcima. Iako su njegovi govori izražavali vladinu zvaničnu politiku sarađivanja s okupatorima, Kristijan je ipak bio smatran čovjekom otpora. Uprkos starosti i delikatnoj situaciji, kralj je svaki dan jahao na konju kroz Kopenhagen sam, bez čuvara, pozdravljajući Dance, a ignorirajući pozdrave Nijemaca, što ga je učinilo slavnim. Značajno je podržavao Jevreje u svom kraljevstvu, te o toj podršci Jevrejima postoji mnogo kazivanja.
Godine 1942. Adolf Hitler je kralju poslao dugački telegram u kojem mu je čestitao 72. rođendan. Kralj mu je odgovorio jednostavno: ''Meinen besten Dank. Chr. Rex (bosanski: Moje najljepše zahvale''). Ovakav odgovor je razbjesnio Hitlera, što je Kristijanu bila i namjera. Hitler je odmah povukao njemačkog ambasadora iz Kopenhagena i protjerao danskog ambasadora iz Njemačke. Rastući pritisak Njemačke na Dansku je doveo do raspuštanja vlade i uspostavljanja vlade od koje se očekivalo da bolje sarađuje.
Smrt
Po padu s konja 19. oktobra 1942. godine ostao je invalid. Umro je pet godina kasnije kao invalid. Sahranjen je u katedrali Roskilde.
IC 107
IC 107 (također poznat kao IC 1700, MCG 2-4-41, PGC 5271 i UGC 986) je eliptična galaksija koja je udaljena oko 292 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Ribe. Najveći prečnik je 1,00 (85 hiljada sg) a najmanji 0,7 uglovnih minuta (60 hiljada sg). Prvo otkriće je napravio Lewis Swift 18. septembra 1890. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
NGC 3409
NGC 3409 (također poznat kao MCG -3-28-12 i PGC 32470) je spiralna galaksija koja je udaljena oko 283 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Vodena zmija. Najveći prečnik je 1,20 (99 hiljada sg) a najmanji 0,2 uglovnih minuta (16 hiljada sg). Prvo otkriće je napravio Francis Preserved Leavenworth 1886. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Pers
Pers (starogrčki: Πέρσης, razarač) u grčkoj mitologiji je predstavljao boga razaranja, odnosno bio bog rata. Sin titana Krija i Euribije, a time i brat Palanta i Astreja. Drevna tradicija bilježi vrlo malo o Persu osim njegovog braka i potomstva, pri čemu je njegova uloga uglavnom čisto genealoška, postoji samo da bi pružio roditeljstvo drugim, važnijim ličnostima.
Mitologija
Hesiod opisuje Persa kao "istaknutog među svim ljudima u mudrosti." Bio je oženjen Asterijom, kćerkom Febe i Keja, s kojom je imao jedno dijete, Hekatu, koju je Zeus počastio iznad svih ostalih, kao boginju magije, raskršća i vještičarenja. On bi mogao biti Pers koji je u nekim verzijama otac Harikle, žene Hironove.
Stanislav Zolkievski
mini|desno|250px|Stanislav Zolkievski Stanislav Zolkievski (1547. - 1620.) je bio general Poljske i de facto vladar Rusije između jula i septembra 1610.
Kraj
Po završetku ruske avanture kralj mu je bez obzira na njegove visoke godine dao zadatak vođenja vojske tokom moldavskih ratova između 1612. - 1620. U posljednjoj bitki Stanislavova života 7. oktobra 1620. godine poljske trupe su bile potučene od duplo jačih turskih snaga. General Stanislav Zolkievski u svojoj 73 godini je tada poginuo zajedno sa svojim vojnicima. Slaveći trijumf turske trupe su mu odrezale glavu i odnijele je u Istanbul.
Borajno
Borajno je naseljeno mjesto u općini Čajniče, Bosna i Hercegovina.
Geografija
Borajno se nalazi u zapadnom dijelu općine Čajniče. Reljef naselja je planinski. Svojim strmim stranama spušta se u predio vodotoka rijeke Vrelo što je i granica sa naseljem Luke sa jedne i naseljem Kamen sa druge strane. Istočno graniči sa Marković kolom i naseljem Batovo. Naselje Borajno se sastoji se od zaseoka: Makotići, Vidobare, Umčari, Gramusovići, Nekosine, Kešani, Babovići, Jelazovići, Vrela, Vučinići, Podgorje, Hrbelj i Prevrzma. Cijela teritorija Borajna pogodna je za proizvodnju poljoprivrednih kultura. Ranije je to zemljište u najvećem procentu zasijavano žitaricama, uglavnom ječmom, zobi i pšenicom. Borajno je također pogodno za uzgoj krompira na cijeloj svojoj teritoriji.
