cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Trbuh Pariza
Priča je koncentrisana oko izbjeglog političkog zatvorenika Florenta i utiska koji je ostavio na Lisu Quenu i njenu porodicu u kojoj je našao utočište.
IC 608
IC 608 (također poznat kao MCG -1-27-8 i PGC 30500) je spiralna galaksija koja je udaljena oko 516 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Sekstant. Najveći prečnik je 0,80 (120 hiljada sg) a najmanji 0,4 uglovnih minuta (60 hiljada sg). Prvo otkriće je napravio Stephane Javelle 4. maja 1893. godine.
Perfekt
Perfekt (lat. perfectus = svršen) je prošlo glagolsko vrijeme koje postoji u mnogim jezicima (npr. bosanski, hrvatski, starogrčki i latinski). Perfekt ili prošlo vrijeme glagola u bosanskom jeziku tvori se od nenaglašenog prezenta pomoćnog glagola biti i glagolskog pridjeva radnog.
Perfekt pomoćnih glagola
Perfekt pomoćnih glagola biti i htjeti:
Oblici po rodovima
Zbog slaganja imenice s glagolskim pridjevom, postoje različiti oblici za različite rodove subjekta.
Petra Bauer (biatlonka)
Petra Bauer je nekadašnja njemačka biatlonka, koja je isprva nastupala za biatlonski savez Zapadne Njemačke, a nakon ujedinjenja, za Njemački biatlonski savez. Svjetska prvakinja je u ekipnoj utrci.
Olimpijske igre
Petra Bauer nije nastupila na Zimskim olimpijskim igrama u biatlonu.
Perfekt
Oblici po rodovima
Ovi se gramatički oblici mijenjaju kao ja sam visok (muški rod), ja sam visoka (ženski), itd.
Petra Bauer (biatlonka)
Svjetska prvenstva
Nastupila je samo na jednom Svjetskom prvenstvu i to na SP 1992. Osvojila je jednu zlatnu medalju u ekipnoj utrci sa Petrom Schaaf, Uschi Disl i Ingom Kesper. U pojedinačnim utrkama nije nastupila.
Svjetski kup
Prvi nastup Petre Bauer u Svjetskom kupu bio je u sezoni 1991/92. U prvoj utrci u austrijskom Hochfilzenu 19. decembra 1991, kada je osvojila 38-o mjesto u utrci na 15 km s osam promašaja i zaostatkom od 7:15.4 min u odnosu na pobjednicu Anne Elvebakk. Najbolji rezultati su joj 19-o mjesto u norveškom Fagernesu 14. marta 1992. u istoj sezoni, kada je s četiri promašaja i zaostatkom od 6:18.0 min bila sporija u odnosu na pobjednicu Jiřinu Pelcovu, koja je završila utrku s tri promašaja; U ekipnim utrkana nije nastupala.
Matija Mažuranić
Matija Mažuranić (Novi Vinodolski 1817.- sanatorij u Feldhofu pokraj Graza 1881.), hrvatski književnik.
frame|desno|Matija Mažuranić
Putopisac, brat poznatijeg Ivana, pisca Smrti Smail-age Čengića. Polazio je njemačku školu u rodnom mjestu, završivši kovački zanat. Često putuje (Crna Gora, Srbija), posebno u nekoliko navrata Bosnom. Godine 1841. ponovno je u Novom, bavi se i zanatom i poljoprivredom, ali i knjigom i uopće kulturnim pitanjima. Godine 1847. nalazi se u Beču, 1848. ponovo u Bosni (u Sarajevu, na dvoru Fazli-paše Šerifije). Bosna i Orijent kao da su ga privlačili neodoljivom snagom. Sačuvana pisma govore a tome kako je Matija bio svjestan da zapušta ženu i obitelj, ali se oteti nije mogao. Tako on potkraj 1848., u jednom pismu braći kaže doslovno: "Ja ne znam kad ću se povratiti kući, jer sam, bojim se, samo za ovu zemlju stvoren. Turci me jako ljube radi velike mudrosti, kako kažu, a raja sve većma i većma povjerenje u me stavlja, i otud ne more drugo slijediti nego mitra na glavi ili kolac u dupe". Poslije Sarajeva otišao je Matija čak i do Carigrada (iako se datumi ne mogu tačno utvrditi), a legende tvrde i dalje, do Sueza i Egipta. Svakako, godine 1852. Matija je ponovo u Novome i tu živi sve do oboljenja 1879. Ugledan poduzetnik i bogat građanin svoga rodnog mjesta, Matija kao da je bio unaprijed određen da nemirno završi, čak i onda kad je odlučio suprotno: da se preda povučenom životu i smirenom radu. Počeli su se javljati simptomi pomračenja uma i on je umro u sanatoriju poznatog liječnika Krafft-Ebinga, kraj Graza, 17. aprila 1881.
