cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Hutba
Definicija i porijeklo
thumb|Vjernici tokom hutbe u [[Nacionalna džamija Malezije|Nacionalnoj džamiji Malezije u Kuala Lumpuru]]
NGC 1262
NGC 1262 (također poznat kao IRAS 03132-1604, MCG -3-9-14 i PGC 12107) je spiralna galaksija koja je udaljena oko 1593291600,0 sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Eridan. Najveći prečnik je 0,90 (417 hiljada sg) a najmanji 0,7 uglovnih minuta (325 hiljada sg). Prvo otkriće je napravio Francis Preserved Leavenworth 12. novembra 1885. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Gorski Jevreji
Gorski Jevreji ili Gorski Židovi (Dagh Chufuti; Judeo-Tati, Židovski Tati) su židovska etnička zajednica iz Dagestana (3.100) i Azerbejdžana (17.000) i Izraela gdje su se mnogi iselili (43.000) 2006. Ukupno ih ima 62,000.
Jezik
Jezik Judeo-Tata (judeo-tatski, židovsko-tatski, bik, dzhuhuric, juwri, juhuri) pripada iranskoj grani indoeuropske jezične porodice, odnosno istoj kao i jezik pravih Tata (naroda muslimanske vjere), sa kojim je srodan.
Pismo
Prije je bio pisan židovskim slovima, a danas se primjenjuje ćirilica.
Povijest
Brojni su Gorski Židovi danas iselili u Izrael. Ruski popis stanovništva iz 2002. navodi 3.394 pripadnika ovog naroda, koji su građani Ruske federacije. Predci Gorskih Židova potječu iz Babilona. Prva naselja i prve sinagoge se može naći u gradu Derbentu u Dagestanu. Usprkos vjerovanjima mnoštva ljudi, Gorski Židovi su bili u Derbentu i prije kazarske vlasti. Židovska vjera i običaji su stoljećima održavani i njegovani.
M
M je 18. slovo bosanske abecede. Označava bilabijalni nazalni suglasnik. Znači i:
IC 2428
IC 2428 (također poznat kao IRAS 09002+3047, MCG 5-22-1, PGC 25423 i UGC 4747) je spiralna galaksija koja je udaljena oko 198 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Rak. Najveći prečnik je 1,90 (109 hiljada sg) a najmanji 0,4 uglovnih minuta (23 hiljade sg). Prvo otkriće je napravio Stephane Javelle 8. aprila 1896. godine.
J
J je 14. slovo bosanske abecede. Označava palatalni aproksimativni sonantni suglasnik. Znači i:
Pravila pisanja
J se piše:
1. 	na početku riječi ispred svih samoglasnika, ispred kojih može doći
jačina, ječam, još, jučer...; nejakost, prejak...
2. 	u nesloženim riječima između dva samoglasnika, i to:
i-a, i-e, i-i, i-u, u-i, u-u;
kutija, Azija, Marija; žirija, Verdija, studija
dijeta, higijena, orijent; žirijem, Leopardijem, Poncijem
čiji, drugačiji, svačiji; žiriji, glasniji
bruji, zuji
kuju, snuju
3. 	pridjevi od imenica na -ija
Andrijin
4. 	oblici
pij, pijte, ne ubij...
5. 	strane riječi
''epopeja, ideja, turneja... dijabetičar, dijalekt...''
J se ne piše:
1. 	između samoglasnika i-o
bio, činio, mio, mislioca..., sociologija, patriot, violina...
2. 	složenice na i
antialkoholičar, arhiepiskop, antiimperijalistički, niotkud, nadriumjetnički...
3.  između samoglasnika, kojima prvi nije i
kontraadmiral, dvanaest, arhaizam, aorist, autentičan, idealan, neegoističan, kaleidoskop, teologija, euharistija, kroatist, poezija, doista, crnook, bjelouška, akcentuacija, pirueta, poluidiot, poluotok...
Krizi
Krizi (Džeki; Крызы, Джеки), maleni kavkaski narod naseljeni u pet sela na istoku Azerbejdžana, to su Kryz (u njihovom jeziku Karat), Alyk (Ealig), Džek (Deg), Haput (Hafid) i Jergjudž (Yergüd). Sami sebe oni nazivaju Kjrtuar, dok svoj jezik zovu kjruaj mez. Sela Kriza i susjednih Buduha i Hinaluga nalaze se na visinama preko 2000 metara. Sezonsko alpsko stočarstvo je na prvom mjestu. Krizi uzgajaju ovce i koze, a goveda i konji služe im kao tegleća stoka. Zemljoradnja ima za njih sporednu važnost. Uzgaja se raž i ječam kojeg sade po terasastim poljima a služe se drvenim plugom sa metalnim lemešom.
Po vjeri su muslimani.
Jezik Kriza polako nestaje, 6,000 (1975 SIL), a ima nekoliko dijalekata kryz (крыз), jergjudž (ергюдж), haput (хапут), džek ili džekski jezik (джек, джекский язык) i alyk (алык).
Udini
Udini (Udi; ruski Удины), neveliki kavkaski narod lezginske skupine nastanjen poglavito u Azerbejdžanu u selima Niž (Nij), Qabala i Mirzabeyl uz rijeku Turianchai, te nadalje nešto u Rusiji, Gruziji, Turkmenistanu i Kazahstanu. Sami sebe nazivaju Udi ili Uti (уди, ути), a naučnici ih smatraju potomcima kavkaskih Albanaca.
Udini se bave zemljodjelstvom (hortikultura) i stočarstvom. Populacija im iznosi 7,971 (1989). Vjera je kršćanska (ortodoksna i gruzijska).
NGC 7019
NGC 7019 (također poznat kao ESO 529-22, IRAS 21035-2436 i PGC 66107) je prečkasta spiralna galaksija koja je udaljena oko 513 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Jarac. Najveći prečnik je 0,60 (90 hiljada sg) a najmanji 0,3 uglovnih minuta (45 hiljada sg). Prvo otkriće je napravio Francis Preserved Leavenworth 1886. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
NGC 4041
NGC 4041 (također poznat kao IRAS 11596+6224, MCG 10-17-129, PGC 37999 i UGC 7014) je galaksija koja je udaljena oko 57 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Veliki medvjed. Najveći prečnik je 2,70 (45 hiljada sg) a najmanji 2,6 uglovnih minuta (43 hiljade sg). Prvo otkriće je napravio John Frederick William Herschel 19. marta 1790. godine.