Top / Ove ću noći naći blues
Top / Ove ću noći naći blues jest druga singl ploča sarajevske rok grupe Bijelo dugme, a snimljena je u studiju I Radiotelevizije Sarajevo. Objavila ga je zagrebačka izdavačka kuća Jugoton u ljeto 1974. godine, samo nekoliko mjeseci prije izlaska njihovog debitantskog albuma Kad bi' bio bijelo dugme u oktobru iste godine. Muziku, tekst i aranžman za naslovnu pjesmu "Top" napisao je Goran Bregović. Pjesma počinje s pjevačkim uvodom Željka Bebeka koji podsjeća na pjesmu "Kad pjevaju veseli Bosanci" Nedeljka Bilkića i njegove grupe Veseli Bosanci, koja je objavljena na istoimenom singlu 1974. godine. Ovakav muzički pristup Bijelog dugmeta na samom početku njihove karijere s kombiniranjem bosanskohercegovačke narodne muzike uz kvalitetno sviranje koje podsjeća na britansku hard rok grupu Deep Purple pokazaće se veoma uspješnim. Na B strani singl ploče je blues pjesma pod nazivom "Ove ću noći naći blues" koju su zajednički uradili svi članovi ovog muzičkog sastava. Posebno su se istakli Vlado Pravdić na električnim orguljama i Goran Bregović na električnoj gitari sa svojim solo dionicama u ovoj pjesmi. Muzička pratnja na bas-gitari preuzeta je iz kompozicije "Born Under A Bad Sign" američkog bluz gitariste i pjevača Alberta Kinga. Već u prvim muzičkim djelima Bijelog dugmeta uočljiv je kvalitet muziciranja i pjevanja koje je rezultat upornog vježbanja i ranijih nastupa u grupama Kodeksi i Jutro u periodu između 1969 - 1973 godine, te nastupa u Italiji i na jadranskoj rivijeri. Ovaj singl ostvario je veliki uspjeh kod publike uz dobar prijem kod muzičkih kritičara, a zbog njihovog atraktivnog i prepoznatljivog koncertnog muziciranja članovi Bijelog dugmeta dobiće nadimak "veseli Bosanci". Sve to zajedno dovešće do njihovog kasnijeg statusa najpopularnije grupe u bivšoj Jugoslaviji, koje će kulminirati sa beogradskim koncertom kod Hajdučke česme.
São Paulo
São Paulo (Sveti Pavao) jest glavni grad istoimene savezne države u Brazilu koja je srce brazilske ekonomije. Grad ima više od 11 miliona stanovnika (procjena IBGE-a 2006) što ga čini najvećim gradom Brazila i općenito južne hemisfere. Računajući šire područje grada, ovdje živi 16 miliona stanovnika, što svrstava São Paulo među 5 najvećih gradova na svijetu. Geslo grada je Non Ducor, Duco, što u prijevodu s latinskog znači: "Nisam vođen, nego vodim". Nadimak grada je "Sampa".
São Paulo je ekonomski i kulturni centar Brazila. Iz grada dolazi 40% brazilske industrijske produkcije. Grad je još mlad i narastao je tek krajem 1970-ih. Starih zgrada je vrlo malo, dok ih je većina u centru grada porušena da bi se napravilo mjesto za visokogradnju. Većina zgrada u centru je s kraja 19. i početka 20. vijeka.
Ulobići
Ulobići su naseljeno mjesto u općini Trnovo, Bosna i Hercegovina.
Jakov Baltić
Fra Jakov Baltić (Gluha Bukovica kod Travnika, 30. marta 1813. – Ovčarevo, 5. januara 1887. godine) je bio bosanski franjevac i ljetopisac.