Taj putopisni "biser hrvatske proze", kako ga je nazvala kritika, nema ni patriotskih tirada ni naglašene utilitarne tendencije, bez obzira nato što su piščeva zapažanja o Bosni bila od velike koristi hrvatskim preporoditeljima, a posebno Ivanu Mažuraniću pri pisanju njegova poznatog epa. Tako se Matija Mažuranić ovom jednostavnom putopisnom knjižicom, zahvaljujući svojem osjećaju za čisti, izvorni narodni jezik i izraz, za pravi realistički detalj, ali i za dobroodabrani opis običaja i odnosa medu ljudima, za legendu i anegdotu — nametnuo kao vrhunski hrvatski preporodni pisac, i to upravo u žanru putopisa, dakle književnoj vrsti koja naslućuje i poeziju, i esej i kritiku — otvarajući na taj način puteve daljnjim naporima da se hrvatska književnost digne na razinu prave umjetnosti.
Adelbert von Chamisso
Adalbert von Chamisso (Chateau de Boncourt, 30. januar 1781 - Berlin, 21. august 1838), njemački književnik i naučnik.
Sin je francuskoga vojnika koji je zbog revolucije emigrirao u Berlin. Bio jenajprije paž kraljice Luise, zatim vojnik, ali napušta vojsku te se posvećuje izučavanju njemačkoga jezika i književnosti. Pristupa krugu njemačkih romantičara (Nordsternbund). Studirao je medicinu i botaniku, obilazio svijet kao istraživač na ruskom brodu Rjurik te postao kustos botaničkog vrta u Berlinu. Vrlo rano se posve saživio sa svijetom i stilom njemačke romantike.
U njegovu književnom razvoju očiti su uticaji Schillera, Novalisa, Goethea i Tiecka. Usprkos izrazitoj osjećajnosti i snažnom daru uživljavanja, nije se uspio razviti u samosvjesnog pjesnika ljubavne lirike i balade. Za razliku od poezije opterećene sentimentalizmom i egotikom, njegov prozni rad djelotvoran je u izrazu. Najvažnija je pripovijetka o Peteru Schlemihlu koji je izgubio svoju sjenu, gdje je u simboličnom obliku opisao sudbinu čovjeka između dvije domovine. Samo ime junaka (Schmeichel) označava na hebrejskom jeziku čovjeka loše sreće. Poznati su i njegovi putopisi, naučni radovi s područja botanike te prijevodi (Beranger).
Aida Hadžialić
Aida Hadžialić švedska je političarka porijeklom iz Bosne i Hercegovine i član Socijaldemokrata. Obavljala je dužnost ministra za više srednje škole, obrazovanje i obuku odraslih od 3. oktobra 2014. do ostavke 15. avgusta 2016. Prije nego što se pridružila vladi, bila je zamjenica gradonačelnika od 2010 do 2014 u Halmstadu, Haland. Od 7. septembra 2019, lider je opozicije u kotaru Stockholm.
Magistrirala je pravo na Univerzitetu u Lundu, Švedska. Godine 2014. započela je studije na Štokholmskoj školi ekonomije prije nego što je postala članica vlade.
Hadžialić je alumna međunarodnog bakalaureata, tečno govori švedski, engleski, bosanski, hrvatski i srpski jezik.
Podnijela je ostavku na funkciju ministra 13. augusta 2016. prilikom posjete Kopenhagenu nakon čega je vozila u alkoholiziranom stanju, malo iznad granice, na Eresundskom mostu koji spaja Švedsku i Dansku. Iako se legalno vozila danskom stranom Eresundskog mosta gdje je po danskom zakonu dozvoljena granica 0,5 promila, na švedskoj strani mosta kontrola je pokazala 0,2 promila što je tačno na granici po švedskom zakonu. Zbog ovoga je švedsko tužilaštvo izreklo novčanu kaznu u iznosu od 4.670 dolara.
U brojnim je prilikama izabrana kao jedna od najtalentovanijih mladih lidera u Švedskoj.
Istina
Istina je jedan od osnovnih pojmova u filozofiji, posebno u teoriji spoznaje.
Neki misle da se do istine, pravog razumjevanja znanja može doći samo prosvjetljenjem, a ne pojmovima (grupama osobina predmeta).
