cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Delaware
Geografija
thumb|300px|desno|Karta Delawarea thumb|300px|desno|Krug od 12 milja (The Twelve-Mile Circle) thumb|Dijagram kruga od 12 milja, linije Mason-Dixon i granice The Wedge. Sva plavo i bijelo označena područja su unutar Delawarea, osim malog dijela Marylanda na kranjem zapadnom isječku kruga Teritorija Delaware je približno duga 154 km, te široka između 14 km i 56 km, prostire se na ukupno 5.060 km2, što je čini drugom najmanjom saveznom državom po površini, poslije Rhode Islanda. Delaware je okružen na sjeveru sa Pennsylvanijom, na istoku sa rijekom Delaware, zalivom Delaware, saveznom državom New Jersey i Atlantskim okeanom; na zapadu i jugu nalazi se Maryland. Mali dijelovi Delawarea se također nalaze na istočnoj strani rijeke Delaware, dijeleći kopnenu granicu sa New Jerseyjem. Država Delaware, zajedno sa istočnim obalnim okruzima Marylanda i dva okruga u Virginiji, čine poluostrvo Delmarva, koje se pruža niz obalu srednjeg Atlantika.
Čad
Etimologija
Zemlja je bila francuska kolonija koja je nosila ime Tchad, a nakon nezavisnosti 1960. godine, uzela je ime po jezeru Čad, što je od lokalne riječi koja znači "jezero, veliko prostranstvo vode", što je ironično ime za ovu pustinjsku zemlju.
Delaware
Geografija
Definicija sjeverne granice države Delaware je donekle neobična. Najveći dio granice između Delawarea i Pennsylvanije je prvobitno definirana polukrugom koji se proteže 19,3 km (12 milja) oko kupole zgrade sudnice grada New Castlea. Ova granica se često naziva Krug od 12 milja (Twelve-Mile Circle ). Ovo je jedina granica unutar SAD koja je nominalno polukružnica. Ova granica se prostire na istok sve na obale New Jerseyja, zatim nastavlja prema jugu duž obalne linije sve dok ne dođe ponovno do polukružnice od 12 milja na jugu, dalje granica nastavlja na uobičajeniji način sredinom glavnog toka rijeke Delaware. Na zapadu, dijelovi polukružnice se protežu pokraj najistočnije ivice Marylanda. Ostatak zapadne granice se proteže neznatno prema istoku od njenog presjeka sa kružnicom. Takozvani klin (The Wedge) je dio teritorije Delawarea između sjeverozapadnog dijela kružnice od 12 milja i granice Marylanda, koju su smatrali svojom i Delaware i Pennsylvania sve do 1921. godine, nakon čega je klin konačno pripao Delawareu.
Čad
Historija
U srednjem vijeku je Čad bilo mjesto sastajanja islamskih trgovaca i lokalnih sahelskih plemena. 1891. zemlja postaje francuska kolonija. Čad dobija nezavisnost 1960. godine.
1965. godine izbijaju neredi u muslimanskom, sjevernom dijelu zemlje, koji rezultiraju u građanski rat, koji traje sve do 1996., kada se usvaja ustav a predsjednik Idriss Déby biva ponovo izabran.
Delaware
Topografija
Delaware se prostire na relativno ravnom terenu i ima najmanju prosječnu nadmorsku visinu od svih saveznih država. Najviša tačka u Delawareu je Ebright Azimuth, a nalazi se u blizini srednje škole Concord u gradu Wilmington, izdiže se samo 136,2 m iznad nivoa mora. Najsjeverniji dio države je dio Apalačkog Piedmonta, brdovit sa valovitim uzvišenjima. Takozvana fall line približno prati autoput "Robert Kirkwood" između Newarka i Wilmingtona; južno od ovog puta je Atlantska obalna nizija, sa ravnim, pjeskovitim, a ponegdje i močvarnim, terenom. Greben, visine 23 do 24 metra se proteže duž zapadne granice države, te čini vododijelnicu koja hrani rijeku Delaware i zaliv na istoku te zaliv Chesapeake na zapadu.
Klima
Pošto je gotovo cijeli Delaware dio Atlantske obalne nizije, na njegovu klimu znatno utiče djelovanje okeana. Savezna država je prijelazna zona između vlažne suptropske klime i kontinentalne klime. Usprkos male veličine teritorije (približno 160 km od najsjevernije do najjužnije tačke), postoji značajna varijacija u prosječnoj temperaturi i količini sniježnih padavina između okruga Sussex i New Castle. Južniji dijelovi Delaware, pod uticajem Atlantskog okeana i zaliva Delaware, imaju blažu klimu i duži period rasta vegetacije od sjevernog dijela države. Najviša ikad izmjerena temperatura u Delawareu bila je 43 °C izmjerena u gradu Millsboro 21. jula 1930. godine, a najniža, također u Millsborou 17. januara 1893. godine izmjereno je -27 °C.
Okoliš
Prelazni oblik klime daje Delawareu veliku raznolikost u vegetaciji. U sjevernoj trećini države nalaze se sjeveroistočne primorske šume i miješane šume hrasta, tipične za sjeveroistok SAD. U južnoj dijelu na dvije trećine teritorije države prostiru se srednjeatlatske primorske šume. Državni park Trap Pond u okrugu Sussex, naprimjer, uzgaja močvarni čempres (Taxodium distichum) što bi se moglo smatrati najsjevernijim mjestom gdje raste ova vrsta. Delaware pruža državne subvencije čišćenjima "manje kontaminiranih" površina opasnim materijama, a takve subvencije finansira iz poreza od prodaje nafte i naftnih derivata na veliko.
Domorodački period
Prije nego što su Delaware naselili evropski kolonisti, ovo područje je bilo naseljeno istočnim plemenima Algonquiana poznatih i kao Unami Lenape ili Delaware, a živjeli su u dolini rijeke Delaware, a pleme Nanticoke duž rijeke sve do zaliva Chesapeake. Pleme Unami Lenape u dolini Delawarea su blisko povezani sa plemenima Munsee Lenape duž rijeke Hudson. Oni su formirali lovačko i poljoprivedno društvo, a vrlo brzo su postali i posrednici u trgovini krznom sa svojim drevnim neprijateljima iz plemena Minqua ili Susquehannock. Kada su izgubili zemlju kraj rijeke Delaware i Minqua uništena od strane pet ujedinjenih plemena Iroqoisa (irokeza) 1670tih, ostaci plemena Lenape koji su htjeli zadržati svoj identitet kao takav, napustili su ovo područje i odselili se preko Alleghany planina sredinom 18. vijeka. Općenito, oni domoroci koji se nisu odselili izvan područja Delaware su pokršteni, te grupirani zajedno sa drugim obojenim stanovništvom i vremenom se stopili sa doseljenicima.