Medicinska informatika
Medicinska informatika je naučna disciplina koja se bavi teorijom i praksom informacijskih procesa u medicinskom radu, pri čemu se pod informacijskom procesima misli na obuhvaćanje, prijenos, pohranu i pretvorbu podataka, to jest na obradu podataka u najširem smislu. Budući da je znanje bitan činilac u rješavanju medicinskih problema, može se reći da se medicinska informatika bavi postupcima za baratanje medicinskim podacima, obavijestima i znanjem u svrhu rješavanja medicinskih problema i odlučivanja u zdravstvu te ih se može putem računalnih mreža učiniti dostupnim širokom krugu korisnika i davalaca medicinskih usluga. Osim toga bavi se i načinom pretraživanja medicinske literature te ukazuje na način kako se vrši citiranje literature
Autorsko pravo
mini|desno|Simbol copyright-a "©" koristi se kako bi se ukazalo da je neko djelo zaštićeno autorskim pravom Autorsko pravo je pravo koje uživaju (autori) književnih, naučnih i umjetničkih djela (autorska djela), a koje im daje isključivo pravo korištenja ili odobravanja drugima korištenja svog djela, a uključuje i sastav zaštite tih prava. U objektivnom smislu, ono je sastav pravnih pravila i načela koje reguliraju prava koje zakon dodjeljuje autoru djela.
Autorskom pravu srodna prava odnose se na prava i sastav pravne zaštite umjetničkog izražaja, te zaštite organizacijskih, poslovnih i financijskih ulaganja u izvođenje, proizvodnju, distribuciju i radiodifuziju autorskih djela, a obuhvaćaju: Područje srodnih prava ubrzano se razvilo u proteklih 50 godina. Srodna prava razvila su se uz autorsko pravo i najčešće su vezana uz omogućavanje saopćavanje autorskog djela javnosti.
Autorsko pravo i srodna prava ključni su za ljudsko stvaralaštvo, jer pružaju autorima poticaj u obliku priznanja i novčanih naknada, a s druge strane pružaju im određenu sigurnost da se njhova djela mogu distribuirati bez bojazni od neovlaštenog umnožavanja ili piratstva, a ukoliko do toga dođe, osigurana im je određena autorskopravna zaštita.
Autorsko pravo karakteristično je za evropski pravni krug (prvenstveno se razvilo u francuskom pravu). U anglosaksonskom pravu (common law) koristi se pojam copyright. Temeljna razlika između autorskog prava i copyrighta je ta, što je prvo utemeljeno na ideji osobnog prava autora kod kojeg postoji veza između autora i njegove tvorevine, dok se copyright ograničava striktno na djelo kao takvo.
Pravni izvori
Kao dio međunarodnog privatnog prava, autorsko pravo i srodna prava, dijela pravnog područja intelektualnog vlasništva, imaju naglašeno međunarodnopravno obilježje. Međutim, kao dio unutrašnjeg prava, svaka država donosi i vlastite unutrašnje propise koje uređuju ovo područje.
Autorsko djelo
Autorsko djelo je originalna intelektualna tvorevina iz književnog, naučnog i umjetničkog područja koja ima individualni karakter, bez obzira na način i oblik izražavanja, vrstu, vrijednost ili namjenu. Prema tome, bitne karakteristike, da bi se neko djelo smatralo autorskim, su: Autorskopravnu zaštitu uživaju izražaji, što podrazumijeva vidljiv oblik (formu) određene ideje koja se postiže pomoću različitih sredstava izražavanja, kao što su npr. pisana ili govorena riječ, pokret tijela, zvuk, kao različiti dvodimenzionalni ili trodimenzionalni oblik.
Autorska djela jesu osobito:
Prijevodi, prilagodbe, muzičke obrade i druge prerade autorskog djela, koje su originalne intelektualne tvorevine individualnog karaktera, zaštićeni su kao samostalna autorska djela. Prijevodi službenih tekstova iz područja zakonodavstva, uprave i sudstva zaštićeni su osim ako su učinjeni radi službenog informiranja javnosti i kao takvi objavljeni.
Zbirke samostalnih autorskih djela, podataka ili druge građe kao što su enciklopedije, zbirke, antologije, eletroničke baze podataka i sl., koje prema izboru ili rasporedu sastavnih elemenata čine vlastite intelektualne tvorevine njihovih autora, zaštićene su kao takve.
Narodne književne i umjetničke tvorevine u izvornom obliku nisu predmetom autorskog prava, ali se za njihovo prikazivanje javnosti plaća naknada kao za prikazivanje javnosti zaš­tićenih autorskih djela.
Nosioci autorskog prava i srodnih prava
Nosilac autorskog prava je fizička osoba - autor - koja je stvorila originalnu intelektualnu tvorevinu (autorsko djelo), koja ima individualni karakter i koja je na neki način izražena. Autoru pripada autorsko pravo na njegovom djelu činom ostvarenja djela bez ispunjavanja bilo kakvih formalnosti, kao što su npr registracija ili depozit djela.
Autorom se smatra osoba čije je ime, pseudonim ili znak na uobičajen način označen na primjercima djela dok se ne dokaže suprotno. Ako je više autora učestvovalo u izradi djela radi se o koautorskom djelu. Ako je tako ostvareno djelo nedjeljiva cjelina, koautorima pripada zajedničko autorsko pravo na stvorenom djelu. Ako dva ili više autora sastave svoja djela radi njihovog zajedničkog korištenja, svaki od autora zadržava autorsko pravo na svojem autorskom djelu.
Nosiocem drugih srodnih prava može biti svaka fizička i pravna osoba, osim prava umjetnika izvođača koje, po svojoj naravi, pripada fizičkoj osobi koja izvede djelo iz književnog ili umjetničkog područja ili izražaje folklora.
Sadržaj autorskog prava
Autorsko pravo sadrži:
Autorsko pravo ne štiti ideje, naučna otkrića, postupke, metode rada i matematičke koncepte, službene tekstove iz područja zakonodavstva, uprave i sudstva (npr. pravne propise, upravne akte, sudske presude), kao i njihove zbirke koje su objavljene radi službenog informiranja javnosti (npr službena glasila), dnevne novosti (avazi) i druge vijesti koje imaju karakter obične medijske informacije.
Moralna prava
Moralna prava autora obuhvataju:
Imovinska prava
Imovinska prava su isključiva prava autora, jer autor može odobriti ili zabraniti korištenje svog djela na bilo koji način. Time se potvrđuje apsolutnost (djelovanje prema svima) autorskih imovinskih prava koja osobito obuhvaćaju pravo reproduciranja (umnožavanja), pravo distribucije (stavljanja u promet), pravo oglašavanja u javnosti te pravo prerade. Ona obuhvataju svaki oblik iskorištavanja autorskog djela kod kojeg dolazi do izražaja potreba za zaštitom imovinskih interesa autora. Imovinska prava autora prava manifestiraju se posebno kao:
Druga prava
Tzv. «druga prava autora» su prava koja nose obilježja i imovinskih i moralnih prava, a ne mogu se svrstati ni u jednu od navedenih kategorija. Ona obuhvaćaju prava na naknadu, pravo slijeđenja (pravo autora na odgovarajući udio od prodajne cijene, ostvarene svakom preprodajom originala njegova likovnog djela koja uslijedi nakon prvog otuđenja djela od strane autora) i ostala druga prava autora (pravo pristupa djelu, pravo zabrane javnog izlaganja djela)
Ograničenja autorsko pravo
Objavljenim autorskim djelom može se koristiti bez autorovog odobrenja ili bez autorovog odobrenja i bez plaćanja naknade, samo u slučajevima kada to zakon izričito dopušta:
Vremensko ograničenje autorskog prava
Autorsko pravo traje za života autora i sedamdeset godina nakon njegove smrti, bez obzira kada je autorsko djelo zakonito objavljeno.