Biografija
Fra Jakov Baltić (rođ. Juro) je rođen u selu Gluha Bukovica kod Travnika 30. marta 1813. godine od oca Ante (-1835.) i majke Mande rođene Stipić. Osnovnu školu je pohađao u Gučoj Gori kod župnika Jakova Križanca. Godine 1828. Baltić odlazi na dalje školovanje u Franjevački samostan u Fojnicu, gdje 1832. godine stupa u novicijat i uzima ime Jako (Jakov). Nakon toga, odlazi na studij filozofije u Feldvar u Mađarskoj. Nakon završetka studija, Baltić se zajedno sa svojim kolegama Ivanom Franjom Jukićem, Blažom Josićem i Bartolom Kovačevićem vratio u Bosnu sa namjerom, da tu priprema i podigne ustanak protiv Osmanlija. Njihove namjere nisu uspjele.
Baltića je 24. 9. 1840. god. za svećenika zaredio kotorski biskup Stjepan Pavlović-Lučić. Poslije toga je obavljao funkciju kapelana i učitelja u Ovčarevu. Godine 1847. odlazi u Carigrad za dušobrižnika tamošnjih Slavena i ondje ostaje dvije godine. U Carigradu je naučio turski jezik i kasnije će kao župnik u Docu, napisati gramatiku turskog jezika za osnovne škole. Nakon povratka iz osmanske prijestolnice (1849.) službovao je u Fojnici. Tri godina nakon toga je imenovan samostalnim vikarom u Fojnici, a potom gvardijanom. U Kraljevoj Sutjesci je 1857. godine izabran za definitora (vijećnika), a 1872. godine za kustosa. Godine 1882. ponovo je izabran župnikom u Ovčarevu i dekanom za travnički kraj, gdje je ostao do svoje smrti, 05. januara 1887. godine. Sahranjen je u ovčarevskoj crkvi. Njegova rukopisna djela "Turska slovnica", "Život biskupa Marijana Šunjića" i "Putopis u Carigrad" su izgorjela u požaru samostana 1945. godine.
Jedino je ostao sačuvan njegov ljetopis Godišnjak od događaja i promine vrimena u Bosni 1754-1882. u kojem je zapisivao događaje od 1754. godine do svoje smrti 1887. godine. U ovome ljetopisu Baltić je opisivao društveno-političke prilike i crkvene događaje u Bosni i Hercegovini u 19. stoljeću. Ljetopis je pisan na hrvatskom i talijanskim i latinskim jezikom, a Ahdnamu citira na turskom, te sadrži velik broj turcizama, arhaizama i regionalizama.
NGC 204
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Mašrik
mini|desno|Jedno od lica Mašreka: Mediteranska promenada u Bejrutu
Mašrek, Mašrik ili Mashriq (arap.:مشرق|d=Mašriq|b=istok) označava grupu zemalja arapskog kulturno-historijskog kruga, sa izuzetkom Izraela. Pojam se izvodi od arapske riječi mashriq (شرق), što znači Istok ili Zemlja izlazećeg sunca. Ovaj pojam stoji stoga u suprotnosti pojmu maghrib (مغرب), što znači Zapad, te označava arapske zemlje Sjeverne Afrike.
Alan Ford (strip)
thumb|250px|Alan Ford Alan Ford je italijanski komični strip.
Alan Ford su stvorili scenarist Luciano Secchi, pseudonim Max Bunker, i crtač Roberto Raviola, pseudonim Magnus. Lik Alana Forda nacrtan je po uzoru na britanskog glumca Petera O'Toolea.
Izdavanje
Prvi broj Alana Forda izašao je u Italiji u maju 1969. Nakon samo nekoliko brojeva strip je stekao iznimnu popularnost. Nakon broja 75. Magnusa kao crtača zamjenjuje Paolo Piffareiro. Nakon toga dolazi do postupnog ali stalnog pada u kvaliteti Alana Forda. Alan Ford izlazi u Italiji u novim epizodama redovito (mjesečno) i danas. Raznim promjenama crtača i scenarista, tokom vremena, izgubili su se i mnogi sporedni likovi koji su stripu davali dodatnu draž, a sam strip je izgubio osnovnu crno-humornu nit.
Grupa TNT
Alan je stidljiv, pošten, skroman i prije svega naivan mladi čovjek, bez roditelja i rodbine. Odrastao je u sirotištu. Totalni je gubitnik. Opisan je kao lik kojeg odlikuju izrazito pozitivne osobine, čime predstavlja suštu suprotnost njegovom pretpostavljenom Broju 1. Nosi plavu majicu i plave hlače, što odlično stoji uz njegovu plavu kosu i plave oči. Vrlo je naivan i dobrodušan pa ga se često iskorištava. Čista je suprotnost drugom poznatom tajnom agentu Jamesu Bondu. Igrom slučaja i zamjene identiteta postaje tajni agent i član grupe TNT. Ova grupa, koju čine najrazličitiji likovi, rješava brojne tajne zadatke, redovito riskirajući vlastiti život. Međutim, od toga nemaju neke velike financijske koristi već su uglavnom gladni i poderani odrpanci. Sjedište Grupe TNT je cvjećarnica u Petoj Aveniji, a mjesto radnje grad New York.