Kolonijalni period
lijevo|thumb|Nova Švedska - susret švedskih kolonista i domorodaca Delawarea Prvi Evropljani koji su se naselili na područje današnjeg Delawarea bili su Holanđani. Osnovali su trgovačku stanicu zvanu Zwaanendael 1631. godine u blizini današnjeg grada Lewes. Međutim, za nepunu godinu svi doseljenici su stradali u sukobima sa okolnim domorodačkim plemenima. Godine 1638. osnovana je Nova Švedska, trgovačka stanica i kolonija doseljenika iz Švedske, a nalazila se u Fort Christini (danas Wilmington). Vođa doseljenika bio je Peter Minuit, a predvodio je grupe Šveđana, Finaca i Holanđana. Kolonija Nova Švedska trajala je punih 17 godina. Holanđani, osnaženi pod vodstvom Peter Stuyvesanta, osnivaju utvrdu 1651. godine na mjestu današnjeg grada New Castlea, a već 1655. godine oni osvajaju koloniju Novu Švedsku i pripajaju je holandskoj Novoj Holandiji. Samo devet godina kasnije, 1664. godine, holandske kolonije su osvojili Englezi došavši flotom brodova pod komandom Roberta Carra po direktivi tadašnjeg Jakova II, vojvode od Yorka. Godine 1682. vojvoda od Yorka prepušta upravljanje područjem Williamu Pennu, osnivačem i upraviteljem provincije Pennsylvanije. Penn je snažno nastojao da Pennsylvanija dobije izlaz na more te je zakupio od vojvode Jakova II područje koje je kasnije bilo poznato kao niske zemlje na Delawareu.
William Penn je uspostavio reprezentativnu vladu i jedno kratko vrijeme ova svoja dva posjeda vodio pod jednom Generalnom skupštinom 1682. godine. Međutim do 1704. Provincija Pennsylvania se toliko razvila da su njeni predstavnici htjeli da donose odluke bez udjela predstavnika niskih zemalja, a dvije grupe predstavnika su počele zasijedati odvojeno, jedna u Philadelphiji, a druga u New Castleu. Penn i njegova aristrokratija su ostali upravnici oba područja i uvijek su imenovali istu osobu kao guvernera za njihovu provinciju Pennsylvaniju i teritoriju niskih zemalja. Slučaj da su Delaware i Pennsylvanija dijelili isto guvernera nije jedinstven. Od 1703. do 1738. godine kolonije New York i New Jersey su također dijelile istog guvernera. Osim toga, i Massachusetts i New Hampshire su također jedno vrijeme dijelili istog guvernera.
U prvim godinama nakon osnivanja, Delaware je uvozio mnogo više robova nego što je dolazilo engleskih imigranata, jer su se u Engleskoj djelimično popravljali ekonomski uslovi života. Kolonija je vremenom postala društvo robova, uzgajali su duhan kao glavni izvor prihoda, čak i kasnije kada je broj engleskih imigranata ponovno počeo rasti.
Američka revolucija
Kao i druge središnje kolonije, niske zemlje na Delawareu su isprva pokazale vrlo malo entuzijazma za odvajanje od Kraljevine Velike Britanije. Njegovo stanovništvo je imalo dobre odnose sa upravnom vladom, a općenito im je bila dopuštena veća nezavisnost i autonomija u svojoj kolonijalnoj skupštini nego drugim kolonijama. Trgovci u luci Wilmington su imali snažne veze sa Britancima.
I prije nego što je izglasana Deklaracija o nezavisnosi, patriotske vođe Thomas McKean and Caesar Rodney su ubijedili kolonijalnu skupštinu da izglasa svoje odvajanje od vlasti Britanije i Pennsylvanije 15. juna 1776. godine. Osoba koja je najbolje predstavljala većinu u Delawareu, George Read, nije mogao prisustvovali glasanju na kojem je donesena Deklaracija o nezavisnosti. Međutim, nakon dramatičnog noćnog jahanja Caesar Rodney je uspio prisustvovali delegaciji i dao glas Delawarea neophodan za nezavisnost.
Prvobitno pod vodstvom John Hasleta, Delaware je dao jednu od elitnih jedinica Kontinentalnoj armiji, poznatu kao Delaware Blues, a imali su i nadimak plavi pijetlovi. U augustu 1777. general William Howe poveo je britansku vojsku kroz Delaware na putu prema Philadelphiji, koju je osvojio nakon bitke kod Brandywinea. Jedini veći vojni okršaj na području Delawarea bila je bitka na Coochovom mostu, koja se odigrala 3. septembra 1777. godine na Coochovom mostu u okrugu New Castle. Nakon bitke kod Brandywinea, Wilmington je bio okupiran od strane Britanaca, a predsjednik Delawarea John McKinly je bio uhapšen. Britanci su kontrolirali rijeku Delaware veći dio perioda rata, onemogućavajući trgovinu i davajući podršku dijelu stanovništva koji su ostali lojalni Britancima, naročito u okrugu Sussex. Pošto su Britanci obećali slobodu robovima revolucionara ako se budu s njima borili protiv svojih vlasnika, odbjegli robovi su bježali prema sjeveru te im se priduživali.
Ropstvo i rasizam
Iako su pokušaji da se zabrani robovlasništvo propali nakon glasanja u zakonodavnom tijelu, u praktičnom smislu, država je uglavnom prestala sa tom praksom. Na popisu stanovništva SAD 1860. godine, na samom pragu Američkog građanskog rata, 91,7% crnačkog stanovništva u Delawareu bilo je slobodno. Registrirano je samo 1.798 robova u odnosu na 19.829 slobodnih crnaca.
Nezavisnu crkvenu zajednicu crnaca je osnovao oslobođeni rob Peter Spencer 1813. godine kao Ujedinjenu crkvu Afrikanaca. Ona je uslijedila nakon osnivanja Afrikanske metodističke episkopalne crkve u Philadephiji 1793. godine, a koja je bila vezana za Metodističku episkopalnu crkvu sve do 1816. godine. Spencer je izgradio crkvu u Wilmingtonu za svoju novu crkvenu zajednicu. Kasnije je ova zajednica promijenila ime u Afrička unija prve obojene metodističke protestantske crkve i konekcije, poznatije pod imenom A.U.M.P. crkva. Slijedeći Spencera počev od 1814. godine, održavaju se godišnji skupovi u mjesecu augustu, na kojima se održavaju brojni vjerski i kulturni festivali. Oni predstavljaju jedne od najstarijih kulturnih festivala u cijeloj SAD.
Iako je na samom početku građanskog rata Delaware nominalno bio robovlasnička država, on je ostao član Unije. Delaware je glasao protiv secesije 3. januara 1861. godine. Prema riječima tadašnjeg guvernera, Delaware je prva država koja je podržala Uniju tako što je ratificirala Ustav, a bit će posljednja koja će je napustiti. Iako je ogromna većina građana Delawarea bio u vojsci lojalnoj Uniji, neki su služili i u jedinicama na Konfederalnoj strani u Marylandu i Virginiji. Delaware je značajan kao jedina robovlasnička savezna država u kojoj nije organizovana nijedna konfederalna vojna jedinica. Preostali robovi u Delawareu su oslobođeni ratificiranjem 13. amandmana na Ustav SAD u decembru 1865. godine.