Pojmovima određena istina je jednakost grupa osobina.
Jednakost: zamišljeno je istinito ako je jednako stvarnom. Drugim riječima, ono što mislimo o promatranom predmetu jednako je predmetu onakvom kakav jeste nezavisno o promatraču (ako nešto takvo postoji). Grupa osobina (pojmova, slika) u našem razumu jednaka je grupi stvarnih osobina. Imamo vidljivost, tj. predmet je onakav kakav jeste.
NGC 5382
NGC 5382 (također poznat kao MCG 1-36-7, PGC 49711 i UGC 8885) je spiralna galaksija koja je udaljena oko 198 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Djevica. Najveći prečnik je 0,90 (52 hiljade sg) a najmanji 0,6 uglovnih minuta (35 hiljada sg). Prvo otkriće je napravio John Frederick William Herschel 29. aprila 1786. godine.
Istina
Pitanjem koja je odgovarajuća osnova za odlučivanje o tome kako se riječi, simboli, ideje i vjerovanja mogu ispravno smatrati istinitim, bilo od strane pojedinačne osobe ili cijelog društva, bavi se pet najzastupljenijih suštinskih teorija istine navedenih u nastavku. Svaka od njih predstavlja perspektive koje dijele naučnici.
NGC 5382
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Istina
Istina je svojstvo da se bude u skladu sa činjenicom ili stvarnošću. U svakidašnjem jeziku, istina se obično pripisuje stvarima koje imaju za cilj da predstavljaju stvarnost ili joj na drugi način odgovaraju, kao što su uvjerenja, propozicije i deklarativne rečenice.
Obično se smatra da je istina suprotnost laži. O konceptu istine se raspravlja i debatovalo u različitim kontekstima, uključujući filozofiju, umjetnost, teologiju i nauku. Većina ljudskih aktivnosti zavisi od koncepta, pri čemu se njegova priroda kao koncepta pretpostavlja, prije nego da je predmet rasprave; to uključuje većinu nauka, pravo, novinarstvo i svakidašnjica. Neki filozofi koncept istine smatraju osnovnim i ne može se objasniti nikakvim pojmovima koji su lakše razumljivi od samog koncepta istine. Na istinu se najčešće gleda kao na korespondenciju jezika ili misli sa svijetom neovisnim o uma. To se zove teorija korespondencije istine.
Među naučnicima, filozofima i teolozima i dalje se raspravlja o raznim teorijama i pogledima na istinu. Postoji mnogo različitih pitanja o prirodi istine koja su još uvijek predmet savremenih rasprava, kao što su: pitanje definisanja istine. Ako je uopće moguće dati informativnu definiciju istine. Identifikovane stvari su nosioci istine i stoga mogu biti istinite ili lažne. Ako su istina i neistina dvovalentne, ili ako postoje druge vrijednosti istine. Identifikovanje kriterija istine koji nam omogućavaju da je identifikujemo i da je razlikujemo od laži. Uloga koju istina ima u konstituisanju znanja. I ako je istina uvijek apsolutna, ili ako može biti relativna u odnosu na nečiju perspektivu.
Glavne teorije
Pitanjem koja je odgovarajuća osnova za odlučivanje o tome kako se riječi, simboli, ideje i vjerovanja mogu ispravno smatrati istinitim, bilo od strane pojedinačne osobe ili cijelog društva, bavi se pet najzastupljenijih suštinskih teorija istine koje su navedene u nastavku. Svaka od njih predstavlja perspektive koje dijele naučnici.
Razmatraju se i druge teorije osim najzastupljenijih suštinskih teorija. Prema istraživanju profesionalnih filozofa i drugih o njihovim filozofskim stavovima, koje je sprovedeno u novembru 2009. godine (uzeto na 3226 ispitanika, uključujući 1803 člana filozofskog fakulteta i/ili doktora nauka i 829 diplomiranih studenata filozofije) 45% ispitanika prihvata ili se naginje teorijama korespondencije, 21% prihvata ili naginje deflatornim teorijama, a 14% epistemičkim teorijama.