Prestankom autorskog prava, autorsko djelo postaje javno dobro, te se može slobodno koristiti uz obvezu priznanja autorstva, poštivanja autorskog djela te časti ili ugleda autora.
Kompjuterski programi
Kompjuterski programi su također zaštićeni zakonom kao jezična djela. Zaštićeni su izvorni programi, no ne i ideje i načela na kojima se oni zasnivaju. Poslodavci su isključivi vlasnici imovinskih prava programa koje su napravili uposlenici, no samo onih stvorenih u izvršenju obveza ili po uputi poslodavca (ne i onih stvorenih npr. u slobodno vrijeme).
Povredom prava na kompjuterskom programu se posebice smatraju distribucija primjeraka kojima je povrijeđeno tuđe pravo, komercijalno korištenje te korištenje sredstava za neovlašteni pristup programima.
Genetički modificirani organizam
Genetički modifikovani organizmi (GMO) su oni koji sadrže jedan ili više gena koji se u njih unose vještački laboratorijama, primjenom posebnih metoda genetičkog inženjerstva, pri čemu se geni uzimaju od druge, nesrodne ili čak sasvim udaljene vrste. Uneseni gen je poznat pod nazivom transgen, zbog čega se ovakvi organizmi još zovu i transgeni organizmi. Genetički modificiranim organizmima (GMO) je genom izmijenjen na način koji se nikada ne bi desio putem uobičajenog razmnožavanja ili prirodnom rekombinacijom postojećih gena u okviru vrste, odnosno na način koji se nikada ne bi dogodio u prirodi. Genski konstrukti kojima se mijenja genom domaćina najčešće potiču od udaljenih ili sasvim nesrodnih vrsta, čime se gube granice u prirodnom genskom toku izmjena genetičkih informacija. Prema tome, GMO u svom genetičkom materijalu nose stabilno ugrađene sekvence strane DNK, koje su prisutne u jedru (ili u organelama) ćelija transgene jedinke i koje se prenose na potomstvo prema općim zakonima nasljeđivanja. Izvori gena koji se inkorporiraju u DNK domaćina se nalaze u biljnom svijetu, kao i među mikroorganizmima, insektima i ostalim životinjama, uključujući i ljude, a s obzirom na grupu kojoj pripadaju, može se govoriti o genetički modificiranim mikroorganizmima, biljkama ili životinjama.
Genetički modificirani organizmi su prvi put dobijeni sedamdesetih godina 20. stoljeća. Prvu medicinsku primjenu imali u proizvodnji ljudskog insulina zamijenivši tako, ranije uobičajenu, a nedovoljnu proizvodnju goveđeg hormona. Međutim, iako je ovim spriječena velika farmakoterapijska nestašica, genetički modificini organizmi nisu izazvali pažnju šire javnosti, jer su na jednostavan i nezapaženo u u vedeni u medicinsku, poljoprivrednu i svakodnevnu upotrebu. I pažnju i strahovanja, GMO su privukli tek nakon upotrebe produkata krvi kontaminiranih virusima HIV-a i hepatitisa B, što je dovelo i do prvih žrtava. Nešto noviji strahovi su došli sa pojavom epidemije „kravljeg ludila“. Iako GMO istinski nisu bili povezani sa ovim slučajevima, u javnosti se pojavilo zaziranje (koje i danas traje) od GMO i genetičkih manipulacija uopće.
Konstrukcija GMO
thumb|200px|Suntory "plava" [[ruža]] Genetički modificirani organizmi (GMO) se dobijaju postupkom koji je poznat kao genetičko inženjerstvo ili tehnologija rekombinantne DNK, koja obuhvata skup metoda kojima se prenose aktivni geni u neki organizam u cilju proizvodnje organizama sa novim svojstvima, koja se ne mogu dobiti prirodnim rekombinacijama.
Tehnike, koje se koriste za unos strane DNK u organizam domaćina mogu biti klasificirane kao direktne: indirektne, pomoću
Genetičko inženjerstvo uključuje primjenu suvremenih i visoko sofisticiranih metoda za uvođenje novih gena/svojstava u mikroorganizme, biljke i životinje. Za razliku od drugih metoda genetičkih poboljšanja, primjena ove tehnologije je striktno regulirana, zbog čega genetički modificirani organizmi ili hrana koja je dobijena od GMO, odnosno koja sadrži supstance koje potiču iz GMO, mogu biti stavljeni na tržište isključivo nakon što su autorizirani prema propisanoj legislativnoj proceduri. Ovaj postupak se zasniva bazirana na naučnom pristupu procjene rizika koji predstavljaju za zdravlje ljudi, životnu sredinu i bioraznolikost.
Prednosti i rizici gajenja GMO
Odmah nakon pojave prvih GMO, otvorena su mnoga pitanja etičke i tehničko-tehnološke naravi, koja stižu sa ovom tehnologijom i na njoj zasnovanoj industriji. Genetika je tako, od nauke kojom se nekada ekskluzivno bavila relativno malobrojna naučna zajednica, postala tema za diskusiju raznovrsnih (ne)interesnih grupa: kompetentnih, nekompetentnih, profesionalaca, amatera, zaljubljenika, senzacionalista, umjerenih, gorljivih, opreznih, radoznalaca. Podjela mišljenja je neminovna i ona je u ljudskoj prirodi, ali je malo tema koje su u novije vrijeme tako snažno podijelile svjetsku javnost na pristalice i ogorčene protivnike uzgoja GMO i korištenja njihovih proizvoda.