Stanovništvo
Prema podacima Biroa za popis SAD, procjenjuje se da je u Delawareu na dan 1. juli 2013. godine živjelo 925.749 stanovnika, što predstavlja porast broja stanovnika od 3,1% u odnosu na posljednji provedeni popis stanovništva u SAD 2010. godine.
Rase
thumb|lijevo|Karta gustoće naseljenosti Delawarea Po podacima sa popisa stanovništva SAD 2010. godine, Delaware je imao 897.934 stanovnika. Rasni sastav stanovištva savezne države je bio sljedeći:
U etničkom pogledu, latinoamerikanci i latinosi bilo koje rase činili su oko 8,2% ukupnog stanovništva.
Delaware je šesta najgušće naseljena savezna američka država, sa gustoćom stanovništva od 442,6 stanovnika po kvadratnoj milji, što je 365,4 stanovnika po kvadratnoj milji više od nacionalnog prosjeka. Po ukupnom broju stanovnika, Delaware je na 45. mjestu od svih saveznih država. Samo pet saveznih država: Delaware, Zapadna Virginia, Vermont, Maine i Wyoming nemaju nijedan grad sa više od 100.000 stanovnika, prema podacima popisa stanovništva 2010. godine. Centar naseljenosti Delawarea se nalazi u okrugu New Castle u gradu Townsend.
Jezici
Po podacima iz 2000. godine, 91% stanovništva Delaware starijeg od 5 godina govori samo engleski, 5% priča španski. Treći najzastupljeniji jezik je francuski, kojeg govori 0,7% stanovništva, zatim kineski 0,5% i njemački 0,5% stanovništva.
Predloženi su zakoni u oba doma zakonodavnog tijela Delawarea, Senata i Predstavničkog doma, da se engleski jezik proglasi zvaničnim jezikom savezne države Delaware. Međutim, zakoni nisu prošli ni u jednom zakonodavnom domu.
Religija
Po religijskom opredjeljenju, stanovništvo Delaware su pripadnici sljedećih religija:
Privreda
Bruto regionalni proizvod (BRP) Delawarea u 2010. godini iznosio je 62,3 milijarde US dolara. Lični dohodak po glavi stanovnika u Delawareu iznosio je 34.199 US$, što je 9. najviši od svih saveznih država. U 2005. godini, prosječna sedmična plata iznosila je 937 US$, što je svrstava Delaware na 7. mjesto među saveznim državama. Ono što je zajedničko mnogim drugim okruzima širom SAD, sva tri okruga u Delawareu su zabilježila smanjenje prodajnih cijena novih i postojećih stanova i kuća iz godine u godinu, kada se uzme usporedba 2010. sa 2011. godinom. Prema studiji koju je proveo Phoenix Marketing International 2013. godine, Delaware je bio 9. savezna država po broju milionera po glavi stanovnika u SAD, sa odnosom 6,2 milionera na 100 stanovnika.
thumb|lijevo|"Branje breskvi u Delawareu" iz izdanja [[Harper's Weeklyja iz 1878. godine]] Osnovni poljoprivredni proizvodi Delawarea su piletina, plastenička proizvodnja, soja, mliječni proizvodi i kukuruz. Više od 50% svih kompanija u SAD čijim se dionicama javno trguje, te 63% svih kompanija sa spiska Fortune 500 su prijavljene u Delawareu. Poslovna atraktivnost države kao korporativni raj se uglavnom ogleda u tome što Delaware ima vrlo povoljan zakon o korporacijama. Porez na franšizu za korporacije u Delawareu daje oko jedne petine svih javnih prihoda savezne države. Iako je Delaware u sklopu SAD rangiran kao najtransparentnija jurisdikcija na svijetu od strane Mreže porezne pravde u sklopu indeksa Financial Secrecy u 2009. godini,, indeks iste grupe za 2011. godine je rangirao SAD kao petu, ali nije spomenuo Delaware.
Naslov 4, poglavlje 7 Zakona Delawarea propisuje da se alkoholna pića mogu prodavati samo licenciranim i određenim objektima, te samo u periodu od 9 sati ujutro do 1 sat poslije ponoći. Sve do 2003. godine, Delaware je bio jedna od nekoliko saveznih država koje su sprovodile takozvane plave zakone kojima je bila zabranjena prodaja alkoholnih pića nedjeljom.
Industrija
Prema podacima iz januara 2011. godine, stopa nezaposlenosti u Delawareu iznosila je 8,5%. Najviše zaposlenih bilo je u sektorima:
Čad
Vlada i politika
Čadov ustav predviđa snažnu izvršnu vlast na čelu s predsjednikom koji dominira političkim sistemom. Predsednik ima moć da imenuje premijera i kabinet, a vrši  i značajan uticaj na imenovanja sudija, generala, pokrajinskih zvaničnika i šefova Čadovih paradržavnih firmi. U slučajevima ozbiljne i neposredne prijetnje, predsjednik, uz savjetovanje s Nacionalnom skupštinom, može proglasiti vanredno stanje. Predsjednik se bira izravnim glasanjem, na petogodišnji mandat; 2005. godine su ukinuti ustavni termini ograničenja, dopuštajući predsjedniku da ostane na vlasti preko prethodnog dvomandatnog ograničenja. Većina glavnih savjetnika Débyja članovi su etničke grupe Zaghawa, iako su južne i opozicijske ličnosti predstavljene u Vladi.
Pravni sistem Čada zasnovan je na Francuskom građanskom pravu i Čadskom običajnom pravu, gdje se ne miješa u javni red ili ustavne garancije jednakosti. Unatoč jamstvu ustava o neovisnosti pravosuđa, predsjednik imenuje većinu ključnih pravosudnih dužnosnika. Najviša pravna tijela pravnog sistema, Vrhovni sud i Ustavno vijeće, postala su u potpunosti operativna od 2000. godine. Vrhovni sud čini glavni sudija, kojega imenuje predsjednik, i 15 vijećnika, koje imenuje predsjednik i doživotna vijeća. Ustavnim sudom predvodi devet sudija izabranih na devet godina. On ima moć revizije zakonodavstva, ugovora i međunarodnih sporazuma prije njihovog usvajanja.
Narodna skupština donosi zakone. Tijelo se sastoji od 155 članova izabranih na četverogodišnji mandat, koji se sastaju tri puta godišnje. Skupština održava redovne sjednice dva puta godišnje, počevši u martu i oktobru, a može održati posebne sjednice na poziv premijera. Poslanici biraju predsjednika Narodne skupštine svake dvije godine. Predsjednik mora potpisati ili odbiti novousvojene zakone u roku od 15 dana. Nacionalna skupština mora odobriti premijerov plan vlade i može primorati premijera da podnese ostavku većinom glasova o nepovjerenju. Međutim, ako Narodna skupština dva puta odbije program izvršne vlasti u jednoj godini, predsjednik može raspustiti Skupštinu i raspisati nove zakonodavne izbore. U praksi, predsjednik vrši značajan uticaj na Narodnu skupštinu kroz svoju stranku, Patriotski pokret spasa (MPS), koji ima veliku većinu.