Prepiska
Teorije korespondencije naglašavaju da istinita uvjerenja i istinite izjave odgovaraju stvarnom stanju stvari. Ova vrsta teorije naglašava odnos između misli ili izjava s jedne strane i stvari ili predmeta s druge strane. To je tradicionalni model koji vodi svoje porijeklo od starogrčkih filozofa kao što su Sokrat, Platon i Aristotel. Ova klasa teorija smatra da je istinitost ili neistinitost reprezentacije u principu određena u potpunosti time kako se ona odnosi na "stvari" prema tome da li tačno opisuje te "stvari". Klasičan primjer teorije korespondencije je izjava filozofa i teologa iz trinaestog vijeka Tome Akvinskog : "Veritas est adaequatio rei et intellectus" ("Istina je usklađenost stvari i intelekta"), koju je Akvinski pripisao neoplatoničaru Isaku iz devetog vijeka. Akvinski je također ponovio teoriju kao: "Za sud se kaže da je istinit kada je u skladu sa vanjskom stvarnošću".
Koherencija
Za teorije koherentnosti općenito, istina zahtijeva pravilno uklapanje elemenata unutar cijelog sistema. Međutim, vrlo često se smatra da koherentnost implicira nešto više od jednostavne logičke konzistentnosti; često postoji zahtjev da propozicije u koherentnom sistemu daju međusobnu podršku jedne drugima. Tako, na primjer, kompletnost i sveobuhvatnost osnovnog skupa koncepata je kritičan faktor u ocjenjivanju valjanosti i korisnosti koherentnog sistema. Prožimajuće načelo teorija koherentnosti jeste ideja da je istina prvenstveno svojstvo čitavih sistema propozicija i da se može pripisati pojedinačnim propozicijama samo prema njihovoj koherentnosti sa cjelinom. Među nizom perspektiva koje se obično smatraju teorijom koherentnosti, teoretičari se razlikuju po pitanju da li koherentnost uključuje mnoge moguće prave sisteme mišljenja ili samo jedan apsolutni sistem.
Pragmatična
Tri najuticajnija oblika pragmatične teorije istine uveli su na prijelazu iz 20. vijeka Charles Sanders Peirce, William James i John Dewey. Iako postoje velike razlike u gledištima među ovim i drugim zagovornicima pragmatičke teorije, zajedničko im je da se istina provjerava i potvrđuje rezultatima provođenja nečijih koncepata u praksi.
Konsenzualna
Teorija konsenzusa smatra da je istina ono oko čega je dogovoreno, ili u nekim verzijama, može doći do dogovora, od strane neke određene grupe. Takva grupa može uključivati sva ljudska bića ili njihov podskup koji ima više od jedne osobe.
Deflatorna
Savremeni razvoj u oblasti filozofije rezultirao je pojavom nove teze: da pojam istina ne označava stvarno svojstvo rečenica ili prijedloga. Ova teza je djelimično odgovor na uobičajenu upotrebu predikata istine (npr. da je neka određena stvar "...tačna") koja je bila posebno rasprostranjena u filozofskom diskursu o istini u prvoj polovini 20. vijeka. Sa ove tačke gledišta, tvrditi da je "'2 + 2 = 4' istina" logički je ekvivalentno tvrdnji da je "2 + 2 = 4", a fraza "je istina" je potpuno neopisiva u ovom i svakom drugom kontekstu. U običnom govoru, predikati istine se obično ne čuju i to bi se protumačilo kao neobična pojava da neko koristi predikat istine u svakodnevnom razgovoru kada tvrdi da je nešto istina.
Performativna
P. F. Strawsonu se pripisuje performativna teorija istine koja smatra da je reći "'Snijeg je bijel je istina" znači izvesti govorni čin signaliziranja nečijeg slaganja s tvrdnjom da je snijeg bijel (slično kao klimanje glavom u znak slaganja). Ideja da su neke izjave više akcije nego komunikacijski iskazi nije tako čudna kao što se može činiti. Na primjer, kada vjenčani par kaže "Da" u odgovarajućem trenutku na vjenčanju, oni obavljaju čin da drugu osobu uzimaju za svog zakonitog bračnog druga. Oni sebe ne opisuju da uzimaju drugoga, već to zapravo čine (možda je najtemeljnija analiza takvih „ilokutivnih činova“ J. L. Austin-ova, „Kako raditi stvari riječima“ ).
Redundancija i srodnost
Prema redundantnoj teoriji istine, tvrdnja da je izjava istinita potpuno je ekvivalentna tvrdnji same izjave. Na primjer, iznošenje tvrdnje da "Snijeg je bijel je istina" je ekvivalentno tvrdnji "Snijeg je bijel". Teoretičari redundantnosti iz ove premise zaključuju da je istina redundantni koncept; to jest, to je samo riječ koja se tradicionalno koristi u razgovoru ili pisanju, općenito za isticanje, ali ne i riječ koja se zapravo izjednačava sa bilo čim u stvarnosti. Ova teorija se obično pripisuje Franku P. Ramseyu, koji je smatrao da upotreba riječi kao što su činjenica i istina nije ništa drugo do zaobilazni način potvrđivanja tvrdnje i da je tretiranje ovih riječi kao odvojenih problema u izolaciji od prosuđivanja bilo samo „jezička zbrka".