Sporedni likovi
Uz članove grupe TNT postoje i niz sporednih likova koji se uvijek iznova pojavljuju:
Turovi
Danas je to povratničko selo u općini Trnovo-RS, s vrlo malim infrastrukturnim ulaganjima. U poslijeratnom periodu u predhodne 22 godine, kuće su obnovljene zahvaljujući donatorskim sredstvima, urađena je kanalizaciona mreža i ulična rasvjeta.
U neposrednoj blizini Turova se nalaze Kazani, prirodni fenomen, stjena kroz koju je rijeka Željeznica pravila kamene kazane te slijevajući se iz kazana u kazan sebi napravila korito.
Diona (mitologija)
U staroj grčkoj religiji i grčkoj mitologiji, Diona (/ daɪˈoʊni ː/; Διώνη ) je proročanska boginja, Titanida prvenstveno poznata iz knjige V Homerove Ilijade, gdje se brine o ranama koje je zadobila njena kći Afrodita. Diona je predstavljena ili kao Okeanida, kćer Okeana i Tetide, ili kao trinaesti Titan, kćerka Geje i Urana.
Kult
U doba Strabona, Diona je obožavana u svetom gaju blizu Lepreona na zapadnoj obali Peloponeza. Također je obožavana kao supruga u Zeusovim hramovima, posebno njegovom proročištu u Dodoni (možda prvobitna, indoevropska supruga Zeusa). Herodot je ovo nazvao najstarijim proročištem u Grčkoj i zabilježio dva povezana izvještaja o njegovom osnivanju: svećenici u Tebi u Egiptu su mu rekli da su dvije svećenice odveli feničanski pirati, jednu u Libiju, a drugu u Dodonu i nastavili svoje ranije obrede; Dodonine sveštenice su tvrdile da su dvije crne golubice odletjele u Libiju i Dodonu i naredile osnivanje proročišta Zeusu. Homer i Herodot obojica čine Zeusa glavnim božanstvom ovog mjesta, ali neki učenjaci smatraju da je Dodona prvobitno služila kao kultni centar boginje zemlje.
Književni izvori
Mitologija o Dioni nije konzistentna u postojećim izvorima.
Homer
U stvari, Diomed se kasnije borio i sa Apolonom i sa Aresom, ali je doživeo duboku starost; njegova žena Egijalija je, međutim, povela druge ljubavnike i nikada mu nije dozvolila da se vrati kući u Argos nakon rata.
Diona je tada zaliječila Afroditine rane, a Zeus, opominjući je da napusti bojno polje, zove njenu kćer.
Hesiod
Diona se ne spominje u Hesiodovom tretmanu Titana, iako se ime pojavljuje u Teogoniji među njegovom spiskom Okeanida, kćeri Okeana i Tetide, a prema Hesiodu, Afrodita je rođena iz pjene stvorene odsječenim genitalije Urana, kada ih je Kron bacio u more, nakon što je kastrirao Urana.
Ramazanski post
Ramazan i kako upotpuniti njegov post
Druge godine po Hidžri je sljedbenicima Posljednjeg Allahovog poslanika propisan post. Bila je to samo obnova ovog izraza pobožnosti koji je bio propisan i prijašnjim poslanicima i njihovim narodima. Rekao je Uzvišeni: "O vjernici, propisuje vam se post, kao što je bio propisan onima prije vas, da biste bili bogobojazni". Poslanik, je pohvalio post Davuda, koji je postio svaki drugi dan. Većina religija poznaje post- što potvrđuje kur`ansku postavku o ranijoj propisanosti posta i jedinstvo izvora svih većih svjetskih religija.