Do legalizacije opozicionih stranaka 1992. godine, Débyjev MPS bio je jedina pravna stranka u Čadu. Od tada je registrirano 78 političkih stranaka, koje su postale aktivne. Izvještaji o praksama ljudskih prava za 2006. podneseni su 6. marta 2007. U 2005. Godini, opozicione stranke i organizacije za zaštitu ljudskih prava podržale su bojkot za ustavni referendum kojim je Débyju omogućeno da se kandidira za ponovni izbor za treći mandat. usred izveštaja o raširenim nepravilnostima u registraciji birača i vladinoj cenzuri nezavisnih medija tokom kampanje. Dopisnici su predsjedničke izbore 2006. godine ocijenili pukom formalnošću, jer ih je opozicija ocijenila kao farsu i bojkotirala ih.
Fond za mir (FFP), Čad navodi u kategoriji neuspjela država. Čad je 2007. godine imao sedmi najviši rezultat na indeksu propalih država. Od tada je trend svake godine u porastu. Čad je imao četvrti najveći rezultat (iza Sudana) na Indeksu neuspjelih država iz 2012. godine, a od 2013. , nalazi se na petom mjestu. Puno je korupcije na svim nivoima; Indeks percepcije korupcije Transparency International za 2005. godinu imenovao je Čad (skupa sa Bangladešom) kao najkorumpiranija zemlja na svetu. Rangiranje ovog indeksa posljednjih godina samo se neznatno poboljšalo. Od svog prvog uvrštavanja u indeks 2004. godine, najbolji rezultat Čada bio je 2/10 za 2011. Kritičari predsjednika Débyja optužili su ga za kronizam i tribalizam.
U južnom Čadu sve su češći oštri sukobi oko zemlje. Oni često postaju nasilni. Dugogodišnja kultura zajednice se siromaši – kao i preživljavanje mnogih poljoprivrednika.
Homoseksualnost u Čadu je nezakonita i može se kazniti od 15 do 20 godina. U decembru 2016., Čad je donio zakon kojim se kriminaliziraju i muške i ženske istospolne seksualne aktivnosti, glasanjem od 111 prema 1.
Delaware
Saobraćaj
thumb|desno|190px|Trenutne registracijske oznake vozila u Delawareu, ovaj dizajn i izgled je uveden 1959. godine, što čini ove tablice najstarijim po izgledu i dizajnu trenutno važećim u opticaju u SAD Saobraćajni sistem u Delawareu je pod upravom i nadzorom Ministarstva saobraćaja Delawarea (Delaware Department of Transportation ili DelDOT) Finansiranje projekata pod upravom Ministarstva saobraćaja se odvija, djelimično, iz Fonda za saobraćaj koji je osnovan 1987. u svrhu stabilizacije finansiranja i održavanja transportnog sistema u državi; a dostupnost sredstava Fonda je dovela do postepenog odvajanja operacija koje provodi Ministarstvo saobraćaja od drugih operacija koje sprovode drugi organi vlasti savezne države Delaware. DelDOT upravlja programima kao što su program Delaware Adopt-a-Highway (doslovno: usvajanje autoputa), uklanjanje snijega sa glavnih puteva u državi, infrastruktura za kontrolu saobraćaja (signali i oznake), upravljanje naplatom putarina, upravljanje korporacijom za tranzit (Delaware transit corporation), organizacijom javnog prevoza u Delawareu i drugim programima. Tokom 2009. godine, Ministarstvo saobraćaja je održavalo 13.507 milja puteva od čega je 89% javnog sistema puteva države, dok ostatak otpada na javne puteve pod upravom pojedinih nižih organa vlasti i općina. Time Delaware daleko odstupa od nacionalnog prosjeka SAD od oko 20% od svih puteva u nadležnosti saveznih država koje održavaju državna ministarstva saobraćaja.
Čad
Unutrašnja opozicija i vanjski odnosi
U posljednjih nekoliko decenija, u Čadu su bile brojne pobunjeničke grupe. U 2007. potpisan je mirovni ugovor koji je integrirao Ujedinjeni front za demokratske promjene ili "FUC" vojnike u čadsku vojsku. Pokret za pravdu i demokratiju u Čadu (MDJT) također su se sukobili s vladinim snagama 2003. godine u pokušaju svrgavanja predsjednika Idrissa Débyja. Pored toga, došlo je do raznih sukoba s kartumskim pobunjenicima Janjaweed u istočnom Čadu, koji su ubijali civile pomoću helikopterskog oružja. Sada Unija snaga otpora (UFR) su grupa pobunjenika koja se i dalje bori s vladom Čada. U 2010, UFR je, kako se izveštava, imao snage koja se procenjivala na oko 6.000 ljudi i 300 vozila.
Delaware
Putevi
desno|thumb|[[Delaware Route 1 (DE 1), put sa djelimičnom naplatom putarine, povezuje Fenwick Island i Wilmington.]] Jedna od glavnih ruta sistema međudržavnih autoputeva u SAD, Interstate 95 (I-95) prolazi kroz Delaware od jugozapada prema sjeveroistoku preko okruga New Castle. Osim I-95, postoji još šest međudržavnih autoputeva koji povezuju Delaware: U.S. Route 9 (US 9), U.S. Route 13, U.S. Route 40, U.S. Route 113, U.S. Route 202 i U.S. Route 301. Postoji također i nekoliko unutardržavnih puteva koji prolaze kroz saveznu državu Delaware, a neki od njih su Delaware Route 1 (DE 1), DE 9 i DE 404. US 13 i DE 1 su autoputevi koji su primarno orijentirani sjever-jug povezujući Wilmington i Pennsylvaniju sa Marylandom, sa DE 1 koji služi kao osnova ruta između Wilmingtona i plaža Delawarea. DE 9 je autoput koji povezuje Dover i Wilmington kroz živopisnu rutu duž zaliva Delaware. Autoput US 40 je ruta primarno orijentirana istok-zapad a povezuje Maryland sa New Jerseyem. DE 404 je drugi autoput koji je primarno orijentiran istok-zapad povezujući most Chesapeake Bay u Marylandu sa plažama u Delawareu. Država upravlja i sa dva autoputa uz naplatu putarine: Delaware Turnpike koji je na I-95 između Marylanda i New Castle te memorijalni autoput veterana Korejskog rata, koji je na DE-1 između Wilmingtona i Dovera.
Čad
Politička podjela
Od februara 2008., Čad je podijeljen u 22 regije. Svakom od njih upravlja guverner kojeg imenuje predsjednik Čada. Regije su:
Geografija
mini|desno|200px|Čad: satelitski snimak Čad nema pristup moru. Zemlja ima četiri klimatske zone: velika suha polja u centralnom Čadu, pustinja na sjeveru, suha planinska oblast na sjeverozapadu i tropske nizije na jugu. Nisko Čadsko jezero je drugo po veličini jezero u Africi i nalazi se na zapadu zemlje.