Filozofski skepticizam
Filozofski skepticizam je općenito svaki upitni stav ili sumnja prema jednom ili više stavki znanja ili vjerovanja koji svojim tvrdnjama i propozicijama pripisuju istinu. Primarni cilj filozofskog skepticizma je epistemologija, ali se može primijeniti na bilo koju domenu, kao što je natprirodno, moral (moralni skepticizam) i religija (skepticizam o postojanju Boga).
Pluralistički
Nekoliko glavnih teorija istine smatra da postoji određeno svojstvo čije posjedovanje čini vjerovanje ili tvrdnju istinitom. Pluralističke teorije istine tvrde da može postojati više od jednog svojstva koje čini istinite tvrdnje: etičke propozicije mogu biti istinite na osnovu koherentnosti. Propozicije o fizičkom svijetu mogu biti istinite ako odgovaraju objektima i svojstvima o kojima se radi.
Logika
Logika se bavi obrascima u razumu koji mogu pomoći reći da li je neka tvrdnja istinita ili ne. Logičari koriste formalne jezike da izraze istine kojima se bave, i kao takvo postoji samo istina pod nekom interpretacijom ili istina unutar nekog logičkog sistema.
Matematika
Postoje dva glavna pristupa istini u matematici. Oni su model teorije istine i teorija dokaza istine.
Historijski gledano, sa razvojem Bulove algebre u devetnaestom vijeku, matematički modeli logike su počeli da tretiraju "istinu", također predstavljenu kao "T" ili "1", kao proizvoljnu konstantu. "Lažnost" je također proizvoljna konstanta, koja se može predstaviti kao "F" ili "0". U propozicionoj logici, ovim simbolima se može manipulisati u skladu sa skupom aksioma i pravila zaključivanja, često datim u obliku tablica istinitosti.
Semantika Tarskog
Semantička teorija istine ima kao svoj opći slučaj za određeni jezik:
gdje se 'P' odnosi na rečenicu (ime rečenice), dok je P sama rečenica.
Kripkeova semantika
Kripkeova teorija istine (nazvana po Saulu Kripkeu ) tvrdi da prirodni jezik zapravo može sadržavati svoj vlastiti predikat istine, a da ne izaziva kontradikciju.
Narodna vjerovanja
Predikat istine "P je istinito" ima veliku praktičnu vrijednost u ljudskom jeziku, omogućavajući efikasno odobravanje ili opovrgavanje tvrdnji drugih, naglašavanje istinitosti ili neistinitosti izjave, ili omogućavanje različitih indirektnih (griceanskih) konverzacijskih implikacija. Pojedinci ili društva će ponekad kazniti "lažne" izjave kako bi odvratili od laži; najstariji sačuvani zakonski tekst, Ur-Nammuov zakonik, navodi kazne za lažne optužbe za čarobnjaštvo ili preljubu, kao i za činjenje krivokletstva na sudu. Čak i četverogodišnja djeca mogu proći jednostavne testove "lažnih uvjerenja" i uspješno procijeniti da se vjerovanje drugog pojedinca na specifičan način razlikuje od stvarnosti; u odrasloj dobi postoje snažne implicitne intuicije o "istini" koje formiraju "narodnu teoriju" istine.
O sličnosti i razlikama zamišljenog i stvarnog
Zamišljeno može biti malo ili jako različito od stvarnosti: film, svakodnevna mala nesvjesna samozavaravanja i nesvjesne laži, citati iz književnosti, zablude itd.
Materijalni interesi (svrhe, ciljevi, volja) jako utiču na mišljeno (lomače, politički progoni - proglasi ga drukčijim pa opljačkaj bez obzira na stvarno - dokaze).
