cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Brezje pri Šentjerneju
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Brezje pri Šentjerneju su imale 48 stanovnika.
Napomena: ''Do 1953. iskazivano pod imenom Brezje.''
Petrina
mini|280px|Petrina, granični prijelaz Petrina–[[Brod na Kupi na slovensko–hrvatskoj granici]] Petrina je naseljeno mjesto u sastavu općine Kostel, regija Jugoistočna Slovenija, Slovenija.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Kočevje.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Petrina je imala 7 stanovnika.
9K32 Strela-2
9K32 “Strela-2” (NATO oznaka SA-7 Grail) sovjetski prijenosni sistem protivzračne odbrane. SA-7 je toplinski navođena raketa, te je njena efektivnost ovisila od sposobnosti da se navodi prema toplinskom izvoru mete, najčešće motoru. Jednostavni infracrveni sistem navođenja rakete se lahko može zavarati primjenom toplinskih mamaca te čak oblacima koji reflektiraju njene infracrvene zrake.
Razvoj
Odmah u post ratovskom vremenu, Sovjetska zračna odbrana je zagovarala tešku odbranu protiv nukelarnih bombardera. Zbog toga je razvijen veliki broj PVO sistema velikog dometa i radijusa djelovanja, ali u međuvremenu obraćalo se malo pažnje na terenske pokretne PVO sisteme koji bi branili jedinice od nisko letećih neprijateljskih letjelica.
Razvoj sistema započinje u Turopovu (kasnije Kolomna) OKB-u. U međuvremenu, podaci o američkom sistemu FIM-43 Redeye su dobavljeni, te je u nekim aspektima Strela-2 dosta slična Redeyeu međutim ne može se smatrati kopijom jer ima karakteristike koje je čine još naprednijom.
Godine 1972. pojavio se znatno poboljšani model Strela-2M (NATO-naziv: SA-7b). Raketni motor ostvarivao je veći potisak, te se postizala veća brzina i efikasni domet projektila. Uz to je poboljšana i elektronika tako da je IC sistem za navođenje prema cilju bio znatno precizniji. Ovaj model Strele je još uvijek zastupljen u mnogim vojskama svijeta iako zastario za zahtjeve rata krajem prvog desetljeća 21. stoljeća. Dalja modernizacija ovog projektila je  Strela-3 (NATO-naziv: SA-14 Gremlin) koja se pojavila 1978. godine. Ona ima nešto bolje borbene karakteristike ali osnovna tehnološka rješenja ostala bitno nepromijenjena. Dalji slični nasljednik ovog borbenog sistema je i SA-16.
Opis i postupak gađanja
Strijelac postavlja cijev s raketom na lanser, cilja i pritiska okidač do prvog stepena. Nakon 4-6 sekundi, aktivira se infracrveni sistem navođenja, odbacuje se poklopac s lansera, a na optici lansera se pali crveno svjetlo. Kada IC tragač zahvati cilj, pali se zeleno svijetlo i aktivira se zvučni alarm. Strijelac tada pritiskom okidača do kraja aktivira raketu i ona nastavlja let samostalno (po principu "ispali i zaboravi"). Raketa se lansira iz stojećeg ili klečećeg položaja.
Projektil iz lansera izbacuje startni motor koji ga za 0,05 sekundi rada ubrzava do 28 m/s (brzina na vrhu cijevi). Nakon napuštanja lansirne cijevi na prednjem dijelu rakete se otvaraju dva krila za upravljanje, a na zadnjem četiri nepokretna stabilizatora. Na 6 metara od vrha lansera aktivira se glavni motor, a nakon 45 metara leta aktivira se upaljač. Glavni motor radi 1,6 sekundi i na kraju njegovog rada raketa ima maksimalnu brzinu od 580 m/s (1,7 Maha). Ukoliko nakon 15 sekundi leta cilj ne bude pogođen upaljač se automatski aktivira te uništava raketu.
Korisnici
Sistem Strela-2 se nalazi ili se nalazio u naoružanju 61 vojske širom svijeta. Samo u zemljama bivšeg SSSR-a još uvijek je uskladišteno više od 50.000 projektila ovog tipa. Sistem je korišten u većini lokalnih sukoba od 1960. godine do danas. Samo u Vijetnamskom ratu preko sedamdeset američkih letjelica je oboreno ovom raketom. Ipak, raketni sistem Strela-2 je danas zastario i ne može se efikasno koristiti protiv savremenih borbenih aviona i helikoptera opremljenih IC mamcima i aktivnim IC ometačima. Međutim, zbog malih dimenzija i mase, jednostavnosti upotrebe i niske cijene, sistem Strela-2 je još uvijek veoma rasprostanjen i često se sreće u arsenalu raznih gerilskih i terorističkih grupa. thumb|Egipatski vojnici ispaljuju Strelu-2 s terenskih vozila. thumb|Rumunska CA-94.
Planina (Kostel)
Planina je naseljeno mjesto u sastavu općine Kostel, regija Jugoistočna Slovenija, Slovenija.
Kistanje
mini|280px|Kistanje, srpska pravoslavna crkva Kistanje su naseljeno mjesto i općina u Hrvatskoj, u Šibensko-kninskoj županiji.
Planina (Kostel)
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Kočevje.
Kistanje
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2021. godine, općina Kistanje je imala 2.650 stanovnika, od čega u samim Kistanjama 1.638.
Općina Kistanje
Napomena: ''Nastala iz starih općina Knin i Benkovac. U 1869. dio podataka sadržan je u gradu Skradinu, a iste godine dio podataka sadržan je u općini Lišane Ostrovičke (Zadarska županija).''
Kistanje (naseljeno mjesto)
Napomena: ''U 1981. povećano pripajanjem naselja Kistanje Selo. Za to bivše naselje sadrži podatke do 1971.''
Nottinghamshire
Nottinghamshire je tradicionalna grofovija u engleskoj oblasti Istočni Midlands (engleski: East Midlands). Graniči sa grofovijama: South Yorkshire, Lincolnshire, Leicestershire i Derbyshire. Historijska prijestolnica oblasti je grad Nottingham, ali je vijeće Nottinghamshirea danas smješteno u West Bridgfordu na suprotnoj obali rijeke Trent. U grofoviji živi više od milion ljudi. Preko polovine njih živi u širem području grada Nottingham.