Prema prvima, riječ je o revolucionarnom koraku za dobrobit čovječanstva, jer oni vide GMO hranu kao argument sa velikim potencijalom i od velike važnosti u borbi protiv neodgovarajuće ishrane, gladi i pothranjenosti (od koje pati svaki 3. stanovnik naše planete) za ubrzano rastajuću populaciju ljudi u svijetu. Pritom se naglašava činjenica da dalje povećanje proizvodnje hrane mora doći iz povećanih prinosa na ograničenim zemljišnim površinama, pošto su krajnji genetički potencijali za povećavanje prinosa najznačajnijih kultiviranih biljaka i životinja već skoro dosegnuti u uobičajenim oblicima selekcije i da se površine najplodnijeg poljoprivrednog zemljišta stalno smanjuje usljed urbanizacije, industrijalizacije i izgradnje infrastrukture za razvoj komunikacija, a krčenje i ekspanzija poljoprivrede na novim zemljištima izaziva ozbiljne štete u ionako krhkim ekosistemima. Ti faktori istovremeno utiču i na uočljive klimatske peromjene širom svijeta.
Kao odgovor na postojeću krizu u snabdijevanju prehrambenim potrepštinama, već sredinom 90-tih godina prošlog stoljeća, kao direktni rezultat napredaka u genetičkom inženjerstvu, pojavila se prva generaciju novih genetički modificiranih biljaka tolerantnih prema nekim totalnim herbicidima i otpornih prema pojedinim štetočinama i virusima, kao i sa poboljšanim prinosom; danas već ubrzano radi na daljem istraživanju i postepenom uvođenju druge i treće genaracije genetički modificiranih biljaka sa poboljšanim nutritivnim kvalitetetom i novim tehnološkim i drugim svojstvima, kao što su tolerantnost na sušu, zaslanjenost i nisku plodnost zemljišta, te otpornost na stres, kao i odloženo zrenje plodova voća, što otvara nove mogućnosti za savladavanje poznatih ograničenja tropske poljoprivrede, a sve u svrhu proizvodnje većih količina što kvalitetnije hrane. Intenzivno se istražuju i mogućnosti stvaranja novih transgenih biljaka koje bi mogle obezbijediti hranu koja je obogaćena novim hranljivim sastojcima, pa čak i takvu koja bi istovremeno bila i lijek.
Magnoliales
thumb|240px|[[Stablašica Myristica fragrans, Myristicaceae, Goa, Indija. ]] Magnoliales je red cvjetnica iz razreda Magnoliopsida, divizija Tracheophyta, carstvo Plantae.
Genetički modificirani organizam
Prednosti i rizici gajenja GMO
Nasuprot njima, protivnici GMO tehnologije, ovakvu proizvodnju smatraju potencijalnom i sasvim realnom opasnošću, koja prijeti životnom okruženjuj, a može i stvoriti nepredvidive i/ili monstruozne organizme. GMO hranu smatraju i nedovoljno usavršenom i ispitanom u vezi sa mogućim uticajima na ljudsko zdravlje i životno okruženje i ističu opasnost od rizika na granicama koje su "prirodna ili božanska ruka" postavile. Tako su prema njima GMO novi proizvodi koji van laboratorija mogu ugroziti prirodne ekosisteme, možda čak i nehotice. Također ističu da bi potrošači širom svijeta trebali imati više prava da sami procjene koristi od prihvatanja GMO hrane u odnosu na moguće rizike, kako oni ne bi bili ti koji samo preuzimaju rizik, dok proizvođači i/ili multinacionalne snadbjevačke kompanije žanju dobit. Međutim, u većini civiliziranih zemalja, postoje stroga zakonska ograničenja u vezi sa konstrukcijom i potrošnjom GMO i na njima zasnovane proizvodnje.
Magnoliales
Klasifikacija
Magnoliales obuhvata šest porodica:
Genetički modificirani organizam
Prednosti i rizici gajenja GMO
Na početku tekućeg milenija, kada je poljoprivreda dosegnula još jednu prekretnicu u historiji, nagovještavajući značajne i uzbudljive mogućnosti pokretanja nove zelene revolucije, čemu su danas svjedoci stotine miliona ljudi, transparentna, precizna i objektivna procjena koristi i rizika u vezi sa upotrebom GMO tehnologije mora biti dostupna najširoj javnosti. Također, etička odgovornost naučnika mora biti mnogo više izražena, kao i komuniciranje o njihovim pronalascima na način koji može biti razumljiv laicima, pri čemu sami naučnici, kao i razne naučne asocijacije moraju odigrati najveću ulogu u oblasti edukacije cjelokupne javnosti o GMO tehnologiji i njenim posljedicama.
Magnoliales
APG sistem
APG sistem]] (1998), APG II sistem (2003) i APG III sistem (2009) smještaju ovaj red u kladus Magnoliidae, ubuhvatajući slijedeće:
Tabasarani
Tabasarani su kavkaski narod, koji pretežno živi u Rusiji, odnosno u autonomnoj republici Dagestan, u kojoj čini 5% stanovništva, i u kojoj predstavlja sedmi narod po brojnosti, poslije Avara (29%), Darginaca (16%), Kumika (13%), Lezgina (13%), Rusa (3%)(?) i Lakaca (5%). Tabasarani su većinom islamske veroispovesti, a govore tabasaranskim jezikom, koji spada u dagestansku grupu severnokavkaske porodice jezika.
Ukupno ih ima oko 200.000. (2011г)
Genetički modificirani organizam
Prednosti i rizici gajenja GMO
Pored svih dilema, nepobitna je činjenica da se kumulirnjem znanja ovladalo još jednom tehnikom koja pomaže čovječanstvu da prodre u suštinu gena i genetičke informacije. Činjenica je i to da dostignuta razina znanja omogućava da potire, ili pomjera prirodne zakonitosti i postavljene granice u horizontalnom prijenosu gena, odnosno razmjeni genetičkih informacija između vrsta. Kao i svaka iznenađujuća novoosvojena naučna i tehnološka inovacija, biotehnologija ima svoje dobre strane, ali i potencijalne nesagledivo negativne posljedice. Zbog toga je od ogromnog značaja što sveobuhvatnija i kvalitetnije kontrola ove tehnologije.
Magnoliales
APG sistem
U tim sistemima, koje je objavila Grupa za filogeniju angiospermi, magnolije su bazna grupa, isključena iz eudikotiledona.