Delaware
Putevi
Biciklistička ruta 1 u Delawareu (Delaware Bicycle Route 1) pruža se u smijeru sjever-jug dužinom cijele savezne države od granice sa Marylandom u Fenwick Islandu do granice sa Pennsylvanijom sjeverno od Montchanina. To je jedna od nekoliko označenih biciklističkih ruta koje su planirane kroz Delaware.
Delaware ima oko 1.450 mostova, od čega je 95% pod upravom Ministarstva saobraćaja Delawarea. Oko 30% svih mostova u Delawareu izgrađeno je prije 1950tih godina a oko 60% od ukupnog broja su uključeni u nacionalni inventar mostova. Neki mostovi koji nisu pod upravom DelDOT-a uključuju četiri mosta na kanalu Chesapeake i Delaware, koji su pod jurisdikcijom Američkog inžinjerskog korpusa, te Memorijalni most Delaware koji je pod zajedničkom upravom Dewalare River i Bay Authority.
Čad
Geografija
Susjedna zemlja na sjeveru Libija, na istoku se nalazi Sudan, na jugu Centralnoafrička Republika, a na zapadu Niger, Nigerija i Kamerun. Na granici sa Kamerunom se nalazi glavni grad Čada, N'Djamena.
Delaware
Putevi
Zapaženo je da je sastav sekundarnih puteva, izgrađenih na bazi katrana, u okrugu Sussex mnogo podložniji habanju od asfaltnih puteva u ostatku zemlje. Među ovim lokalnim putevima, Sussex 238 (okružni put) se smatra jednim od najproblematičnijih.
Trajekti
Postoje tri trajektne linije koje opslužuju područje Delawarea:
Željeznički i autobuski saobraćaj
Amtrak ima dvije stanice u Delawareu duž sjeveroistočnog koridora; relativno mirnu stanicu u Newarku i nešto prometniju u Wilmingtonu. Sjeveroistočni koridor također opslužuje i regionalna SEPTA linija Wilmington-Newark koja povezuje Claymont, Wilmington, Churchmans Crossing i Newark. Glavni teretni željeznički pravac u Delawareu je željeznička linija I klase Norfolk Southern, koja opslužuju veći dio Delawarea. Ona povezuje dva kraća željeznička pravca liniju Delaware Coast Line i liniju Maryland and Delaware, kojom se služe lokalne kompanije u okrugu Sussex. Druga linija I klase je CSX koja prolazi kroz sjeverni dio okruga New Castle paralelno sa Amtrakovim sjeveroistočnim koridorom. CSX povezuje teretnim operacijama liniju Wilmington and Western kojoj je sjedište u Wilmingtonu i liniju East Penn koja povezuje Wilmington sa Coatesvilleom.
Posljednja putnička željeznička linija u smijeru sjever-jug kroz glavni dio Delawarea bila je Pennsylvanijska željeznica, takozvana The Cavalier koja je prestala sa radom 1956. godine, a prolazila je od Philadelphije kroz unutrašnjost Delawarea.
Čad
Privreda
Čad je jedna od privredno najsiromašnijih zemalja na svijetu, daleko od svjetskih pomorskih pravaca, sa skromnim prirodnim mogućnostima, veoma ovisna o stranoj pomoći. Više od 80% stanovnika prehranjuje se pretežno samoopskrbnom poljoprivredom (38% BDP-a i veći dio izvoza), a sve ostale djelatnosti razvijene su vrlo skromno. Čad ima 3,34 miliona ha njiva i trajnih nasada te 45,8 miliona ha travnjaka i pašnjaka. Poljoprivreda postoji samo na jugu države ponajprije u dolinama rijeka Chari i Logone. Za vlastitu prehranu stanovnici uzgajaju sirak, proso, kikiriki, manioku, jam, slatki krompir, rižu, kukuruz te datule u oazama, a za izvoz uglavnom pamuk. U središnjem Čadu najvažnije je stočarstvo, ponajprije govedarstvo, a manje uzgoj koza i ovaca; najveći dio stoke izvozi se u Nigeriju i Kamerun. Na jezeru Čad važno je ribarstvo. U okolini jezera Čad dobijaju se soda i kuhinjska so, na sjeveru su važna nalazišta uranija, boksita, zlata, kalaja. Godine 1977. počelo je crpljenje nafte sa jezera Čad, a 1993. otkriveno je bogato naftno polje doba na jugu sa oko 900 mil. barela. Od tog mjesta planira se izgradnja naftovoda dugog 1050 km do luke Kribi u Kamerunu. Čad ima samo dvije TE na naftu sa instaliranom snagom od 29 MW. Vrlo skromnih razmjera (oko 12,0 % BDP-a) i gotovo u cjelosti smještena u N'Djameni, Moundouu i Sarhu. Prevladava prehrambena industrija (klaonice, šećerane, uljare), tekstilna industrija (prerada pamuka), sve ostalo je sitna prerađivačka djelatnost i obrt.
Cestovni saobraćaj
Građanski rat je znatno usporio razvitak transportne infrastrukture u ovoj zemlji, tako da je 1987. god. Čad imao samo 30 km asfaltirane ceste. Uspješni projekti rehabilitacije cesta poboljšali su saobraćajnu mrežu, tako da Čad sada ima oko 550 km asfaltiranih cesta. Međutim, putna mreža je ograničena; ceste su uglavnom korištene samo nekoliko mjeseci tokom godine.
Delaware
Aviosaobraćaj
Delaware ima središnji položaj u području Sjeveroistočnog koridora sa gradovima duž nacionalnog puta I-95. Stoga, putnici iz Delawarea koji putuju komercijalnim aviokompanijama za domaće i međunarodne letove najčešće koriste Međunarodni aerodrom Philadephia (PHL), zatim Međunarodni aerodrom Baltimore-Washington Thurgood Marshall (BWI) i Međunarodni aerodrom Washington Dulles (IAD). Stanovnici okruga Sussex također koriste i Regionalni aerodrom Wicomico koji se nalazi oko 16 km od granice Delawarea. Međunarodni aerodrom Newark Liberty (EWR) i Međunarodni aerodrom Ronald Reagan Washington su također udaljeni na manje od 160 km od okruga New Castle.
U središnjem dijelu države nalazi se vojna baza Dover Air Force Base komande za zračnu mobilnost, koja je sjedište dvije jedinice zračnih snaga SAD i to 436. Airlift Wing i 512. Airlift Wing. Osim ovih, u Delawareu se nalaze još manji aerodromi kao što su: aerodrom Summit u blizini Middletowna, aerodrom Delaware Airpark u blizini Cheswolda i Aerodrom okruga Sussex u blizini Georgetowna.
Vlada
Trenutni 4. po redu Ustav Delawarea usvojen 1897. godine regulira i definira izvršnu, zakonodavnu i sudsku vlast u saveznoj državi.