Kistanje
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Kistanje je imalo 2.021 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Nottinghamshire
Vijeće Nottinghamshire okuplja sedam lokalnih upravnih jedinica: Ashfield, Bassetlaw, Broxtowe, Gedling, Mansfield, Newark i Sherwood i Rushcliffe. Grad Nottingham je bio administrativni dio grofovije Nottinghamshire između 1974 i 1988, ali danas je autinoman, te se pominje kao historijski deo Nottinghamshirea.
Igrači na Copa Américi 2015.
Copa América 2015. je bilo 44. nogometno prvenstvo Južne Amerike koje je održano između 11. juna i 4. jula 2015. u Čileu. Na prvenstvu je učestvovalo 12 reprezentacija: Čile, Meksiko, Bolivija, Ekvador, Urugvaj, Argentina, Paragvaj, Jamajka, Brazil, Venecuela, Peru i Kolumbija. Starost nogometaša na spisku je navedena za 11. juni 2015. Maksimalan broj prijavljenih nogometaša jedne reprezentacije za turnir je bio 23.
Čile
Selektor: Jorge Sampaoli
Meksiko
Selektor: Miguel Herrera
Ekvador
Selektor: Gustavo Quinteros
Bolivija
Selektor: Mauricio Soria
Argentina
Selektor: Gerardo Martino
Urugvaj
Selektor: Óscar Tabárez
Paragvaj
Selektor: Ramón Díaz
Jamajka
Selektor: Winfried Schäfer
Brazil
Selektor: Dunga
Peru
Selektor: Ricardo Gareca
Venecuela
Selektor: Noel Sanvicente
Mracelj
Mracelj je naseljeno mjesto u sastavu općine Vojnić, Karlovačka županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazio se u sastavu stare općine Vojnić.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Mracelj je imao 116 stanovnika.
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Mracelj je imalo 174 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Brijest (Osijek)
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazio se u sastavu stare općine Osijek.
Stanovništvo
Napomena: ''Samostalno naselje od 1991. Nastalo izdvajanjem dijela područja naselja Osijek. Do 1961. podaci su sadržani u naselju Osijek.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Brijest je imalo 1.029 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Popis 1910.
Za sastav stanovništva na popisu 1910. godine, pogledati pod: Osijek.
Pristupanje Albanije Evropskoj uniji
mini|276x276px|Mapa [[Albanija|Albanije i Evropske unije]] Ulazak Albanije u Evropsku uniju proces je pristupanja Albanije Evropskoj uniji. Od 2014. godine zemlja je i službeni kandidat za pristupanje.
Historija procesa
Albanija je podnijela zahtjev za članstvo u Evropskoj uniji 28. aprila 2009. Vijeće Evropske unije 6. novembra 2009. poslalo je Evropskoj komisiji relevantnu dokumentaciju pozivajući da predloži mišljenje o njoj. 16. decembra iste godine Evropska komisija poslala je upitnik Vladi Albanije, a odgovori su dostavljeni 14. aprila 2010. Dana 8. novembra 2010. godine Vijeće je odobrilo ukidanje viznog režima u Šengenskom prostoru za albanske državljane a odluka se primjenjuje počevši od 15. decembra. 10. oktobra 2012. Evropska komisija preporučila je Albaniji da dobije status kandidata čim provede neke temeljne reforme.
U martu 2015, tokom petog sastanka dijaloga na visokom nivou, povjerenik za proširenje Johannes Hahn naglasio je albanskim vlastima da prije pregovora mogu započeti određivanje datuma za pristupanje. Vlada mora ponovo otvoriti dijalog zajedno sa opozicijom o provedbi značajnih reformi u svih pet prethodno identificiranih kritičnih područja, a to su javna uprava, pravna organizacija i državna služba (vladavina zakona), korupcija, organizirani kriminal, temeljna prava. Ovaj službeni stav u cijelosti je predstavio Evropski parlament u aprilu 2015. putem rezolucije kao komentara na predstavljanje izvještaja Komisije o napretku Albanije u 2014. godini od strane Komisije.
Osnovni korak ka otvaranju pristupnih pregovora bilo je jednoglasno odobravanje Skupštine ustavne reforme pravosudnog sistema održanog 21.juna 2016, koju su politički čelnici Evropske unije smatrali neophodnom za borbu protiv korupcije koja je zastupljena u zemlji.
U aprilu 2018. godine, visoki predstavnik Evropske unije i povjerenik za proširenje objavljuju svoje pozitivno mišljenje o otvaranju pregovora o pristupanju, s obzirom na ostvareni napredak. U junu iste godine čelnici 28 zemalja članica odobrili su sporazum o početku pregovora o pristupanju od juna 2019.
29. maja 2019. godine, visoki predstavnik i povjerenik za proširenje ponovili su svoje pozitivno mišljenje prilikom otvaranja pregovora o pristupanju, s obzirom na ostvareni napredak, posebno u pogledu korjenite reforme pravosudnog sistema. Međutim, iako su i Sjeverna Makedonija i Albanija ispunile svoja obećanja, Evropsko vijeće nije uputilo zeleno svjetlo za pregovore o pristupanju. Sjeverna Makedonija je u povoljnijem položaju u odnosu na Albaniju. Obećana potvrda pregovora o pristupanju trebala se desiti tokom oktobra 2019. iako 18. oktobra čelnici zemalja članica Evropske unije nisu se suglasili oko prijedloga da se otpočnu pristupni pregovori sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom i nakon duge i burne rasprave održane protekle noći nisu usvojili nikakve zaključke o proširenju.Evropska komisija potvrdila je da su Sjeverna Makedonija i Albanija ispunile uslove za otvaranje pristupnih pregovora o članstvu u EU. To je pozitivan znak uoči konačne odluke Vijeća za opće poslove koje će zasjedati 24. marta 2020. Sredinom jula 2022. održana je prva Međuvladina konferencija o pristupnim pregovorima između EU i Albanije. To je označilo službeni početak pristupnih pregovora. Osim toga, Europska komisija započela je proces screeninga.
Mala Maslenjača
Mala Maslenjača je bivše naseljeno mjesto u sastavu općine Đulovac, Bjelovarsko-bilogorska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazila se u sastavu stare općine Daruvar. Na popisu stanovništva 2001. godine, naselje je ukinuto i sjedinjeno sa bivšim naseljem Velika Maslenjača u novo naselje Maslenjača.