Genetički modificirani organizam
Razvoj tehnologije u proizvodnji GMO
Prvi genetički modificirani organizam koji je zvanično odobrila nadležna američka agencija (FDA) za komercijalizaciju u SAD (18. maja 1994.), bio je „Flavr Savr“ – hibrid paradajza kojeg je proizvela kompanija Calgene iz Kalifornije, sa unesenim stranim genom koji omogućava duže čuvanje nakon berbe. U toku posljednjih 20-ak godina, farmeri su konstantno povećavali gajenje GM usjeva u dvocifrenim stopama godišnjeg porasta prinosa. Ukupne površine pod GM usjevima u svijetu su porasle za više od 70 puta, u prvih 12 godina komercijalizacije, što GM usjeve čini najbrže usvojenom tehnologijom usjeva u historiji. Tokom 2007. prekoračena je barijera od 110 miliona hektara pod GMO, pošto je po prvi put više od 12 miliona farmera u 23 zemlje svijeta zasijalo 114,3 miliona hektara GM usjeva, što je porast za 12% ili 12,3 miliona hektara, u odnosu na 102 miliona hektara koje su 10,3 miliona farmera u 22 države zasijali u 2006. godini. Tako visoka stopa usvajanja GM usjeva u svijetu je potvrda povjerenja miliona uzgajivača u ove usjeve i u industrijskim i u zemljama u razvoju. Takođe, važno je istaći da više od polovine kupne populacije od preko sedam milijardi ljudi živi u 23 zemlje gdje se uzgajaju GM usjevi, te da se više od polovine (od ukupno 1,5 milijardi hektara) obradivih površina pod usijevima u svijetu nalazi u 23 države u kojima su u 2007. odobreni i uzgajani GM usijevi. Znakovit je i podatak da 114,3 miliona hektara pod GM usijevima koji su gajeni u 2007. godini predstavlja 8% od 1,5 milijardu hektara ukupnih zemljišnih površina pod usijevima u svijetu.
Magnoliales
Raniji sistemi
Cronquistov sistem (1981) smjestio je red u podrazred Magnoliidae razreda Magnoliopsida (= dikotiledone) i upotrijebio ovaj opis:
Thorneov sistem (1992)smjestio je ovaj red u nadred Magnolianae, podrazred Magnoliidae (= dikotiledone), razreda Magnoliopsida (= angiosperme) i primijenio  ovaj oim (ukljčujući biljke iz  redova  Laurales i Piperales po ostalim sistemima):
Genetički modificirani organizam
Razvoj tehnologije u proizvodnji GMO
Izvor: Clive James, 2007. Tokom 2007. godine broj država u kojim su se uzgajali GM usijevi se povećao na 23, od čega su 12 zemalja u razvoju i 11 razvijenih industrijskih zemalja. Prema površini (u hektarima), to su: SAD, Argentina, Brazil, Kanada, Indija, Kina, Paragvaj, Južna Afrika, Urugvaj, Filipini, Australija, Španija, Meksiko, Kolumbija, Čile, Francuska, Honduras, Češka, Portugal, Njemačka, Slovačka, Rumunija i Poljska, od čega sje osam članica EU (Španija, Francuska, Češka, Portugal, Njemačka, Slovačka, Rumunija i Poljska), u kojima se uzgajao GM kukuruz.
Magnoliales
Raniji sistemi
Englerov sistem, u ažuriranju iz 1964. godine, stavio je red u podrazred Archychlamydeae u razredu Dicotyledoneae (= dikotiledone) i upotrijebio ovaj opis:
Genetički modificirani organizam
Razvoj tehnologije u proizvodnji GMO
SAD, Argentina, Brazil, Kanada, Indija i Kina su bile šest vodećih zemalja proizvodnji GM usjeva, sa Indijom koja je prvi put zamijenila Kinu na petom mjestu po uzgoju Bt pamuka. SAD su zadržale svoju poziciju na prvom mjestu sa 57,7 miliona hektara (50,5% ukupnih površina pod GM usjevima u svijetu), poslije kojih slijede Argentina sa 19,1 miliona hektara, Brazil sa 15 miliona hektara, Kanada sa 7 miliona hektara, Indija sa 6,2 miliona hektara i Kina sa 3,8 miliona hektara (tab. 1). U SAD-u su, od 57,7 miliona hektara, oko 37% svih GM usjeva transgeni usjevi sa dva ili tri GM svojstva u jednoj sorti ili hibridu (npr. 63% GM kukuruza i 78% GM pamuka koji se gaje sadrže dvije ili tri GM karakteristike u jednoj sorti ili hibridu). Osim u SAD, ove kulture se uzgajaju i u Kanadi, Filipinima, Australiji, Meksiku, Južnoj Africi, Hondurasu, Kolumbiji i Argentini i predstavljaju značajnu buduću orijentaciju u razvoju GM usjeva.
Magnoliales
Raniji sistemi
Wettsteinov sistem, posljednja verzija objavljena 1935. godine, nije koristila ovo ime iako je imala red sa sličnim opisom naziva Polycarpicae. Ovaj je postavljen u Dialypetalae u podrazred Choripetalae razreda Dicotyledonae. (Vidi također Sympetalae).
Iz navedenog će biti jasno da se biljke uključene u ovaj red po APG-u oduvijek vide kao povezane. Redovno su bile svrstane u red Magnoliales (ili prethodnike). Razlika je u tome što su raniji istemi uključivali i druge biljke, koja je APG premjestio u susjedne redove (u Magnoliidae).
Genetički modificirani organizam
Razvoj tehnologije u proizvodnji GMO
Genetički modificirana soja je najviše i načešće gajen GM usjev, sa 58,6 miliona hektara (preko 50% ukupnih površina pod GM usjevima), zatim dolazi kukuruz, pa pamuk i uljana repica. Lucerka koja je tolerantna prema herbicidima je prva višegodišnja GM biljka koja se gaji i koja je u u SAD-u posijana na 80.000 hektara, dok je RR® lan koji je tolerantan prema herbicidima zasijan na preko 800.000 hektara u SAD-u i Australiji.
Fitoplankton
Tipovi
Fitoplankton je izuzetno raznolik, varira od bakterija sa fotosintezom (cijanobakterije), do diatomeja sličnih biljkama, oklopljenih kokolitofora. left|thumb|720px| [[Cijanobakterije Diatomeje Dinoflagelate Zelene alge Kokolitofore
(Crteži nisu u jednakoj skali)]]
Genetički modificirani organizam
Razvoj tehnologije u proizvodnji GMO
U periodu 1996.–2007., površine pod GM usjevima u zemljama u razvoju su se povećavale svake godine, tako da su u 2na kraju zauzimale više od 2/5 (oko 43%) od ukupnih površina pod GM usjevima, što je ekvivalento 49,4 miliona hektara. Zajednički uticaj pet glavnih zemalja u razvoju (Kina, Indija, Argentina, Brazil i Južna Afrika) raste i važan je trend u kontinuitetu, koji utiče na buduće usvajanje i prihvatanje GM usjeva širom svijeta. U prvih 12 godina komercijalizacije GM usjeva kumulativna površina pod GM usjevima u svijetu je bila 690,9 miliona hektara, što je ekvivalentno oko 70% ukupne površine zemljišta SAD-a ili Kine ili gotovo 30 puta ukupne površine zemljišta u Velikoj Britaniji.
Lj
Lj je 17. slovo bosanske abecede. Označava umekšani suglasnik, palatalni lateralni aproksimant. Lj je dvostruko slovo nastalo udruživanjem slova l i j.