NGC 6866
NGC 6866 je otvoreno zvjezdano jato i nalazi se u sazviježđu Labud. Prvo otkriće je napravio Caroline Lucretia Herschel 23. jula 1783. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
IC 2262
IC 2262 je zvijezda i nalazi se u sazviježđu Rak. Prvo otkriće je napravio Charles Joseph Etienne Wolf 13. februara 1901. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Entomofilija
thumb|[[Pčela oprašuje cvijet]] thumb|[[Vojnička buba skuplja polen]] Entomofilija ili oprašivanje pomoću insekata je oblik oprašivanja pri čemu se polen biljaka, posebno ali ne samo cvjetnica, distribuira putem insekata. Cvjetovi koji se ovako oprašuju obično se “reklamiraju” svijetlim bojama, ponekad s upadljivim uzorcima (mednim vodičem) koji dovode do nagrade u vidu polena i nektara. Mogu imati i atraktivan miris koji u nekim slučajevima oponaša feromone insekata. Insekti, poput pčela, prilagođavaju se svojoj ulozi, kao što su prilagodbe dijelova usnog aparata za srkanje ili usisavanje kako bi uzeli nektar, a kod nekih vrsta postoje i košarice za polena na zadnjim nogama. To je zahtijevalo koevoluciju insekata i cvjetnica, u evoluciji ponašanja oprašivanjapomoću insekata i mehanizama oprašivanja cvjetova, pogodovajući objema stranama. thumb|Entomofilne [[angiosperme koristite privlačnost, kao što su svijetle boje i prugasti uzorci da bi se “reklamirale” insektima.]]
Mehanizmi
Mnogi insekti su oprašivači, naročito pčele, Lepidoptera (leptiri i moljci), ose, muhe, mravi i tvrdokrilci. S druge strane, neke biljke su generalisti i oprašuju se insektima iz nekoliko redova.. Entomofilne biljne vrste često su se razvile mehanizme da postanu što privlačniji insektima, npr., jarko obojenje ili mirisne cvjetovi, nektar ili privlačni oblici i obrasci. Polensko zrno entomofilnih biljaka uglavnom je veće od sitnijih zrna kod anemofilnih biljaka (oprašinih vjetrom), koja se moraju proizvoditi u mnogo većim količinama, jer se veliki udio troši. Ovo je energetski skupo, ali za razliku od toga, entomofilne biljke moraju snositi energetske troškove za proizvodnju nektara.
NGC 2458
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Entomofilija
Mehanizmi
thumb|Moljac [[Hyles lineata na biljci roda Clarkia]] Leptiri i moljci imaju dlakava tijela i duge rilice koje mogu sondirati duboko u cjevaste cvjetove. Leptiri uglavnom lete danju, a posebno ih privlače ružičasti i ljubičasti cvjetovi. Cvjetovi su često krupni i mirisni, a stabljike su tako postavljene da se polen odlaže na insekte dok se hrane nektarom. Moljci su uglavnom noćni leptiri, a privlače ih biljke koje cvjetaju noću. Cvjetovi su često cjevasti, blijede boje i mirisni su samo noću. Sphingidae imaju tendenciju da posjete veće cvjetove i lebde dok se hrane; oni prenose polen pomoću usnog aparata. Ostali moljci slijeću na obično manje cvjetove, koji se mogu spajati u cvjetne glavice. Njihove energetske potrebe nisu tako velike kao one kod sokolovskih moljaca, a nude im se manje količine nektara. Cvjetovi koje oprašuju tvrdokrilci (bube) obično su ravni s otvorenim vijencima ili sitnim cvjetovima skupljenim u glavice s višestrukim, izbočenim prašinama koje lahko raspršuju polen. Cvjetovi su često zeleni ili blijedo obojeni, te jako mirisni, često s aromatiziranim plodovima, ali ponekad s mirisima raspadajućih organskih tvari. Neki, poput Victoria amazonica, uključuju zamke dizajnirane za zadržavanje insekte u kontaktu sa reproduktivnim dijelovima duži period.
thumb|Ženka mušice [[Dasysyrphus albostriatus]] Nespecijalizirane muhe s kratkim rilicama oprašuju primitivnije cvjetove s lahko dostupnim nektarom. Specijaliziranije mušice poput sirfida i obada mogu posjećivati izvedednije cvjetove, ali njihova je svrha prehranjivanje i svako prenošenje polena sa jednog cvijeta na drugi događa se slučajno. Mala veličina muha često se nadoknađuje njihovim obiljem; međutim, oni su nepouzdani oprašivači, jer mogu podnijeti nekompatibilni polen, a nedostatak odgovarajućih staništa za rast može ograničiti njihove aktivnosti. Neke orhideje roda Pterostylis oprašuju se izdancima jedinstvenim za svaku vrstu. Odbijanje, iz bilo kojeg razloga, jedne strane ovog partnerstva može biti katastrofalno i za drugu.