Stanovništvo
Napomena: ''Iskazuje se od 1880. do 1921. kao dio naselja, a od 1931. do 1991. kao naselje. U 1880. podaci su sadržani u naselju Gornja Vrijeska. U 2001. naselje se spojilo s naseljem Velika Maslenjača u novo naselje Maslenjača. Vidi napomenu pod Maslenjača.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Mala Maslenjača je imalo 74 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Male Srakane (Mali Lošinj)
Male Srakane su naseljeno mjesto u sastavu grada Malog Lošinja, na ostrvu Male Srakane, Primorsko-goranska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazile su se u sastavu stare općine Cres-Lošinj.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Male Srakane su imale 2 stanovnika.
Napomena: ''U 1857., 1869. i 1921 podaci su sadržani u naselju Ćunski, a 1931. u naselju Vele Srakane.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Male Srakane je imalo 1 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Poden
Poden je naseljeno mjesto u sastavu općine Kostel, regija Jugoistočna Slovenija, Slovenija.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Kočevje.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Poden je imao 7 stanovnika.
Brezova Reber pri Dvoru
Brezova Reber pri Dvoru je naseljeno mjesto u sastavu općine Žužemberk, regija Jugoistočna Slovenija, Slovenija.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Novo Mesto.
Stanovništvo
Napomena: ''Do 1955. iskazivano pod imenom Brezova Reber.''
Großglockner
Großglockner je planina u Austriji. Sa 3.798 metara nadmorske visine najviša je austrijska planina i najviši vrha Alpa istočno od Brennerskog prijevoja. Großglockner je dio veće Glockner grupe planinskog masiva Visoke Ture a nalazi se uz glavni greben Centralnoistočnih Alpa i Glavnog lanca Alpa. Pasterze, najduži austrijski lednik, nalazi se na istočnoj padini Großglocknera.
Karakteristični vrh u obliku piramide sastoji se od dva vrha, Großglockner i Kleinglocknera (3.770 m), s prefiksima koji na njemačkom znače: groß - veliki i klein - mali a koji su razdvojeni sedlom Glocknerscharte.
Etimologija
Naziv Glocknerer prvi je put dokumentiran na karti koju je dizajnirao bečki kartograf Wolfgang Laziusiz 1561. godine. Označavanje ovog vrha Glogger spominje se 1583. u opisu okruga Tirolski Kals, a zatim se taj termin odnosi na cijeli greben južno od alpskog glavnog lanca. 1760-ih godina Atlas Tyrolensis  navodi naziv Glockner Berg, gdje se prefiks Groß što na bosanskom znači veliki se ne spominje prije prve ekspedicije iz 1799. godine.
Prema naučniku lar Belsazaru Hacquetu (1735.-1815.), Glockner je moguće nastao iz njemačkog jezika: Glocke (zvono), pozivajući se na karakteristični oblik planine. To može biti i germanizirana verzija slavenske riječi Klek (planina), koja se održava u slovenskom nazivu Veliki Klek.
Položaj
Großglockner se nalazi na granici između austrijskih pokrajina Koruške i Tirola. Dio je grebena Glocknerkamm u grupi Glockner koji se odvaja od glavnog lanca Alpa. Eiskögele, orijentiran u jugoistočnom smjeru, tvori granicu između istočnotirolske općine Kals am Großglockner, oko 8 km na jugozapadu na nadmorskoj visini od 1.324 m i općine Heiligenblut u Koruškoj, oko 12 km sjeveroistočno. Ova granica je i vododjelnica između doline Kals i njegovih dolina Teischnitz i Ködnitz na tirolskoj strani i doline Möll s lednikom Pasterze na koruškoj strani. Područje oko planine je od 1986. godine dio posebnog zaštićenog područja Grossglockner-Pasterze unutar Nacionalnog parka Visoke Ture.
Uspon
Inspirisan knjigom Hacqueta i prvim usponom na Mont Blanc 1786. godine, knez-biskup Franz Xaver iz Salma zajedno sa svojim generalnim vikarom Sigismundom Ernstom Hohenwartom i barunom Franzom Xaverom von Wulfenom je pokrenuo pripremu za ekspediciju na Grossglockner. Angažirali su dva lokalna muškarca iz Heiligenbluta kao planinske vodiče kako bi obavili prva istraživanja uspona kroz dolinu Leitertal, koja je padina Grossglocknera s najmanje leda. Ta dva muškarca, u zapisima nazvana "Glockneri", učinili su više nego što su od njih i tražili i vjerovatno stigli na vrh u Kleinglockneru 23. jula 1799. godine.
Mjesec dana kasnije započela je biskupska ekspedicija. Sagrađena je planinarska koliba i put u dolini Leitertal pripremljen je tako da je biskup mogao koristiti konja pri dijelu uspona. U ekspediciji je bilo još 30 ljudi, među kojima Salm, Hohenwart i Wulfen. Nije ih poslužilo dobro vrijeme i prvi pokušaj uspona je propao. 25. augusta 1799. Hohenwart i najmanje četvoro ljudi, uključujući i dvojicu Glocknera, ponovo su dostigli vrh Kleinglockner, gdje su postavili jedan od prvih krstova na vrhu što je bio jedan od glavnih ciljeva crkvene ekspedicije. U izvještajima Hohenwarta ne navodi se jasno da li su dosegli sam vrh ali općenito o ekspediciji se obavještava biskup Salma. Nezadovoljan time, biskup je sljedeće godine pripremio još veću ekspediciju.
28. jula 1800. godine 62 osobe, među kojima i pedagog Franz Michael Vierthaler i botaničar David Heinrich Hoppe, ponovo su krenuli u ekpediciju preko doline Leitertal. Četiri lokalna vodiča i stolara (Glockneri i dvojica drugih koji nisu poznati) napravili su trag u snijegu, postavili fiksirana užad na nekim strmijim dijelovima Glocknerleitla i čak sagradili drugo sklonište, pod nazivom Hohenwarte Hut. Angard je stigao na vrh Kleinglockner, međutim, prema zapisima o ekspedicijama svećenika Franza Josepha Horascha, samo su četvorica vodiča i Mathias Hautzendorfer, lokalni svećenik župe Rangersdorf, uspjeli preći Obere Glocknerscharte i uspeti se na vrhe Grossglockner.