U islamu sesmatra da u ramazanu: Post ili "savma" kod muslimana podrazumijeva uzdržavanje od svega što ga kvari (jelo, piće, pušenje, spolno općenje i sl.) u vremenu od pojave zore do zalaska sunca. To je stroga obaveza svakog punoljetno i zdravog muslimana i muslimanke. Post mjeseca ramazana je ustanovljen Kur`anom, sunnetom i koncenzusos muslimana Post se sastoji od dva osnovna temelja. To su: Međutim, ramazan se ne svodi samo na post. Ramazan bi među muslimanima trebao pojačavati smisao suosjećanja s drugima. Posebno bi do izražaja trebala doći briga o jetimima, ubogim, siromašnim i svim socijalno ugroženim članovima zajednice. Post nije samo ustezanje od jela i pića već i nastojanje da se strasti, koliko je to moguće, oplemene. Postom, čovjek kroz post razvija sposobnost da kontroliše sebe i svoje postupke. I ne bi vjernici trebali imati poseban odnos samo prema postu već bi trebali da ramazan iskoriste i za druge oblike ibadeta kojima se upotpunjuje doživljaj posta. Kada nastupi mjesec Ramazan, džennetska kapija se otvori. Džehennemska kapija se zatvori a šejtani se povežu. Imam-ul-eimme Muhammed bin Ishak bin Huzejme je napisao da je hazreti Selman-i Farisi - izjavio da je Resulullah - rekao, na hutbi, na zadnji dan mjeseca Ša’bana:"O Muslimani! Tako veliki mjesec će vas zasjeniti da je njegova jedna noć (Lejlet-ul-kadr) korisnija od hiljadu mjeseci. Allahu teala je naredio (emr učinio) da se svaki dan u ovom mjesecu posti. Također je i sunnet u ovom mjesecu po noći obavljati teraviju namaz. Uraditi malo dobra u ovom mjesecu, radi Allaha, donosi nagradu kao izvršavanje farza u drugim mjesecima. Izvršiti jedan farz u ovom mjesecu donosi nagradu kao izvršavanje sedamdeset farzova u drugim mjesecima. Ovaj mjesec je mjesec strpljenja (sabra, sabura). Oni, koji su strpljivi, će otići u džennet. Ovo je mjesec u kojem bi se vjernici trebali lijepo slagati. U ovom mjesecu se rizk mu’mina povećava. Ako neko u ovom mjesecu dadne iftar nekom ko posti, njegovi grijesi će biti oprošteni. Hak teala će ga osloboditi džehennemske vatre. On će dobiti onoliko sevaba koliko će i postač dobiti."Eshab-i kiram su rekli: Hadis-i šerif, koji se nalazi u Sahih-i Buhari glasi:"'Ako neko zna da je u mjesecu Ramazanu farz i dužnost postiti, i ako, za svoj post, očekuje od Allaha teala sevab (nagradu), njegovi prošli grijesi će biti oprošteni.”"Bjernici vjeruju da je post Allahova teala naredba (emr) i moramo za njega očekivati nagradu (sevab). Ali, uslov je (šart), da se ne žale da su dani dugi i da je teško postiti. Te se smatra - težak post, među ljudima koji ne poste, najvećom srećom i bogatstvom.
Hadis-i šerif, koji nam dolazi preko Džabir bin Abdullaha, a koji nam prenosi hafiz [to jeste, alim hadisa] Abdul’ azim-i Munziri u svojoj knjizi Ettergib vetterhib i hafiz Ahmed Bejheki u njegovoj knjizi Sunen glasi, "Allah u Ramazan-i šerifu poklanja mom ummetu pet stvari koje nije dao ni jednom drugom Pejgamberu:
Imam-i Rabbani - kuddise sirruh - piše u 45. pismu prvog toma u njegovoj knjizi Mektubat, "Nagradu (sevab) koju ćemo dobiti za sve nafile ibadete, kao što su, nafila namaz, zikr, sadaka, koje obavimo u Ramazan-i šerifu je ravan količini sevaba koji ćemo dobiti za izvršavanje farzova u drugim mjesecima. Jedan farz, koji je obavljen u ovom mjesecu, je kao sedamdeset farzova obavljenih u drugim mjesecima. Ko u ovom mjesecu dadne postaču iftar, njegovi će grijesi (džunasi) biti oprošteni. On će biti oslobođen džehennem. Allah će, bez smanjivanja postačevog sevaba, također i njemu dati isto onoliko sevaba koliko će dati i postaču. Biće oprošteno onim amirima (predpostavljenim) koji olakšavaju svojim podčinjenim. Oni će biti oslobođeni džehennema. Resulullah je u Ramazan-i šerifu oslobađao robove, i davao šta god je ko od njega tražio. Onim, koji u ovom mjesecu ibadete i koji rade dobre poslove, je suđeno (dat nasib) da nastave tako raditi cijele godine. Onom ko ne poštuje ovaj mjesec, i u njemu griješi, će biti dato da ovako, u griješenju, provede cijelu godinu. Smatraj ovaj mjesec zgodnom prilikom. U njemu moraš što više ibadetiti. Moraš raditi ono, sa čim je Allah zadovoljan (razi). Ovaj mjesec moraš smatrati zgodnom prilikom da zaradiš ahiret. Kur’an-i kerim je objavljen u Ramazanu. Kadr noć je u njemu. U Ramazan-i šerifu je sunnet iftariti se hurmom (prekinuti post). Kada se iftarujemo, sunnet je proučiti, "Zehebezzama’ vebtelletil uruk ve sebe-tel-edžr inšaallahu teala.” U Ramazani šerifu je sunnet klanjati teraviju namaz i proučiti hatmu (cijeli Kur’an-i kerim).