Cvjetovi koje oprašuju pčele i ose variraju u obliku, boji i veličini. Često se posećuju žute ili plave biljke, a cvetovci mogu imati ultraljubičaste nektarne vodiče koji pomažu insektu da pronađe nektar. Neki cvjetovi, poput onih kod žalfije ili graška, imaju donje usne koje će se otvoriti tek kada na njih slete dovoljno teški insekti, kao što su pčele. S pritisnutim usnama, mravi se mogu sagnuti i položiti polen na leđa insekta. Ostali cvjetovi, poput paradajza, mogu oslobađati polen samo zujećim oprašivanjem, tehnikom u kojoj će se bumbara zalijepiti za cvijet dok vibrira letnim mišićima, rastjerujući polen. Budući da pčele brinu za svoje leglo, treba prikupiti više hrane nego samo za održavanje, pa su stoga važni oprašivači.
Ostale pčele su kradljivci nektara i ugrizaju svoj put kroz vijenac da bi našli nektar, zaobilazeći reproduktivne strukture.
Mravi nisu dobro prilagođeni za oprašivanje, ali pokazalo se da tu funkciju obavljaju u Polygonum cascadense i u određenim pustinjskim biljkama s malim prizemnim cvjetovima, s malo mirisa ili vizuelne privlačnosti, malim količinama nektara i ograničene količine ljepljivog polena.
Uparivanje
thumb|upright|[[Ophrys apifera|Pčelinja orhideja oponaša pčele po izgledu i mirisu, što implicira blisku koevoluciju vrste cvijeta i vrste insekata.]] Neke biljne vrste koevoluirale su s određenom vrstom oprašivača, poput pčelinje orhideje. Vrsta je gotovo isključivo samooprašujuća u njenom sjevernom pojasu, ali oprašuje je samotna pčela Eucera u mediteranskom bazenu. Biljka privlači ove insekte stvarajući miris koji oponaša miris ženske pčele. Uz to, usnica djeluje kao ukras, jer ga muška pčela zbunjuje sa ženkom koja posjećuje ružičasti cvijet. Prijenosom polena dolazi do pseudokopulacije. 160 px|left|thumb|Poprečni oresjek ploda smokve [[Ficus glomerata pri oprašivanja ima sikonij sa smokvinim ušima unutra.]] Smokve u rodu  Ficus  imaju uzajamni aranžman s određenim sitnim osicama iz porodice Agaonidae. U obične smokve, cvast je sikonij, formiran uvećanim, mesnatim, šupljom čašicom s višestrukim jajnicima na unutrašnjoj površini. Ženke osa ulaze kroz uski otvor, oplođuje ove cvjetove i odlaže jajašce u neke jajnike, pri čemu nastaju gale koje formiraju larve u razvoju. Beskrilni mužjaci osa izleguju se i spajaju sa ženkama u galama prije nego što se usjeku u plod koji se razvija. Krilate ženke, sada natovarene polenom, slijede, leteći kako bi pronašle drugi receptivni sikonij u pravom stadiju razvoja. Većina vrsta smokava ima svoje jedinstvene vrste kommensalnih osa.
Etimologija
Riječ entomofilija je izvedena spajanjem stgrč: εντομο-, entomo- = komadati, segmentirati, u smislu artropoda - insekata +  φίλη -  phile = voljen.
Taksonomski rang
Oprašivanje vjetrom je reproduktivna strategija koju su usvojile biljke trava, Cyperaceae, Juncaceae i resaste biljke. Ostale cvjetnice se uglavnom oprašuju pomoću insekata (ili ptica ili šišmiša), što se čini primitivnijim stanjem, a neke biljke imaju sekundarno razvijeno oprašivanje vjetrom. Neke biljke koje se oprašuju vjetrom imaju zakržljali nektar, a druge biljke poput roda Calluna koje se redovno oprašuju insektima, stvaraju oblake polena i raspršavanje  vjetrom je neizbježno. Korovski plantago uglavnom se oprašuje vjetrom, ali posjećuju je i insekti – oprašivači.
Polače
mini|280px|Polače, ostaci Rimske palate Polače su naseljeno mjesto u sastavu općine Mljet, na ostrvu Mljetu, Dubrovačko-neretvanska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazile su se u sastavu stare općine Dubrovnik.