Zakonodavna vlast
Zakonodavna skupština Delawarea se sastoji iz Predstavničkog doma koji ima 41 člana i Senata Delaware sa 21 članom. Sjedište oba doma je u glavnom gradu savezne države, Doveru. Predstavnici skupštine su izabrani na mandat od dvije godine, dok je senatora četiri godine. Senat potvrđuje suce i druge imenovane predstavnike vlasti koje određuje guverner.
Senatori u Senatu SAD iz Delawarea su Thomas R. Carper i Chris Coons, oba iz Demokratske stranke. Jedini predstavnik Delawarea u Predstavničkom domu SAD je John Carney, također demokrat.
Sudska vlast
Ustav Delawarea je precizirao broj i nadležnost sudova u državi:
Osim ustavnom određenih sudova, postoje i neki manji sudovi kao što je Sud pravde mira te Aldermenov sud.
Izvršna vlast
Na čelu izvršne vlasti je guverner Delawarea. Trenutni guverner Delawarea je Jack Markell (Demokratska stranka), koji je na tu dužnost stupio 20. januara 2009. godine. Zamjenik guvernera je Matthew P. Denn. Guverner daje izvještaj o stanju države u vidu govora na zajedničkoj sjednici oba doma zakonodavne skupšine Delawarea jednom godišnje.
Politika
lijevo|thumb|200px|Dover, glavni grad Delawarea
Demokratska stranka drži većinu biračkog tijela u Delawareu. Do predsjedničkih izbora 2000. godine, država je bila predsjednički predvodnik, šaljući tri elektorska glasa pobjedničkom kandidatu od 1952. godine. Ovaj trend je prestao 2000. godine kada su elektori iz Delawarea glasali za Al Gorea; a u 2004. godini John Kerry je pobijedio u Delawareu prednošću od 8%. Na izborima 2008. godine, demokratski kandidat Barack Obama je porazio republikanca John McCaina u Delawareu sa 62,63% osvojenih glasova prema 37,37%. Potpredsjednički kandidat Joe Biden predstavljao je Delaware u Senatu SAD od 1973. godine.
Čad
Željeznički saobraćaj
Bez svoje željezničke mreže Čad uveliko ovisi od Kamerunske, za uvoz i izvoz, za i od morske luke Douala.
Delaware
Politika
Prelazak Delaware u demokratske države bio je djelimično zbog snažne podrške demokratama u okrugu New Castle, u kojem živi oko 55% ukupnog stanovništva savezne države, što je više od stanovništva okruga Kent i Sussex zajedno (dva manja okruga imaju zajedno 359.000 stanovništva u odnosu na 535.000 koliko živi u okrugu New Castle). New Castle nije većinski glasao za republikance na predsjedničkim izborima još od 1988. godine. Na predsjedničkim izborima 1992., 2000. i 2004., republikanski predsjednički kandidati su pobjeđivali u okruzima Kent i Sussex, ali su svaki put u okrugu New Castle gubili sa dvocifrenom razlikom u postotcima, što je bilo dovoljno da na nivou savezne države pobjede demokratski kandidati. Osim toga, okrug New Castle bira i najveći broj kandidata u zakondavna tijela; 27 od 41 distrikta u predstavničkom domu te 14 od 21 distrikta u senatu nalaze se u okrugu New Castle.
Demokrate drže i mjesto guvernera Delaware od 1993. godine, te su od tada pobijedili na šest uzastopnih izbora za guvernera. Demokratska stranka trenutno drži osam od devet ključnih funkcija u državi, a republikanci samo jedno i to državnog revizora.
Čad
Telekomunikacije
Ovaj sistem je dosta bazičan i veoma je skup. Jedini teleprovajder je SotelTchad. Ima samo 14.000 fiksnih telefonskih priključaka u cijelom Čadu, što je jedna od najnižih stopa u svijetu. Postoji samo jedna televizijska kompanija, TeleTchad i njeno djelovanje je ograničeno samo na glavni grad.
Delaware
Javni prihodi
Delaware ima šest različitih stopa poreza na dohodak u rasponu od 2,2% do 5,95%. Država ne razrezuje porez na promet za potrošače. Međutim, država razrezuje porez na velike primaoce kod većih kompanija. Porezi na licence za rad kompanija i obrta se kreću od 0,096% do 1,92% u zavisnosti od kategorije u koju spada određena djelatnost. Delaware ne razrezuje ni poreze na nekretnine niti privatne objekte na nivou države. Nekretnine su samo subjekt oporezivanja poreza na nekretnine na nivou okruga, doprinosa za školske distrikte, te ako se nekretnina nalazi na području statističke inkorporirane oblasti, poreza na općinsko vlasništvo.
Legalno kockanje daje značajne izvore prihoda državi. Naprimjer, kasino u delaverskom Racetrack parku dao je državi oko 100 miliona US$ poreza 2010. godine.
Warren G. Harding
Warren Gamaliel Harding (2. novembar 1865 – 2. august 1923) bio je američki novinski izdavač i političar, najpoznatiji po tome što je bio 29. predsjednik SAD-a.
Rani život
Warren Gamaliel Harding rodio se u porodici seoskog učitelja Georgea Hardinga u Ohiu. Kada je Warren bio tinejdžer, otac mu se preselio u grad Caledoniju, gdje je kupio lokalni sedmični list Argus. Mladi Harding učestvovao je u njegovom izlaženju, stekavši vrijedno iskustvo koje će mu služiti u daljoj karijeri.
Dok je pohađao koledž, Harding je radio u listu Union Register u Mount Gileadu. Nakon diplome se preselio u grad Marion, gdje je s ušteđenih 300 US$ kupio slabo prodavan dnevni list Marion Daily Star. Harding je izmijenio njegovu uređivačku politiku u korist Republikanske stranke, čime je stekao veliki broj čitaoca, ali i neprijateljstvo lokalnih, pretežno demokratskih političara.
Godine 1891. je od jednog od tih moćnika, Amosa Klinga, stvorio još većeg neprijatelja oženivši njegovu kći Florence. Taj brak se, međutim, pokazao kao pun pogodak za Hardinga, iako ga on nije shvaćao previše ozbiljno te imao nekoliko vanbračnih veza. Florence se pokazala ne samo kao vrijedna domaćica, nego kao i sposobna menadžerica.
Politička karijera
Na poticaj svoje supruge Florence, Harding je godine 1899. otpočeo političku karijeru kandidiravši se za Državni senat Ohia. Nakon što je na to mjesto izabran, godine 1903. je izabran i za viceguvernera Ohia. Na obje funkcije je Harding ostavio relativno blijed dojam na birače, ali je zato stekao veliki broj prijatelja među profesionalnim političarima. Godine 1905. se nakon isteka mandata vratio privatnom životu.
Hardingov mandat u Senatu nije bio obilježen značajnim događajima. Često je znao biti odsutan za vrijeme izglasavanja ključnih zakona i odluka. Jedna od njih bio je i 19. Amandman na američki Ustav kojima je ženama garantirano pravo glasa. Harding je, usprkos formalnoj pripadnosti konzervativnoj frakciji Republikanske stranke, podržavao pravo glasa za žene, što će mu kasnije donijeti veliku podršku upravo u tom glasačkom bloku.