Historija
Pretpostavlja se da je Ljudevit Gaj prvi koristio digraf lj 1830. godine. Glas lj u italijanskom jeziku se piše gl, u kastiljanskom i španskom ll, u portugalskom lh, u nekim mađarskim dijalektima kao lly, u latvijskom ļ, u češkom i slovačkom često se transkribira kao ľ. Ćirilični pandan mu je slovo љ.
IC 772
IC 772 (također poznat kao IC 3067 i PGC 39178) je spiralna galaksija koja je udaljena oko 308 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Berenikina kosa. Najveći prečnik je 0,90 (81 hiljada sg) a najmanji 0,5 uglovnih minuta (45 hiljada sg). Prvo otkriće je napravio Guillaume Bigourdan 6. aprila 1888. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Genetički modificirani organizam
Razvoj tehnologije u proizvodnji GMO
Kontinuirano ubrzano usvajanje GM usjeva značajno utiče na poboljšanje produktivnosti, kao i ukupan pozitivan uticaj na živono okruženje, zdravlje, ekonomiju i socijalne dobrobiti koje su ostvarili farmeri. Tako je naprimjer, ukupni pozitivni finansijski efekt za farmere koji uzgajaju GM usjeve, iznosio oko 34 milijarde dolara (16,5 milijardi $ za zemlje u razvoju i 17,5 milijardi $ za industrijske zemlje). Ukupno smanjenje potrošnje pesticida u periodu od 1996.–2006., pri uzgoju GM usjeva u odnosu na uobičajene, je za 15,5%, što ima pozitivan uticaj na životno okruženje.
Neočekivani porast površina pod GM usjevima koji je u svijetu zabilježen u prvih dvanaest godina njihove komercijalizacije od 1996–2007. godine sugerira optimizam za njihovo uvođenje u budućnosti. Međutim, porast površina pod GM usjevima u periodu između sadašnjosti i 2015. godine može da prevaziđe onaj iz prve dekade, pošto će se razviti još više GM biljaka u gigantskim projektima kako bi se dostigla nekada ambiciozna, a danas realna meta: proizvodnja biogoriva. Evidentno je da biotehnologija nudi vrlo značajne prednosti za povećanje efikasnosti proizvodnje biogoriva i u zemljama u razvoju i da će ona biće glavni faktor razvoja proizvodnje biogoriva u budućnosti. Međutim, poštovanje "dobre prakse" gajenja biljaka, kao što su plodored i upravljanje otpornošću prema insektima i herbicidima za GM usjeve će i dalje ostati osjetljivo pitanje, kao što je bilo i u toku prve decenije ere GMO. Također se nameće nastavak prakse dobrog upravljanjem uzgojem GM usjeva, posebno sa državama na jugu, za koje se očekuje da budu nositelji razvoja GM usjeva u narednom periodu.
Fitoplankton
Ugljik
Fitoplankton uključuje fotosintske mikroskopske biotske organizme koji nastanjuju gornji osunčani sloj gotovo svih okeana i masa slatke vode na Zemlji. Oni su agensi za "primarnu proizvodnju", stvaranje organskih spojeva iz ugljik-dioksida, rastvorenog u vodi, procesa koji održava vodenu prehrambenu mrežu.
NGC 5516
NGC 5516 (također poznat kao ESO 221-34 i PGC 50960) je eliptična galaksija koja je udaljena oko 189 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Kentaur. Najveći prečnik je 1,80 (99 hiljada sg) a najmanji 1,2 uglovnih minuta (66 hiljada sg). Prvo otkriće je napravio John Frederick William Herschel 1. jula 1834. godine.
Fitoplankton
Ugljik
Fitoplankton dobija energiju] kroz [[biološki proces|proces potosinteze i stoga mora živjeti u dobro osvijetljenom površinskom sloju (nazvanom eufotična zona) okeana, mora, jezera ili drugih vodnih masa. Fitoplankton obavlja otprilike polovinu svih fotosintetskh aktivnost na Zemlji.  Njegova kumulativna fiksacija energije u ugljikovim spojevima (primarna proizvodnja) osnova je za veliku većinu okeana, a također i za mreže ishrane mnogih slatkih voda (hemosinteza je značajan izuzetak).
NGC 5516
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Fitoplankton
Ugljik
Dok su skoro sve fitoplanktonske vrste obligatni fotoautotrofi, postoje neke koje su miksotrofne i druge, nepigmentirane vrste koje su zapravo heterotrofne (potonji se često posmatraju kao zooplankton). Od njih su najpoznatiji dinoflagelatni, rodovi poput Noctiluca i Dinophysis, koji dobijaju organski ugljik gutanjem drugih organizama ili detritusnog materijala.
Minerali
U Svjetskoim okeanima, kao što je Južni okean, fitoplankton je također ograničen nedostatkom mikronutrijenata gvožđa. To je dovelo do toga da su neki naučnici zagovarali gnojenje gvožđem kao sredstvo za suzbijanje antropogenih nakupljanja ugljik-dioksida (CO2) u atmosferi. Eksperimenti velikih razmjera dodali su gvožđe (obično poput soli kao što je gvožđe-sulfat) u okeane da bi se potaknuo rast fitoplanktona i izvukao atmosferski CO2 u okean. Međutim, kontroverze oko manipulacije ekosistemom i djelotvornost gnojidbe gvožđem usporile su takve eksperimente.
B vitamini
Za preživljavanje, fitoplankton ovisi o vitaminima B skupine. Utvrđeno je da područja u okeanu koja imaju glavni nedostatak nekih vitamina B skupine, imaju manje i fitoplanktona.
Temperatura
Učinci antropogenog zagrijavanja na globalnu populaciju fitoplanktona područje je aktivnih istraživanja. Očekuje se da će promjena u vertikalnom raslojavanju vodenog stupca, brzina temperaturno ovisnih bioloških reakcija i atmosferska opskrba hranjivim tvarima imati važan utjecaj na buduću produktivnost fitoplanktona.
pH
Uticaji antropogenog zakiseljavanja okeana na rast fitoplanktona i strukturu zajednice također su dobili značajnu pozornost. Fitoplankton, kao što je kokolitoforni, ima ćelijske zidove od kalcij-karbonata koji su osjetljivi na zakiseljavanje. Dokazi sugeriraju da se, zbog njihovog kratkog generacijskog vremena, neki fitoplankton može prilagoditi promjenama pH uzrokovanim povećanim ugljik-dioksidom u kratkim vremenskim razmjerima (mjesecima do godinama).
Mreža ishrane
Fitoplankton je osnova vodene mreže ishrane, pružajući bitnu ekološku funkciju za cijeli žicvot u vodi. U budućim uvjetima antropogenog zagrijavanja i zakiseljavanja okeana, promjene u smrtnosti fitoplanktona mogu biti značajne. Jedan od mnogih lanaca hrane u okeanu –značajan zbog malog broja veza – je onaj u slijedu fitoplanktona koji održavaju krili (rak sličan sićušnim kozicama), a kojima se hrane kitovi.