Dvojica Glokera obično se identificiraju kao braća Joseph (Sepp) i Martin Klotz, međutim, ovo prezime nije navedeno u župnom registru Heiligenblut. Lokalni seljak po imenu Sepp Hoysen dokumentiran je kao član druge Grossglocknerove ekspedicije iz 1802. godine, a geodet Ulrich Schiegg spomenuo je jednog Martina Reichera kao vodiča Glocknera. Seljaci i nekoliko drugih članova ekspedicije, među kojima je Schiegg i njegov mladi pripravnik Valentin Stanič (koji su se prvi put popeli na planinu Watzmann nekoliko sedmica kasnije) sljedeći dan su ponovo izveli uspon i konačno postavili vršni krst i barometar na vrh Grossglockner.
Stopanska rijeka
Stopanski – označavan i kao Stopanski potok i  Stopanska rijeka – je desna pritoka Vrbanje u Općini Kotor-Varoš, Bosna i Hercegovina. Izvire sjeveroistočno od sela Stopan, iz potočića Subanj (1100 m) i vrela Pecana, na nadmorskoj visini od 1000 m, između uzvisina Pirevište (sjeverozapad, 1042 m) i Lepenica (jugoistok, 1016 m). U gornjem toku nosi ime Burča, po istoimenom selu na sjeveru, a kroz koje protiče Buračka rijeka. Geografski i narodni naziv Stopanska rijeka nosi od tjesnaca ispod jednog od vrhova Lepenice (807 m). Kao Burča teče u pravcu sjeveroistok – jugozapad, a kao Stopanska rijeka skreće na sjeverozapad sve do ispod Stopana, gdje pravi luk prema jugozapadu i ulijeva se u Vrbanju na njenoj velikoj krvini kod sela Todorovići, na nadmorskoj visini od 460 m.
Još do 1960-ih godina na Stopanskoj rijeci i njenim potocima pritokama radilo je 12 vodenica.
Nogometne utakmice Argentina – Jugoslavija
Nogometne reprezentacije Argentine i Jugoslavije odigrale su međusobno šest utakmica gdje su obje reprezentacije ostvarile po dvije pobjede. Također, dvije međusobne utakmice završile su neriješenim rezultatom. Jedna od najznačajnijih utakmica između Argentine i Jugoslavije odigrala se na Svjetskom prvenstvu 1990. koja je završila bez postignutih golova. Nakon boljeg izvođenja jedanaesteraca Argentina je bila uspješnija rezultatom 3–2 te se plasirala u polufinale Svjetskog prvenstva. Ostale međusobne utakmice između Argentine i Jugoslavije bile su prijateljske.
Opći izbori u Bosni i Hercegovini 2002.
Opći izbori u Bosni i Hercegovini 2002. održani su 5. oktobra 2002. godine. Na izborima su birani članovi Predsjedništva Bosne i Hercegovine, predstavnici za Parlament Bosne i Hercegovine, Parlament Federacije Bosne i Hercegovine, Predsjednik Republike Srpske, predstavnici za Narodnu skupštinu Republike Srpske i predstavnici za Skupštine kantona u Federaciji Bosne i Hercegovine. Ovo su bili četvrti opći izbori u historiji Bosne i Hercegovine.
Predsjedništvo
Na izborima za članove Predsjedništva Bosne i Hercegovine, birana su tri člana, po jedan iz svakog konstituivnog naroda Bosne i Hercegovine. Bosna i Hercegovina je bila izborno podijeljena u dvije osnovne izborne jedinice: Federaciju BiH i Republiku Srpsku. U Federaciji BiH birao se član Predsjedništva iz reda bošnjačkog i hrvatskog naroda, u 86 izbornih jedinica, koje su predstavljale osnovne izborne jedinice, dok se u Republici Srpskoj, birao član Predsjedništva iz reda srpskog naroda u ukupno 63 izborne jedinice. Birači sa područja Federacije BiH, mogli su glasati ili za bošnjačkog ili za hrvatskog člana. Mandat članova je četiri godine.
Nerezine
mini|260px|Nerezine, obala Nerezine su naseljeno mjesto u sastavu grada Malog Lošinja, na ostrvu Lošinju, Primorsko-goranska županija, Republika Hrvatska.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Nerezine su imale 353 stanovnika.
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Nerezine je imalo 397 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Maslenjača
Maslenjača je naseljeno mjesto u sastavu općine Đulovac, Bjelovarsko-bilogorska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazila se u sastavu stare općine Daruvar. Kao samostalno naseljeno mjesto, Maslenjača postoji od popisa 2001. godine. Nastalo je spajanjem bivših naselja Mala Maslenjača i Velika Maslenjača.
Stanovništvo
Napomena: ''Naselje nastalo 2001. spajanjem naselja Mala Maslenjača i Velika Maslenjača. Od 1890. do 1991. sadrži podatke za bivše naselje Mala Maslenjača, a 1857. i od 1880. do 1991. za bivše naselje Velika Maslenjača. U 1869. podaci za bivše naselje Velika Maslenjača sadržani su u naselju Mali Bastaji. U 1880. podaci za bivše naselje Mala Maslenjača sadržani su u naselju Gornja Vrijeska.''
Popis 1910.
Za jezički i vjerski sastav stanovništva na popisu 1910. godine, pogledati pod bivšim naseljima: Mala Maslenjača i Velika Maslenjača.
UC Sampdoria
Unione Calcio Sampdoria, je profesionalni italijanski nogometni klub koji se takmiči u Serie A, najvišem rangu italijanskog nogometa.
Historija
Klub je nastao 1946. godine spajanjem dva sportska kluba čiji korijeni se mogu pratiti do 1890-tih, Sampierdarenese i Andrea Doria. Ime ekipe i dres odražavaju ovo, prvo kombinaciju bivših imena, drugo sadrži boje bivših ekipa (plavo-bijela i crveno-crna) u jednom dizajnu. Boje ekipe su plava i bijela, crvena i crna, otuda i nadimak blucerchiati ("blue-circled"). Sampdoria igra na stadionu Luigi Ferraris, kapaciteta 36.536, koji dijeli sa drugim klubom i Genove, Genoa CFC. Derbi između ove dvije ekipe je poznat kao derbi della Lanterna.