Post ima tri farza
[Ako jedan od ovih farzova nedostaje post nije ispravan.]
Alimi četiri mezheba su jednoglasno rekli da post počinje od momenta kada se na horizontu pojavi bjelina - koja se zove fedžr-i sadik. U knjizi Multeka piše, "Postiti znači ništa ne jesti, ne piti i ne imati seksualni odnos od prave zore pa do zalaska sunca. U ramazanu je farz odlučiti srcem da ćemo postiti, od zalaska sunca prethodnog dana pa do Dahve-i kubra vremena dana koji postimo.”
Požuriti sa iftarom, i kasno jesti sahur (mora biti prije zore, fedžra), je sunnet. Resulullah - je bio vrlo pažljiv oko ova dva sunneta. U knjizi Durer piše, "Jelo, koje se jede u vrijeme sehera, se zove sahur. Vrijeme sehera je zadnja šestina noći [od šar’i (šeri’atskog) zalaza sunca do imsak vremena.”] Žuriti sa iftarom, i kasniti sa sahurom, je možda postalo je sunnet da bi se pokazala ljudska nemoć i potreba. U stvari, ibadet je namjenjen da se pokaže ljudska nemoć i potreba.
U knjizi Rijad’un’nasihin piše [Značenje (odnosno meal) jednog ajet-i kerima iz sure Bekara], "Jedite i pijte sve do momenta kada ste u stanju da razlikujete - jedan od drugog - bijeli i crni konac.” Kasnije je riječ fedžrin dodata, da indicira, da ovi konci predstavljaju dnevno svjetlo i tamu noći. Vidimo da post započinje kada se, kao konci, bjelina dana može razlikovati od tame noći.” U knjigama Medžma’ul-enhur i Hindijje piše, "Prema većini alima hanefi mezheba vrijeme imsaka počinje, dakle moramo zapostiti, kada se pojavi bjelina na bilo kom dijelu horizonta. [Šest do deset minuta] nakon vremena imsaka, kada kada se bjelina - kao konac, rasprostrani na horizontu, počinje vrijeme sabah namaza. Ovako se ponašati je obazrivost. [To jest, bolje je i pažljivije je]. Post i namaz onih koji slijede ovaj proces je sahih prema svim alimima. Ali, biće sumnjivo, ako počnemo postiti iza vremena imsaka. Vrijeme imsaka se može pronaći astronomskim proračunima i ono je zapisano u kalendarima (takvimima). Međutim, danas, u nekim kalendarima je - kao početak posta, napisano drugo vrijeme (koje je 10 minuta nakon vremena imsaka), ili čak, kada se na horizontu pojavilo i crvenilo. Post svih onih koji slijede ove nove kalendare nije sahih (nije ispravan). Razlika između ova dva vremena odnosno, početka posta i sabah namaz, je oko deset minuta i to vrijeme se naziva ihtijat zeman (vrijeme predostrožnosti). Nije ispravno opisati - ovo vrijeme - kao temkin (vrijeme opreznosti). Autor knjige Bahr-ur-raik informiše da je mekruh odgađati post do sumnjivog vremena. Prije svega, post koji je započet nakon pojave crvenila nije ni u kom slučaju sahih. Prvi takvim u Otomanskoj državi je napravljen 987. godine po hidžri [1528.].