Strukturna i funkcionalna raznolikost
Pojam fitoplankton obuhvata sve fotoautotrofne mikroorganizme u vodenim prehrambenim mrežama. Međutim, za razliku od zemaljskih biocenoza, gdje je većina autotrofnih biljaka, fitoplankton je raznolika skupina, koja uključuje protiste eukariote, te I eubakterije i arheobakterije i prokariote. Postoji oko 5.000 poznatih vrsta morskog fitoplanktona. Kako je takva raznolikost evoluirala unatoč oskudnim resursima (ograničavajući diferencijacijuekoloških niša) nejasno je.
U pogledu brojnosti, najvažnije skupine fitoplanktona uključuju diatomeje, cijanobakterije i dinoflagelate, iako su zastupljene i mnoge druge skupine algi. Jedna skupina, kokolitoforida, odgovorna je (dijelom) za oslobađanje značajnih količina dimetil-sulfida (DMS) u atmosferu. DMS se oksidira stvarajući sulfat koji, u područjima niske koncentracije čestica aerosola mogu doprinijeti količini jezgara kondenzacije oblaka, uglavnom dovodeći do povećanog oblačnog pokrivača i oblaka albedo prema takozvanoj hipotezi CLAW. Različite vrste fitoplanktona osnova su različitih trofičkih razine unutar različitih ekosistema. U oligotrofnim ledenim okeanskim regijama, kao što su Sargasko more ili Južni pacifički gir, fitoplanktonom dominiraju ćelije male veličine, nazvane pikoplankton i nanoplankton (koji se također nazivaju i pikoflagelate i nanoflagelate) koji se uglavnom sastoje od cijanobakterija (Prochlorococcus, Synechococcus) i pikoeukariota poput roda ''Micromonas' '. Unutar produktivnijih ekosistema, kojima dominiraju uzlazne struje ili visoki kopneni inputi, veće dinoflagellate su dominantniji fitoplankton i odražavaju veći dio biomase.
Strategija rasta
Početkom dvadesetog stoljeća Alfred C. Redfield pronašao je sličnost elementarnog sastava fitoplanktona s glavnim otopljenim hranjivim tvarima u dubokom oceanu. Redfield je predložio da omjer ugljika prema dušiku i fosforu (106: 16: 1) u okeanu kontroliraju fitoplanktonske potrebe, jer fitoplankton naknadno oslobađa dušik i fosfor dok se remineraliziraju. Ovaj takozvani „Redfieldov omjer“ u opisivanju stehiometrije fitoplanktona i morske vode postao je osnovno načelo za razumijevanje ekologije mora, biogeohemije i evolucije fitoplanktona. Međutim, Redfieldov omjer nije univerzalna vrijednost i može se razlikovati zbog promjena u dostupnosti egzogenih hranjivih tvari. i mikrobnih metabolizama u okeanu, kao što su fiksacija dušika, denitrifikacija i anamoks.
Okolišne kontroverze
Studija iz 2010. objavljena u prestižnom časopisu „Nature“ izvijestila je da se morski fitoplankton u prošlom stoljeću znatno smanjio u svjetskim okeanima. Procjenjuje se da su koncentracije fitoplanktona u površinskim vodama smanjene za oko 40% od 1950., brzinom od oko 1% godišnje, vjerovatno kao odgovor na zagrijavanje okeana. Studija je pokrenula raspravu među naučnicima i dovela do nekoliko komunikacija i kritika, također objavljenih u časopisu Nature. U praćenju iz 2014. godine, autori su koristili veću bazu podataka o mjerenjima i revidirali svoje metode analize kako bi objasnili nekoliko objavljenih kritika, ali na kraju su došli do sličnih zaključaka kau u izvornoj studiji časopisa. Te su studije i potreba za razumijevanjem fitoplanktona u okeanu dovele do izrade studije Secchi Disk Citizen Science u 2013. Ta studija obuhvata analizu fitoplanktona koju su proveli pomorci (mornari, ribolovci, ronioci) koja uključuje Secchi Disk i aplikaciju za pametne telefone.
U sjeveroistočnom Atlantiku, gdje je na raspolaganju relativno duga serija podataka o hlorofilu, i na mjestu istraživanja, neto povećanje zabilježeno je od 1948. do 2002. Tokom perioda 1998.-2005., globalna neto primarna produktivnost u okeanima porasla je 1998. godine, nakon čega je uslijedio pad u ostatku tog perioda, dovodeći do malog neto porasta. Koristeći šest simulacija klimatskog modela, veliko multiuniverzitetsko istraživanje okeanskih ekosistema predviđalo je "globalno povećanje primarne proizvodnje od 0,7% na donjem kraju do 8,1% na visokom kraju" do 2050. godine, iako uz "vrlo velike regionalne razlike" uključujući "kontrakcije visoko produktivnog marginalnog bioma morskog leda za 42% u Severnoj hemisferi i 17% u Južnoj hemisferi".
Novija multimodelna studija procijenila je da će se primarna proizvodnja smanjiti za 2-20% do 2100. Uprkos znatnim odstupanjima u veličini i prostornom obrascu promjena, većina objavljenih studija predviđa da biomasa fitoplanktona i / ili primarna proizvodnja opadaju tokom sljedećeg stoljeća.
Akvakultura
Fitoplankton je ključna prehrambena komponenta i u akvakulturi i u marikulturi. Oboje koriste fitoplankton kao hranu za uzgoj životinja. U marikulturi, fitoplankton se prirodno pojavljuje i ulazi u zatvorene prostore s normalnom cirkulacijom morske vode. U akvakulturi se mora dobiti i uvesti direktno. Plankton se može prikupiti iz vode ili uzgajati, iako se raniji metod rijetko koristi. Fitoplankton se koristi kao hrana za proizvodnju rotifera koji se koriste za hranu drugih organizama. Fitoplankton se takođe koristi za ishranu mnogih vidova akvakulture: mehkušci, uključujući bisernice [ostrige]] i divovske školjke. Studija iz 2018. godine procijenila je hranjivu vrijednost prirodnog fitoplanktona u smislu ugljikohidrata, proteina i lipida širom svjetskog okeana koristeći podatke o okeanskoj boji sa satelita, i utvrdila da kalorijska vrijednost fitoplanktona znatno varira u različitim okeanskim regijama i između različitih doba godine.