Sampdoria je osvojila scudetto samo jednom u svojoj historiji i to u sezoni 1990/91. Klub je također osvojio i Kup Italije četiri puta (1985, 1988, 1989 i 1994) i jedan Superkup Italije. Njihov najveći evropski uspjeh je došao kada su osvojili UEFA Kup pobjednika kupova u sezoni 1990. Također si igrali finale Evropskog kupa u sezoni 1991/92., izgubivši 1–0 nakon produžetaka od španske Barcelone.
Igrači
''Posljednja izmjena: 18. august 2018.''
20. meridijan (istok)
20. istočni meridijan jest meridijan koji je 20 stepeni istočno od nultog. Presijeca Arktički okean, Evropu, Afriku, Atlantski okean, Južni okean i Antarktik. Tvori ortodromu sa 160. zapadnim meridijanom.
Kao i kod svih meridijana, dužina mu je polovina obima Zemlje, tj. 20.003,932 km.
Od pola do pola
Počevši od Sjevernog pola i idući pravo prema Južnom, ovaj meridijan prolazi kroz sljedeće lokacije ili vrlo blizu njih: ! scope="col" width="125" | Koordinate ! scope="col" | Država, teritorija ili more ! scope="col" | Napomene ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Arktički okean ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Barentsovo more ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Atlantski okean ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Baltičko more ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Baltičko more ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Sredozemno more ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Sredozemno more ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Sredozemno more ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | granica između Namibije i  Bocvane ! scope="row" | granica između Namibije i  Južnoafričke Republike (Sjeverni Cape) ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | granica između Atlantskog i Indijskog okeana ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Južni okean ! scope="row" | Antarktik
Podlesje
Podlesje je naseljeno mjesto u sastavu općine Kočevje, regija Jugoistočna Slovenija, Slovenija.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazilo se u sastavu stare općine Kočevje.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Podlesje je imalo 3 stanovnika.
Napomena: ''U 1955. nastalo spajanjem naselja Lapinje, Spodnji Pokštanj, Verdreng i Zgornji Pokštanj koja su ukinuta.''
Gornji Orašac
Gornji Orašac je naseljeno mjesto u općini Dobretići, Bosna i Hercegovina.
Historija
Naselje Gornji Orašac se do rata u Bosni i Hercegovini (1992-1995) u cjelini nalazilo u sastavu općine Skender-Vakuf.
Biatlon na Zimskim olimpijskim igrama 1984 – štafeta (muškarci)
Napomene
<references group="lower-alpha"/>
Sekvenca prepoznavanja
Faktor transkripcije SP1 naprimjer, veže sekvencu 5 '-(G/T)GGGCGG(G/A(G/A)C/T)-3', gdje (G/T) ukazuje na to da će se domena vezati na guanin ili timin na toj poziciji.
Restrikcijski enzim PstI prepoznaje, veže i cijepa sekvencu 5'-CTGCAG-3 '.
Velika Maslenjača
Velika Maslenjača je bivše naseljeno mjesto u sastavu općine Đulovac, Bjelovarsko-bilogorska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazila se u sastavu stare općine Daruvar. Na popisu stanovništva 2001. godine, naselje je ukinuto i sjedinjeno sa bivšim naseljem Mala Maslenjača u novo naselje Maslenjača.
Stanovništvo
Napomena: ''Do 1880. iskazivano pod imenom Maslenjača, a od 1890. pod imenom Velika Maslenjača. U 1869. podaci su sadržani u naselju Mali Bastaji. Do 1921. iskazivano kao dio naselja, a od 1931. do 1991. kao naselje. U 2001. naselje se spojilo s naseljem Mala Maslenjača u novo naselje Maslenjača. Vidi napomene pod Mali Bastaji i Maslenjača.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Velika Maslenjača je imalo 129 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Brezovica (Šmarješke Toplice)
Brezovica je naseljeno mjesto u sastavu općine Šmarješke Toplice, regija Jugoistočna Slovenija, Slovenija.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Novo Mesto.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Brezovica je imala 216 stanovnika.
Napomena: ''U 1952. povećano za naselje Kamen Vrh koje je ukinuto. U 1985. smanjeno za dio naselja koji je priključen naselju Šmarješke Toplice.''
Pivka (čvor)
Slovenija
Postojna
mini|280px|Postojna, rimokatolička crkva "Sv. Štefan" Postojna je naseljeno mjesto i općina, te službeni grad u Sloveniji i sjedište Primorsko-notranjske regije.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Postojna.
Općina Postojna
Napomena: Nastala iz stare općine Postojna.
Postojna (naseljeno mjesto)
Napomena: ''U 1994. povećano za naselje Zalog koje je ukinuto, te za dio naselja Planina. U 2008. izvršena je manja razmjena teritorija između naselja Postojna i Stara vas.''
Mali Cvjetnić
Mali Cvjetnić je naseljeno mjesto u gradu Bihaću, Bosna i Hercegovina.
Geografija
Mali Cvjetnić je južno od Velikog Cvjetnića a dijeli ih samo potok Ćelije. Prema zapadu granica sela je korito rijeke Krke i Kordino brdo, prema jugu planina Vučijak, a na istok selo se uspinje i na visoravan Hrnjadi. Selo je relativno ravno, kuće su razbacane, sa obradivim njivama oko kuća, mada ima i pojedinačnih kamenjara. Iako je okruženo vodama u samom selu nema izvora.
Historija
Postoji Gradina više Potoka i Crkvina u Kršu i mnoštvo gromila koje govore o naseljenosti u ranijem dobu. Zadnji kilometar svog toka potok Ćelije je duboko usječen u stjenovitu podlogu i u tom dijelu pravi klisuru. U stranama te klisure sa obe strane mnoštvo je prirodnih pećina, na visini od 20 – 30 m. Ulazi pećina zazidani su zidom od krečnog materijala u visini od 1 metra, tako da ostaje još otvora iznad tog zida. Predpostavka je da su to bile isposničke ćelije. Na takav zaključak navodi činjenica da je u neposrednoj blizini manastir Rmanj u Martin Brodu u kojem je, sa malim prekidima uvijek bilo kaluđera.