Međutim, jedna druga važna odluka ga je umalo koštala karijere. Godine 1917. trebala se donijeti odluka o objavi rata Njemačkoj, odnosno ulasku SAD u prvi svjetski rat. Tome se oštro protivila Carrie Fulton Phillips, supruga Hardingovog bliskog prijatelja i Hardingova dugogodišnja ljubavnica. Nastojeći ga nagovoriti da glasa protiv ulaska u rat, Hardingu je zaprijetila objavljivanjem kompromitirajućih ljubavnih pisama. Harding je odlučio ne popustiti ucjeni, te je glasao za rat. Phillips je na to odlučila ipak ne objaviti pisma.
Delaware
Obrazovanje
Delaware je bio ishodište sudskog procesa Belton protiv Gebharta, jednog od četiri slična slučaja koji su objedinjeni u jedinstveni slučaj Brown protiv Obrazovnog odbora, nakon čega je Vrhovni sud donio presudu kojom je ukinuta rasna segregacija u javnim školama. Značajno je da je slučaj Belton bio jedini slučaj u kojem je sud savezne države donio odluku u korist tužioca, čime je presudio da je segregacija bila protivna Ustavu SAD.
Za razliku od mnogih američkih saveznih država, obrazovni sistem u Delawareu je centraliziran. Cijelim obrazovnim sistemom upravlja državna obrazovna inspekcija (Superintendent of Education), dok odbori lokalnih škola zadržavaju nazdor nad porezima i određenim odlukama o školskim planovima.
Warren G. Harding
Politička karijera
Nakon završetka rata, Harding se istakao kao jedan od najgorljivijih protivnika ratifikacije Versailleskog mirovnog ugovora, odnosno ulaska SAD u Ligu naroda. Zaslugom njegovih kolega taj je prijedlog propao u Senatu.
Zahvaljujući svojoj bezličnosti i nesklonošću "talasanju", Harding se na republikanskoj konvenciji 1920. nametnuo kao savršeni kompromis nakon bezuspješnih pokušaja suprotstavljenih frakcija da izaberu predsjedničkog kandidata. Međutim, republikanski čelnici su ubrzo zažalili zbog te odluke, kada ih je Harding obavijestio o kompromitirajućim pismima Carrie Fulton Phillips. Republikanski nacionalni odbor je taj problem riješio plativši Hardingovoj ljubavnici i njenoj rodbini luksuzno krstarenje po Aziji.
Delaware
Obrazovanje
Prema podacima iz 2011. godine, Ministarstvo obrazovanja Delawarea je dalo saglasnost za rad 25 čarter škola (škole koje se finansiraju iz javnih prihoda, ali imaju nezavisnost u odlučivanju) u Delawareu, između kojih i jedna institucija namijenjena isključivo za djevojčice. Svi učitelji i nastavnici u javnim školskim distriktima su članovi sindikata. Prema podacima iz januara 2012. godine, nijedna od čarter škola nije bila članica sindikata učitelja. Jedan od sindikata učitelja u Delawareu je DSEA (Udruženje obrazovnih radnika države Delaware), čija predsjednica od januara 2012. je Frederika Jenner.
Kultura
Do 2013. godine, Delaware je bila jedina američka savezna država koja nije imala nacionalne parkove, zaštićena prirodna područja ili značajne nacionalne spomenike na svom području. Međutim, predsjednik Barack Obama je 25. marta 2013. godine proglasio nacionalni spomenik Prva država u čast uloge savezne države Delaware u kolonijalnom periodu i činjenice da je prva koja je ratificirala Ustav SAD.
Čad
Broj stanovnika
Broj stanovnika se još uvijek brzo povećava. U pustinjskom dijelu živi stanovništvo koje govori arapski jezik (26%), u savanskom južnom dijelu crnački (poljoprivredni) narodi koji govore više od 100 jezika i glavne skupine su Sara, Bongo i Bagirmi u porječju Chavija i Logoneja (28%), Hansima, srodi narod uz kamerunsku granicu ( Masi, Kotohvi; 4%), narodi iz skupine Maba u gorju Ouaddai na istoku (9%) i Kunari na jezeru Čad (9%). Velike političke neusuglasice među dvama dijelovima potiču iz kulturnih, jezičnih i vjerskih razlika između pustinjskog dijela. Ondje žive muslimani koji govore arapski, manji hamitski narodi i Tubai u južnom dijelu sa crnačkim stanovništvom koji govore raznim sudanskum jezicima. Po vjeroispovijesti stanovnici su sunitski muslimani (54%), katolici (20%), protestanti (14%) i pripadnici tradicionalnih vjerovanja (7%).
Warren G. Harding
Politička karijera
Hardingu je daleko manji problem predstavljao demokratski kandidat, guverner Ohia James M. Cox. Demokrati su u izbore ušli podijeljeni između Wilsonovih pristaša koje su inzistirali na ratifikaciji Versaillesa i ulasku SAD u Ligu naroda, te konzervativaca koji su bili skloni tradicionalnom izolacionizmu. Republikanci su, u usporedbi, s njima izgledali ujedinjeni u otporu Ligi naroda koju su držali prijetnjom nacionalnom suverenitetu.
mini|desno|Hardingova inauguracija, 4. mart 1921.
Čad
Naseljenost
Sjeverni, istočni i središnji dijelovi naseljeni su vrlo rijetko, nomadskim stočarima. Na jugu i jugozapadu živi stalno naseljeno crnačko stanovništvo koje se uzdržava poljoprivredom i ribarenjem, gustoća iznosi 10-20 st/km2. Veći gradovi su (2001.) N'Djamena (602.000), Moundou(113.000), Sarh (86.000), Abeche (62.000), Kelo (36.000). Po ustavu, izglasanom na referendumu 31.03.1996., Čad je predsjednička republika. Pravo glasanja imaju svi čadski državljani stariji od osamnaest godina. Predsjednik republike bira se na općim izborima na pet godina; ista osoba može biti izabrana najviše dvaput. Narodna skupština (Assemblee nationale) ima 155 članova koje na četiri godine biraju na općim izborima.
Historijsko geografski razvoj
Na etnički, kulturno i privrednom prijelaznom području između arapske S. Afrike i crne Afrike već vijekovima postoje velike suprotnosti između sjevernog i južnog dijela današnjeg Čada. Od 9. do 19. vijeka oko jezera čad postojala je država Kanem-Bornu. Glavni izvor prihoda bila je transaharska trgovina. Državom je čitavo vrijeme vladala porodica Sef; ona je 1068 uvela islam. Osim te države i 16. vijeku nastale su i manje države Bagirmi i Ouaddai. Važan izvor prihoda za te tri države bila je trgovina robljem. Suprotnosti u današnjem Čadu potiču upravo iz sukoba trgovaca robljem sa sjevera i njihovih žrtava na jugu. Preusmjeravanjem trgovine na pomorske pravce snaga muslimanskih država u 19. vijeku je opala. U razdoblju od 1883. do 1900. zauzeo ih je muslimanski osvajač Rabih az-Zubajr; 1900. konačno ga je porazila francuska kolonijalna vojska. Područje današnjeg Čada postalo je 1900. god. Francuskim protektoratom, a 1910. dijelom Francuske Ekvatorijalne Afrike. 1920. postalo je francuskom kolonijom, a 1946. francuskim prekomorskim teritorijem u okviru Francuske unije. 1958. Čad je postao autonomnom republikom u sastavu Francuske zajednice. Godine 1960. stekao je potpunu nezavisnost. Prvim predsjednikom postao je N'Garta Tombalbua iz crnačkog naroda Sari.