Proizvodnja fitoplanktona u vještačkim uvjetima I sama je oblik akvakulture. Fitoplankton se uzgaja u različite svrhe, uključujući hranu za ostale organizme akvakulture, dodatak prehrani za zatočene beskičmenjake u akvarijima. Veličine kultura kreću se od malih laboratorijskih, manjih od 1L do nekoliko desetaka hiljada litara za komercijalnu akvakulturu. Bez obzira na veličinu kulture, moraju se osigurati određeni uvjeti za efikasan rast planktona. Većina kultiviranog planktona je morski, a kao medij za kulturu može se koristiti morska voda specifične težine od 1.010 do 1.026. Ova voda mora biti sterilizirana, obično ili visokim temperaturama u autoklavu ili izloženošću ultraljubičastom zračenju, kako bi se spriječila biološka kontaminacija kulture. U medije za kulturu dodaju se raazna gnojiva, kako bi se olakšao rast planktona. Kultura se mora prozračiti ili na neki način miješati kako bi se plankton zadržao suspendiran, kao i da bi se omogućilo rastvaranje ugljik-dioksida za fotosintezu. Pored stalnog prozračivanja, većina kultura se ručno miješa ili protresa. Za rast fitoplanktona,neophodno je obezbijediti I svjetlost.
Vanjski linkovi
Secchi Disk and Secchi app, a citizen science project to study the phytoplankton
Tališi
Tališi (također Talysh, Taleshi ili Talyshi) su iranski narod koji govori jedan od sjeverozapadnih iranskih jezika. Taj se jezik govori u sjevernim dijelovima iranskih provincija Gilan i Ardabil te južnom dijelu Republike Azerbejdžan. Sjeverni Tališi (dio u Republici Azerbejdžan) su kroz historiju poznati kao Talish-i Gushtasbi.
Tališi imaju dva srodna dijalekta — sjeverni (u Azerbejdžanu i Iranu) i južni (u Iranu). Prema službenom popisu stanovništva Republike Azerbejdžan, broj Tališa u Republici Azerbejdžan je 76 800. .
Prema projektu Joshua, broj Tališa na svijetu je 231.000.
43. paralela (sjever)
43. sjeverna paralela je paralela koja je 43 stepena sjeverno od ekvatora. Presijeca Evropu, Sredozemno more, Aziju, Tihi okean, Sjevernu Ameriku i Atlantski okean.
Na ovoj geografskoj širini Sunce je vidljivo 15 sati i 22 minute tokom dugodnevnice, a tačno 9 sati tokom kratkodnevnice.
Oko svijeta
Počevši od nultog meridijana i idući u smjeru istoka, 43. sjeverna paralela prolazi kroz sljedeće lokacije ili vrlo blizu njih: ! scope="col" width="125" | Koordinate ! scope="col" | Država, teritorija ili more ! scope="col" | Napomene ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Sredozemno more ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Sredozemno more ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Sredozemno more ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Jadransko more ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ili ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Crno more ! scope="row" | ili ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Kaspijsko jezero ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Japansko more ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Japansko more ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Japansko more ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Tihi okean ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Michigan (jezero) ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Atlantski okean ! scope="row" | ! scope="row" |
Sjedinjene Države
Ova paralela čini veći dio granice između Južne Dakote i Nebraske. Također je činila sjevernu granicu nekadašnje vanzakonske teritorije Jefferson.
Ivan Mažuranić
Ivan Mažuranić (11. august 1814 – 4. august 1890) bio je hrvatski pjesnik, lingvist i političar.
Kao lingvist, ostvario je prvi uistinu moderan hrvatski rječnik: zajedno s Josipom Užarevićem, sastavio je djelo od 40.000 riječi u kojem je, osim apsorpcije starijih naziva iz rječnika Mikalje i Stullija, skovao hrvatske pojmove za mnoga područja gradske civilizacije i time utro put Bogoslavu Šuleku. Njegov pjesnički ugled bio je u to doba već tako neprijeporan, da ga je tek osnovana Matica ilirska izabrala da za njeno prvo, inauguralno izdanje dopiše XIV. i XV. pjevanje Gundulićevog velikog epa. Tri pjesnika okušala su se u tom poslu prije njega: Pjerko Sorkočević, Marin Zlatarić i jedan koji se nije potpisao; poslije njega niko više nije ni pokušavao nadmašiti Ivana Mažuranića: toliko se njegova dopuna stopila s cjelinom Gundulićevog djela. Uspjeh je i u javnosti bio toliki da ga je, karlovačkog advokata, šurjak Dimitrija Demetera, brat njegove supruge Aleksandre, nagovorio da za almanah "Iskra" napiše nešto novo. To novo bio je spjev "Smrt Smail-age Čengića".Kačić i Gundulić: to su temelji na kojima je podignuta zgrada Mažuranićevog epa. Ako je pošao od Kačića, tek preko Gundulića dosegao je vlastiti izraz. U svom, danas već klasičnom djelu, jednom od najblistavijih, najmoćnijih umjetnina hrvatske riječi, opjevao je stvarni događaj, ali ga je on, ne držeći se svih historijskih činjenica (esencijalno, radi se o moralno dvojbenom provincijalnom događaju-ubistvu lokalnog tiranina na prijetvorno-mučki način), pjesnički toliko preradio, i produbio, da se u njemu jedan pojedinačni slučaj uzdiže do opće, univerzalne ideje, misli-vodilje cijelog hrvatskog preporodnog pokreta: ideje slobode i pravde.
Cahuri
Cahuri su kavkaski narod, koji pretežno živi u Azerbejdžanu i Rusiji (autonomna republika Dagestan). Sami sebe nazivaju yiqy (mn. yiqby). Većinom su pripadnici islama. Govore cahurskim jezikom, koji spada u dagestansku grupu sjevernokavkaske porodice jezika.
Ukupno ih ima oko 16.000, od toga u Azerbejdžanu oko 10.000, a u Rusiji oko 5.000.
1/4 + 1/16 + 1/64 + 1/256 + · · ·
Vizuelno prikazivanje
Red 1/4 + 1/16 + 1/64 + 1/256 + · · · ima prilično jednostavan vizuelni prikaz zato i kvadrat i trougao dijele površinu na četiri slična dijela, od kojih svaki predstavlja 1/4 površine originala.
Na slici desno, ako se pretpostavi da veliki kvadrat ima površinu 1, tada najveći crni kvadrat ima površinu (1/2)*(1/2) = 1/4. Slično tome, drugi najveći crni kvadrat ima površinu 1/16, a treći 1/64. Površina koju zauzimaju svi crni kvadrati tada iznosi 1/4 + 1/16 + 1/64 + · · ·, a isto toliko iznosi i površina koju zauzimaju sivi i bijeli kvarati. Pošto ove tri površine prekrivaju jediničnu površinu, slika nam pokazuje da
Arhimedova vlastita ilustracija, prikazana na vrhu, bila je malo različita i bila je bliža jednačini
Pogledajte dole za Arhimedovu interpretaciju.