Kričići-Jejići
Kričići-Jejići su naseljeno mjesto u općini Dobretići, Bosna i Hercegovina.
Historija
Naselje Krčići-Jejići se do rata u Bosni i Hercegovini (1992-1995) u cjelini nalazilo u sastavu općine Skender-Vakuf.
Brezovica pri Stopičah
Brezovica pri Stopičah je naseljeno mjesto u sastavu gradske općine Novo Mesto, regija Jugoistočna Slovenija, Slovenija.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Novo Mesto.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Brezovica pri Stopičah je imala 29 stanovnika.
Napomena: ''Do 1953. iskazivano pod imenom Brezovica.''
IC 4125
IC 4125 (također poznat kao PGC 3090108) je eliptična galaksija koja je udaljena oko 897 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Berenikina kosa. Najveći prečnik je 0,50 (130 hiljada sg) a najmanji 0,4 uglovnih minuta (104 hiljade sg). Prvo otkriće je napravio Charles Joseph Etienne Wolf 27. januara 1904. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Podpreska
Podpreska je naseljeno mjesto u sastavu općine Loški Potok, regija Jugoistočna Slovenija, Slovenija.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Podpreska je imala 118 stanovnika.
Luksemburški franak
Luksemburški franak je bio zvanična valuta Luksemburga od 1854-1940 te 1945-1999. Korišten je kao valuta i na području Belgije. Međunarodna skraćenica po ISO 4217 kodu je bila LUF, lokalna fr. ili F. Novac je izdavala Centralna banka Luksemburga. Izdavane su novčanice u apoenima od 100, 1000 i 5000 franaka. Manje jedinica je bila centima, 1 franak je odgovarao 100 centima. Kovanice su izdavane u apoenima od 25 centima, 1, 5, 20 i 50 franaka. 1 januara 1999 euro je zamijenio luksemburški franak po tečaju 1:40,3399.
Podstene (Kočevje)
Podstene su naseljeno mjesto u sastavu općine Kočevje, regija Jugoistočna Slovenija, Slovenija.
Mračaj Krstinjski
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazio se u sastavu stare općine Vojnić.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Mračaj Krstinjski je imao 7 stanovnika.
Podstene (Kočevje)
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Podstene nisu imale stanovnika.
Mračaj Krstinjski
Stanovništvo
Napomena: ''Do 1900. iskazivano pod imenom Mračaj.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Mračaj Krstinjski je imalo 30 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Petrova Poljana
Petrova Poljana je naseljeno mjesto u sastavu općine Vojnić, Karlovačka županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazila se u sastavu stare općine Vojnić.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Petrova Poljana je imala 17 stanovnika.
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Petrova Poljana je imalo 46 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Biovičino Selo
mini|280px|Biovičino Selo, srpska pravoslavna crkva Sv. apostola Petra i Pavla Biovičino Selo je naseljeno mjesto u sastavu općine Kistanje, Šibensko-kninska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazilo se u sastavu stare općine Knin.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2021. godine, Biovičino Selo je imalo 133 stanovnika.
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Biovičino Selo je imalo 948 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Podsedlo
Podsedlo je naseljeno mjesto u sastavu općine Vojnić, Karlovačka županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazilo se u sastavu stare općine Vojnić.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Podsedlo je imalo 76 stanovnika.
Napomena: ''Do 1900. iskazivano pod imenom Pod Sedlom.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Podsedlo je imalo 149 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Potočani (Đulovac)
Potočani su naseljeno mjesto u sastavu općine Đulovac, Bjelovarsko-bilogorska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazili su se u sastavu stare općine Daruvar.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Potočani su imali 70 stanovnika.
Napomena: ''U 1869. sadrži podatke za naselje Katinac.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Potočani je imalo 130 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
IC 4126
IC 4126 je zvijezda i nalazi se u sazviježđu Berenikina kosa. Prvo otkriće je napravio Charles Joseph Etienne Wolf 27. januara 1904. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Nova Krivaja
Nova Krivaja je naseljeno mjesto u sastavu općine Đulovac, Bjelovarsko-bilogorska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazila se u sastavu stare općine Daruvar.
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Nova Krivaja je imalo 151 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Budganja vas
mini|280px|Budganja vas, vinogradi i rimokatolička crkva "Sv. Ožbolt" Budganja vas je naseljeno mjesto u sastavu općine Žužemberk, regija Jugoistočna Slovenija, Slovenija.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Novo Mesto.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Budganja vas je imala 100 stanovnika.
Briješće (Osijek)
Briješće je naseljeno mjesto u sastavu grada Osijeka, Osječko-baranjska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazilo se u sastavu stare općine Osijek.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Briješće je imalo 1.318 stanovnika.
Podplanina
mini|280px|Podplanina, most na rijeci Čabranki, pograničnoj između [[Slovenija|Slovenije i Hrvatske]] Podplanina je naseljeno mjesto u sastavu općine Loški Potok, regija Jugoistočna Slovenija, Slovenija.
Briješće (Osijek)
Stanovništvo
Napomena: ''Do 1991. iskazuje se pod imenom Brešće. Iskazuje se od 1890. kao dio naselja, a od 1931. kao naselje. U 1869. dio podataka sadržan je u naselju Čepin (općina Čepin). Podaci za 1880. odnose se na pripadajuće dijelove naselja. U 1991. smanjeno za dio područja naselja koji je pripojen naselju Osijek. Do 1961. sadrži dio podataka za naselje Osijek.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Briješće je imalo 953 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Podplanina
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Kočevje.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Podplanina je imala 31 stanovnika.
Prisjeka
Prisjeka je naseljeno mjesto u sastavu općine Vojnić, Karlovačka županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazila se u sastavu stare općine Vojnić.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Prisjeka je imala 24 stanovnika.
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Prisjeka je imalo 90 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Malo Očijevo
Geografija
Iako se administrativno nalazi u opštini Bihać, Malo Očijevo je prirodno i geografski više vezano za Drvar. Selo ima prirodne granice. Nalazi se na tavanastoj visoravni iznad duboko ukopane doline Unca koja je sa južne strane, a nešto malo i iznad doline Une koja je na zapadu. Prema sjeveru je kosa Grabovača, kao dio Osječenice, a na istoku su takođe niži obronci Osječenice. U selu nema tekuće vode, pa iako su rijeke tu pored sela, mještani se muče sa nedostatkom vode. Selo je razbijenog tipa u kome se razabiru četiri grupe kuća: Draga Dukića, Pod Ivovcem, Osoje i Rosulje.