Mustehab (lijepo) je iftariti prije akšam namaza. Ali, se izostavlja mustehab, ako se hoće sačuvati ibadet, da se ne pokvari. Prvo se klanja akšam namaz pa se onda iftari. Na ovaj način se iftari prije nego se vide zvijezde. Ako je potrebno, akšam namaz se može i ponovo klanjati, prije isteka njegovog vremena. Kalendarske greške, sat, svijeća, top, i ezan ne oslobađaju post od kvarenja.
Ibni Abidin piše u poglavlju o namaskim vremenima, "da bi se iftarili potrebno je da nas informišu dva pravedna (adil) muslimana da je sunce zašlo. Čak će biti dovoljan i jedan.” [Kako se iz gore napisanog vidi osobe koje pripremaju takvim i one koje pucaju iz topa i one koje uče ezan moraju biti adil].
Šta prekida post
Jesti ili piti nešto korisno to jeste, unijeti kroz usta u stomak nešto hranljivo, ljekovito, narkotično (što uspavljuje) ili nešto što opija, imati ili biti prisiljeni da imamo seksualni odnos u mjesecu Ramazanu - kada znamo da postimo, i kada smo, prije svanuća prethodnog fedžra zanijjetili da postimo za sobom povlači i kaza (kasnije napostiti dan za dan) i keffaret [keffaret, ili kazna za (prekinut) post, je osloboditi roba. Onaj ko ne može osloboditi roba mora da bez prestanka postiti šezdeset dana. Nakon šezdeset dana on onda mora da naposti - na kaza, svki dan koji nije postio]. Prema ovoj definiciji pušenje prekida post i za sobom povlači oboje, i kaza i keffaret, zato što čvrste i tečne čestice dima idu zajedno sa pljuvačkom u stomak. Ako, nakon puštanje krvi kupicama (medicinsko davanje krvi), i ogovaranja, za koje se sigurno znamo da ne kvare post, svjesno jedemo - misleći da nam je post pokvaren, naš post će biti pokvaren i povlačiće za sobom i kaza i kefaret. Ako neko ko je nakon zore u Ramazanu zanijjetio da posti učini prije dahve nešto - što će prekinuti njegov post, po dvojici imama su i kaza i keffaret potrebni. Po Imam-i a’zamu je samo kaza potreban. Ako neko jede i pije nakon dahve keffaret nije potreban prema sve tri imama. Kazna keffareta je potrebna za oskvrnuće časti i dostojanstva mubarek Ramazana. Keffaret je kazna za svjesno prekidanje posta u Ramazanu koji je sahih prema sve četiri mezheba. Prema tome, ako hanefija namjerno prekine post za koji je zanijjetio poslije fedžra (zore), ili ako ga je zanijjetio prije fedžra ali je prisiljen da ga prekine, ili ga mora prekinuti radi nekog uzura, on ne mora da čini keffaret s obzirom da je u šafi’i mezhebu šart (uslov) prije zore (fedžra) zanijjetiti. Kada prekinemo kaza, zavjetni ili nafilu post nećemo činiti keffaret. Ako neko, ko je učinio nešto - što za sobom povlači kaza u u jednom danu Ramazana, uradi opet, to isto, namjerno, drugi dan, on će morati učiniti keffaret.