Warren G. Harding
Politička karijera
Hardingu je u prilog išla i rekordno visoki budžet za kampanju, kao i korištenje holivudskih zvijezda za privlačenje birača. Demokrati su u očaju pokušali lansirati glasine o Hardingovom crnačkom ili indijanskom porijeklu, ne bi li oduzeli rasistički raspoložene birače. Međutim, sve to nije imalo nekog efekta. Hardingovo gelso "Povratak normali" je dobro sjelo biračima umornim od rata i petljanja federalne vlasti u svakodnevni život. Irski i njemački imigranti su se pak okrenuli republikancima, bijesni zbog Wilsonovog ulaska u rat na strani Britanskog Imperija.
Ejjub
Život i iskušenje
Ne zna se tačno porijeklo poslanika Ejjuba ali se pouzdano zna da je potomak Ibrahima. O tome se u Kur'anu kaže:
Čad
Dinamika stanovništva
Podaci iz 2000. god. Broj stanovnika: 8 707 000 Gustoća naseljenosti: 6,8 st/km2 Natalitet: 48,8 %0 Mortalitet: 15,7 %0 Prirodni priraštaj: 33,1%0 Mortalitet dojenčadi: 96,7%0 Prosječni godišnji porast stanovništva (1996-01): 3,4% Očekivano trajanje života: M 48,5 god., Ž 52,6 god. Udio stanovništva mlađeg od 15 god. : 47,7% Udio stanovništva starijeg od 60 god. : 4,5% Udio gradskog stanovništva (1999) : 23,4% Broj i udio aktivnog stanovništva (1997) : 3.433.000 (47,9%) Obrazovanost (stariji od 25 god.): bez obrazovanja 81,1%; OŠ 15,4%; SŠ 3,2%; VSŠ 0,3%. Udio nepismenog stanovništva: 44,4%
Warren G. Harding
Politička karijera
Rezultat svega bilo je 60 % glasova za Hardinga, odnosno jedna od najuvjerljivijih pobjeda u historiji američkih predsjedničkih izbora.
Ejjub
Život i iskušenje
Kada je odrastao, Ejjub se oženio Rahmom koja je bila iz Jakubova potomstva. Tokom vremena stekli su značajno bogastvo u području gdje su živjeli, u blizini današnjeg Damaska. Imao je i mnogo potomstva, sinova i kćeri. Allah ga je međutim stavio na iskušenje. Prvo je ostao bez skoro cijelog imetka da bi ubrzo poslije toga ostao i bez potomstva. Nakon nekog vremena, Ejjub se teško razbolio. Po tijelu su mu se pojavili gnojni prištevi usljed kojih se širio neugodan miris. Zbog takvog zadaha i stanja u kojem se našao, prijatelji su ga rijetko obilazili te je na kraju uz njega ostala samo njegova žena koja mu je napravila kolibu izvan naselja u kojoj su živjeli.
Warren G. Harding
Politička karijera
Harding je odlučio ostati vjeran svom predizbornom programu. Potpisivanjem mirovnih sporazuma s Njemačkom, Austrijom i Mađarskom, SAD su formalno završile prvi svjetski rat, a sklapanjem Vašingtonskog pomorskog sporazuma 1922. godine su uvedena ograničenja ratne mornarice u nastojanju da se spriječi izbijanje mogućeg rata s Japanom na Pacifiku. Harding je po prvi put kao stalnu instituciju federalne uprave osnovao Biro za veteranske poslove.
Ejjub
Život i iskušenje
Nakon dugog perioda iskušenja, Allah, je uslišao molbe i smilovao se Ejjubu Naredio mu je da odmah ustane i potrči po Zemlji. Kada je to učinio, Allah, je dao da poteče izvor. Po naređenju Allaha, Ejjub se oprao vodom sa izvora čime je s tijela nestalo sve što mu je zadavalo toliku nevolju. Zatim mu je naređeno da na drugom mjestu udari po zemlji usljed čega je potekao novi izvor. Ponovo je po naredbi, ovog puta se napio vode s izvora čime je nestalo sve od bolesti što je imao u stomaku. Time se upotpunilo njegovo zdravlje kako izvana tako i iznutra.
Warren G. Harding
Politička karijera
mini|lijevo|Harding (u sredini) sa vrhovnim sudijom [[William Howard Taft|Taftom (lijevo) i Robertom Lincolnom na posvećenju Lincolnovog memorijala, 30. maj 1922.]]
Čad
Kultura
Zbog velikog broja naroda i jezika, Čad ima bogato kulturno nasleđe. Čadska vlada aktivno je promovirala čadsku kulturu i nacionalne tradicije otvorivši Nacionalni muzej u Čadu i Čadski kulturni centar. Šest državnih praznika se poštuju tokom cijele godine, a pomični praznici uključuju kršćanski praznik Uskrsni ponedjeljak i muslimanske praznike Ramazanski bajram, Kurban-bajram i Rođendan Poslanika.
Warren G. Harding
Politička karijera
U oblasti ekonomije Harding je napustio intervencionizam svojih prethodnika i ponovno uveo laissez faire ekonomsku politiku. Tome je u prilog išao veliki poratni ekonomski bum američke ekonomije, čije su plodove uživali i pripadnici srednje klase.
Čad
Kultura
Čadska muzika uključuje brojne instrumente kao što su rod , vrsta lučne harfe;  kakaki , dugačak limeni rog; i  hu hu , gudački instrument koji koristi kalabaše kao zvučnike. Ostali instrumenti i njihove kombinacije više su povezani sa specifičnim etničkim grupama: Sara preferira zviždaljke, balafone, harfe i bubnjeve "kodjo"; i Kanembu kombinuju zvukove bubnjeva sa instrumentima koji nalikuju flauti. thumb|250px|| Čadski krojač prodaje tradicionalnu odjeću.
Warren G. Harding
Politička karijera
Sam Harding se relativno malo petljao u politiku odnosno rad federalne uprave, provodeći većinu vremena igrajući poker sa svojim prijateljima. To su zloupotrijebili mnogi od članova njegovog kabineta, zbog čega je Hardingova administracija došla na zao glas kao jedna od najkorumpiranijih u američkoj historiji. To je rezultiralo skandalom Teapot Dome. Iako lično nije imao nikakve koristi od skandala, Harding se uvijek vezuje uz njih.