Historija
U srednjem vijeku područje Očijeva bilo je u sastavu hrvatske župe Pset koju je držalo pleme Kolunić. To se vidi iz dokumenata kninskog kaptola 28. oktobra 1420. Isto tako, kad je nakon svoga izbora kralj Matija Korvina, 3. januara 1459. boravio u Segedinu, podijelio je i potvrdio (nove nostre donationis titulo) Andriji, sinu Stjepana Mišljenovića iz Kolunića, a po njemu i braći njegovoj Miketi, Blažu i Tomi iznova ne samo Očijevo, nego i posjedovne čestice njihove u posjedovanjima Kolunić i Hranolupi, koja se sva prostiru u kraljevini Hrvatskoj i županiji Psetu.
Klisa (Osijek)
mini|280px|Klisa, [[Aerodrom Osijek|Osječki aerodrom]] Klisa je naseljeno mjesto u sastavu grada Osijeka, Osječko-baranjska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazila se u sastavu stare općine Vukovar.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Klisa je imala 324 stanovnika.
Napomena: ''Do 1931. iskazivano kao dio naselja, a od 1948. kao naselje. U 1991. povećano pripajanjem dijela područja naselja Bobota (općina Trpinja, Vukovarsko-srijemska županija) i dijela područja naselja Bijelo Brdo (općina Erdut). Do 1981. dio podataka sadržan je u naselju Bijelo Brdo (općina Erdut), a dio u naselju Bobota (općina Trpinja, Vukovarsko-srijemska županija).''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Klisa je imalo 419 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Prisjeka (čvor)
Ijekavski: Prisjeka, Ekavski: Priseka, Ikavski: Prisika
Bosna i Hercegovina:
Smislenost (genetika)
thumb|300px|Smisleni i antismisleni ljudski [[oligonukleotidi]] Smislenost – u molekulskoj biologiji i genetici, odnosi se  na molekule nukleinskih kiselina, posebno lanaca DNK ili RNK i  prirodu uloga lanaca i njihove komplementarnosti u određivanju sekvenci aminokiselina. Ovisno o kontekstu, smislenost može imati nešto različita značenja. Naprimjer, DNK je pozitivno smislena ako se RNK verzija iste sekvence prepiše ili prevede u protein, negativna ako nije.
Smislena DNK
Zbog komplementarne prirode uparivanja dušičnih baza između polimera nukleinske kiseline, dvolančana molekula DNK sastoji se od dvije niti sa sekvencama koje su međusobno reverzni komplementi. Da bi se pomoglo u specifičnoj identifikujj svakog lanca, ta dva lanca obično se razlikuju kao "smisleni" i "antismisleni" lanac. Pojedinačni lanac DNK naziva se pozitivno smislenim (takođe pozitivnim (+) ili jednostavno smislenim) ako njegova sekvenca nukleotida direktno odgovara sekvenci transkribirane  RNK,  koja je prevedena ili se može prevesti u sekvencu aminokiselina  (pod uslovom da se  bilo koja timinska  baza u DNK sekvenci zamijeni uracilnim  bazama u sekvenci RNK). Drugi lanac dvolančane molekule DNK naziva se negativno smislenim (također i negativnim (–) ili antismislenim ili antisens), i obrnuto se dopunjuje s pozitivnosmislenim lancem i transkriptom  RNK. Zapravo se antisens-lanac koristi kao predložak od kojeg RNK polimeraza konstruira transkript RNK, ali komplementarnim uparivanjem baza, pomoću kojeg dolazi do polimerizacije nukleinske kiseline, što znači da će sekvenca RNK-transkripta izgledati identično smislenom lancu, osim što se u RNK, umjesto timina, nalazi uracil. Ponekad se, umjesto smisleni i antismisleni, upotrebljavaju termini kodirajući lanac i šablonski predložak ili matrica/kalup, a u kontekstu dvolančane molekule DNK upotreba ovih termina je u suštini jednaka. Međutim, kodirajući/smislenii lanac ne mora uvijek sadržavati kod koji se koristi za stvaranje proteina; mogu se transkribovati i kodirati proteina i nekodirajuća RNK. Pojmovi "smisleni" i "antismisleni" relativni su samo za određeni transkript RNK, a ne i za lanac DNK u cjelini. Drugim riječima, dati lanac DNK može poslužiti kao smislenini ili antismisleni. Većina organizama s dovoljno velikim genomima ima oba lanca, pri čemu svaki funkcionira kao lanac predloška za različite transkripte RNK na različitim mjestima duž iste molekule DNK. U nekim slučajevima, transkripti RNK mogu se prepisati u oba smjera (tj. na bilo kojem lancu) iz zajedničke promotorske regije, ili se mogu transkribirati iznutra introna, na bilo koji lanac (vidi "ambisens"dolje).
Politika Bazar
Politika Bazar je specijalizovani ženski časopis izdavačke kuće Politika. Prvi broj "Bazara" pojavio se na kioscima 15. decembra 1964. godine. Upravo takva vrsta specijalizovanog domaćeg časopisa za žene je nedostajala na jugoslavenskom tržištu, tako da je "Bazar" odmah postao popularan kod desetina hiljada žena. Novi časopis je nudio sve ono o čemu ljepši pol mašta: ljubav, moda, putovanja u daleke zemlje, egzotične kuhinje, uzbudljive priče, savjete kako da budu lijepe, njegovane i srećne. Prvih godina izlaženja modni urednik časopisa je bio poznati jugoslavenski kreator Aleksandar Joksimović, 1973. godine modni urednik "Bazara" je bio beogradski modni kreator Čedomir Čedomir.
Smislenost (genetika)
Antisens DNK
thumb|300px|[[FISH ekspresija antisens elemenata]] Smisleni lanac DNK izgleda kao transkript informacijske RNK (iRNK) i stoga se može koristiti za čitanje očekivane sekvence kodona, koja će se na kraju koristiti tokom translacije (sinteza proteina) za izgradnju aminokiselinske sekvence, a zatim proteina. Naprimjer, sekvenca "ATG" unutar smislenog lanca DNK  odgovara kodonu "AUG" u iRNK, koji i  kodira aminokiselinu metionin. Međutim, sam taj lanac DNK nije kod svih organizama  predložak za iRNK; to je antisens-lanac DNK koji služi kao izvor proteinskog koda, jer se s bazama komplementarnim smislenim lancem  DNK biva predložak za iRNK. Budući da transkripcija rezultira RNK proizvodom komplementarnim – matričnom lancu DNK, iRNK je komplementarna antisens-lancu DNK.