Ako se greškom omrsimo, na primjer, ako nam - kada uzimamo abdest malo vode promakne niz grlo; ili ako smo prisiljeni da se omrsimo; ako se klistiramo; ako ušmrknemo lijek koji je tečan; ako promirišemo kolonsku vodu (losion); ako udahnemo dim [dim cigare koju neko puši]; ili udahnemo dim alojevog drveta nadimljenog ćilibarom; ili ako stavimo kapi u uho; ili ako kroz kožu prođe lijek kojim smo namazali čir [ili ako špricom ubrizgamo lijek]; ako progutamo nešto što nije ljekovito ni hranljivo, kao na primjer, komadić papira, kamenčić ili metal; ako namjerno povratimo punim ustima; ako neko - čiji zub krvari, proguta samo krv ili krv koja je pola i pola pomiješanu sa pljuvačkom; ako jedemo neznajući da je nastala zora ili se iftarimo misleći da je sunce zašlo; ako, nakon što smo se greškom omrsili nastavimo s jelom misleći da smo se omrsili; ako stavimo vode u usta; ili ako u snu imamo seksualni odnos; ako postimo bez nijjeta ili ne zanijjetimo prije zore u Ramazanu pa onda prestanemo postiti nakon vremena dahve iako smo zanijjetili poslije zore; post je, u svim ovim slučajevima prekinut i u svim ovim slučajevima je neophodno, poslije Bajrama, samo dan za dan napostiti na kaza. Ali, keffaret nije potreban ni u jednom od ovih slučajeva. Ako nam kiša ili snijeg upadnu u grlo i post i namaz su preknuti. Neophodno je napostiti na kaza (dan kada nam se je to desilo). Ako postanemo džunub (to jeste ako smo ejakulirali ili imali poluciju) dok nekoga grlimo i ljubimo post je pokvaren i mora ga se napostiti na kaza. Međutim, ako ne postanemo džunub, neće nam pokvariti post. Autori knjiga Hindijje i Bahr i Durr-ul-muhtar pišu da je samo neophodno na kaza napostiti ako postanemo džunub onanisanjem (masturbiranjem). Ako progutamo nešto što nam’ je ostalo od prethodne noći iza zuba, to će nam’ prekinuti (pokvariti) post. Ako je progutani komad veće od zrna leblebije (nohuta, nauta, sastrice, slanutka) i taj dan trebamo napostiti na kaza. Međutim, ako je progutani komadić manji od zrna leblebije, on nam’ neće pokvariti post. Ako neko zaboravi da posti, pa onda nešto pojede; pojede ili popije nešto - nakon što se sjetio da posti - iako zna da jelo u zaboravu neće pokvariti post, njegov post će biti pokvaren i biće neophodno oboje, i kaza i keffaret.
U knjizi Multeka i u svim drugim knjigama piše da, "Ako lijek koji smo stavili na glavu ili na tijelo da izliječimo čir prođe u mozak ili u sistem za varenje, post takve osobe je pokvaren i samo ga treba na kaza napostiti.” U objašnjenju knjige Multeka piše, "Imam-i a’zam je rekao da kvari post ako hrana prođe kroz čir. Međutim dva imama su rekla da prolazak hrane kroz čir ne kvari post zato što se post kvari samo onda kada se hrana unese u tijelo kroz prirodne tjelesne otvore.” Tahtavi ovo lijepo objašnjava u komentaru na knjigu Merakil-felah i kaže, "Ako se zna da je tečni ili čvrsti lijek, koji je stavljen na na čir - na glavu ili na tijelo, prošao u mozak ili u sistem za varenje, post je pokvaren. Ako se ne zna za sigurno je li prošao i ako je lijek u tečnom stanju on kvari post po Imam-i a’zamu. Međutim, druga dva imama su rekla da ne kvari, ako se za sigurno ne zna da je lijek prošao. Sve tri imama su rekla da lijek ne kvari post, koji je u čvrstom stanju, a za koji se ne zna zasigurno da li prolazi.” Prema tome, razumije se da su sva tri imama kazala da kvari post, kada se zasigurno zna, da je lijek prošao bez obzira u kakvom je stanju (tečnom ili čvrstom).
Šta ne prekida post
U Ramazan-i šerifu, kada postimo na kaza - za keffaret, za zavjet ili nafilu, neće nam pokvariti post ako: zaboravimo da postimo pa jedemo, pijemo ili imamo seksualni odnos; ili ako u snu imamo ejakulaciju; ili dok smo budni ejakuliramo, gledajući [u nešto što izaziva požudu]; ako stavimo tinkturu joda ili neku mast ili surmu, čak i ako se njihova boja ili miris osjete u pljuvačci ili mokraći; ako sa šehvetom (sa požudom, sladostrasno, pohotno) poljubimo; ako ogovaramo; ako kupicama (rogom) pustimo krv; ako nehotice povratimo punim ustima, ili ako malo namjerno povratimo; ako nam uđe voda u uho ili nam nehotice kroz usta i nos uđe u grlo prašina, dim ili mušica, [ako primamo kiseonik kroz crijevo, ako ne možemo spriječiti udisanje kroz usta i nos tuđeg dima od cigara]; ako, kada ispiremo usta sa pljuvačkom progutamo mokrinu koja je zaostala u ustima; ako stavimo lijek u oko i u zubnu šupljinu čak i ako u grlu osjetimo njegov okus. Ni jedan, od gore navedenih slučajeva, nam’ ne kvari post.