Politika Bazar
Danas je glavna i odgovorna urednica "Bazara" Ivana Filipović. Zamjenik glavnog i odgovornog urednika je Nataša Atanacković, umjetnički direktor je Nenad Valentik, urednik fotografije je Miloš Lužanin. Članovi redakcije su: Vladanka Zečević (urednik ljepote); Branka Kovačević (urednik za kulturu); Slavica Pejković, Gordana Mašić, Nikola Todorić, Dragana Pralica (likovno-grafički urednik); Slavko Trkulja, Perka Milošević, Mirjana Nešković (lektor); Saradnici: Vlada Savić (moda), Jelena Odabašić, Sonja Kovačev, Ana Vasiljević, Sonja Vlajnić.
Smislenost (genetika)
Antisens DNK
Stoga se osnovni triplet 3′-TAC-5 ′ u antisens lancu DNK (komplementaran 5′-ATG-3′ smislenom lancu DNK) koristi kao predložak koji rezultira 5′-AUG-3 ′ baznim tripletom u iRNK. Smisleni lanac DNK imat će triplet ATG, koji izgleda slično iRNK tripletu AUG, ali se neće koristiti za stvaranje metionina, jer se ne koristi izravno za stvaranje iRNK. Smisleni lanac DNK tako se naziva ne zato što će se koristiti za stvaranje proteina (neće biti), već zato što ima sekvencu koja direktno odgovara sekvenci ROD kodona. Po ovoj logici, i sam transkript RNK ponekad se opisuje kao "smisleni".
Politika Bazar
"Bazar" koji je izlazio prije 30 godina i koji izlazi danas razlikuje se po kvalitetu papira, koji se poboljšao. Isto se odnosi i na kvalitet fotografija koje su tada bile crno bijele. Danas su one u boji, što utječe na kvalitet grafike, zbog tehnološkog napretka.
Smislenost (genetika)
Primjer dvolančane DNK
Neke regije unutar dvolančane molekule DNA kodiraju za gene, a to su obično uputstva koja određuju redoslijed kojim se okupljaju aminokiseline da bi se stvorili proteini, kao i regulacijske sekvence, prerfade mjesta, nekodirajući introne i druge genske proizvode. Da bi ćelija koristila ove informacije, jedan lanac DNK služi kao predložak za sintezu komplementarnog lanca RNK. Transkribirani lanac DNK naziva se šablonski lanac, sa antismislenom sekvencom, a za transkript iRNK proizveden iz njega kaže se da je smislena sekvenca (komplement antismislenog). Za netranskribirani lanac DNK, komplementaran prepisanom lancu, takođe se kaže da ima smislenu sekvencu ; ima istu smislenu sekvencu kao i transkript iRNK (iako su T baze iz DNK supstituirane s U bazama u RNK). Imena dodijeljena svakom lancu zapravo ovise o tome smjer pišete sekvencu koja sadrži informacije o proteinima (informacije "osjećaja"), a ne o tome koja je nit označena kao "na gore "ili" na dnu "(što je proizvoljno). Jedine biološke informacije koje su važne za obilježavanje niti su relativne lokacije terminalne 5 ′ fosfatne grupe i terminalne 3 ′ hidroksilne grupe (na krajevima dotičnog lanca ili niza), jer ti krajevi određuju smjer transkripcije i prijevod. Niz napisan 5′-CGCTAT-3 ′ ekvivalentan je nizu zapisan 3′-TATCGC-5 ′ sve dok su zabilježeni 5 ′ i 3 ′ krajevi. Ako krajevi nisu označeni, konvencija treba pretpostaviti da su obje sekvence napisane u smjeru 5′-do-3 ′. "Watsonov lanac" odnosi se na gornji pramen od 5′ do 3′ (5′ → 3′), dok se „Crickov lanac“ odnosi na donji pramen od 5′ do 3′ (3′ ← 5′). I Watson-Crickovi lanci mogu biti ili smislenii ili antismisleni, ovisno o specifičnom genskom proizvodu koji kodiraju. Naprimjer, oznaka "YEL021W", alias gena URA3, koja se koristi u bazi podataka američkog Nacionalnog centra za biotehnološke informacije (NCBI), označava da je ovaj gen u 21. otvorenom okviru za čitanje (ORF), lijevo od centromere (L) kvaščevog hromosoma  (Y) broj V (E), te da je kodirajući lanac obrasca Watsonov lanac (W). "YKL074C" označava 74. ORF lijevo od centromere hromozoma XI i da je kodirajuća sekvenca Crickovog lanca (C). Još jedan zbunjujući pojam koji se odnosi na "Plus" i "Minus" snop je također široko korišten. Bez obzira da li je lanac smislen (pozitivan) ili antismislen (negativan), zadana sekvenca upita u NCBI BLAST poravnanju je lanac "plus".
Politika Bazar
Pian je ćirilicom, a izlazi kao dvonedjeljnik sa ukupno 26 brojeva godišnje. Prosječan tiraž mu je 33.000, a broj stranica je od 100 do 116. Časopis "Bazar" se može kupiti na teritoriji: Srbije, Crne Gore, Bosne i Hercegovine, Makedonije, Hrvatske, Slovenije, Grčke, Zapadne Evrope i SAD.
Smislenost (genetika)
Ambismislenost
Za jednolančani genom koji se koristi i u pozitivnom i u negativnom smislu kaže se da je ambisensmislen, odnosno ambismislen. Neki virusi imaju ambisensni genom. Bunyaviridae imaju tri fragmenta jednolančane RNK (ssRNK), od kojih neki sadrže i pozitivne i negativne sekcije; arenavirusi su također ssRNK virusi s ambisense genomom, jer imaju tri fragmenta koja su uglavnom negativnog smisleni, osim dijela 5′ krajeva velikog i malog segmenta njihovog genoma.