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Polače je imalo 123 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Štap / Nepoznata pjesma
Štap / Nepoznata pjesma peta je singl ploča sarajevske progresivne rok grupe Teška industrija. Objavljena je 1976. godine u izdanju zagrebačke diskografske kuće Jugoton. Muziku i aranžmane za obje pjesme napisao je nekadašnji vođa ovog muzičkog sastava Gabor Lenđel, a tekstove sarajevski pjesnik Duško Trifunović. Na A-strani je pjesma " Štap" komponirana u stilu američke country & western muzike. Na B-strani je rok pjesma "Nepoznata pjesma" u kojoj se svojim prepoznatljivim dubokim pjevačkim glasom posebno istakao Seid Memić Vajta kao i Vedad Hadžiabdić na električnoj gitari, uz čvrstu i kvalitetnu pratnju Ivice Propadala na bas-gitari i Senada Begovića na bubnjevima. Nakon ove singl ploče grupu Teška industrija napustili su Vajta i bubnjar Begović. Dizajn za omot uradio je Miroslav Radišić, a dizajn Ivan Ivezić. Producent je bio Nikola Borota-Radovan.
Pokret nesvrstanih
mini|400p| Zemlje pokreta nesvrstanih (2009.) Pokret nesvrstanih je međunarodna organizacija više od 100 zemalja koje su smatrale sebe zvanično neujedinjene sa jednim ili protiv jednog od većih blokova. Svrha organizacije, kako je napisano u Havanskoj deklaraciji iz 1979, je da osigura ”nacionalnu nezavisnost, suverenitet, teritorijlni integritet i bezbjednost nesvrstanih zemalja u njihovoj borbi protiv imperijalizma, kolonijalizma, neokolonijalizma, aparthejda, rasizma, uključujući i cionizam i sve oblike strane agresije, okupacije, dominacije, mješanja ili hegemonije, kao i protiv blokovske politike”. Pokret nesvrstanih se fokusirao na nacionalne borbe za nezavisnost, iskorjenjivanja siromaštva, ekonomski razvoj i suprotstavljanje kolonijalizmu, imperijalizmu i neokolonijalizmu. Oni su predstavljali 55% stanovništva planete, većinu vlada na svijetu i skoro dvije trećine članica Ujedinjene nacije.
Važniji članovi su bili Jugoslavija, Indija, Egipat, Južna Afrika i povremeno Kina. Brazil nikada nije bio stalni član pokreta, ali je država dijelila mnogo ciljeva Pokreta nesvrstanih i često je slala posmatrače na konferencije Pokreta nesvrstanih. Iako je namjeravano da organizacija bude blizak savez kao i NATO i Varšavski pakt, imala je malo jedinstva i mnoge od njenih članica su bile u savezu sa jednom ili drugom velikom silom. Naprimjer, Kuba je bila u savezu sa Sovjetskim Savezom tokom Hladnog rata. Indija je mnogo godina bila u savezu sa Sovjetskim Savezom protiv Kine. Pokret se slomio zbog svojih unutrašnjih nesuglasica kada je Sovjetski Savez napao Afganistan 1979. Dok su neke države podržavale sovjetsku invaziju, ostale članice pokreta nisu uradile to.
Pokret nesvrstanih se borio da nađe smisao nakon kraja Hladnog rata. Zemlje nasljednice Jugoslavije su pokazale malo interesovanja za Pokret nesvrstanih od raspada zemlje, a 2004. Malta i Kipar su prestali da budu članice pokreta kada su stupile u Evropsku uniju, pa sada imaju status posmatrača.
Nastanak
Termin ”Nesvrstani” je prvi skovao indijski premijer Jawaharlal Nehru tokom svog govora 1954. u Kolombu, Šri Lanka. U svom govoru, Nehru je opisao pet postulata koji su korišteni kao vodilje u kinesko-indijskim odnosima, a koje je prve smislio ondašnji kineski premijer Žu Enlai. Nazvani Pet principa miroljubive egzistencije ili Pančšil, ovi principi će kasnije poslužiti kao osnova Pokreta nesvrstanih. Tih pet principa su:
Porijeklo Pokreta nesvrstanih se može pratiti do konferencije održane u Bandungu, Indonezija, 1955. Svjestke nesvrstane nacije su izrazile svoju želju da ne budu uvučene u ideološke sukobe Istoka i Zapada u Hladnom ratu. Bandung je bio značajna prekretnica za razvoj pokreta kao političke organizacije.
Ipak, 6 godina kasnije u septembru 1961, uz veliku zaslugu Josipa Broza Tita, održana je prva zvanična konferencija Pokreta nesvrstanih. Uz Tita i Nehrua, drugi istaknuti svjetski lideri koji su učestvovali u stvaranju Pokreta nesvrstanih bili su Gamal Abdel Nasser, predsjednik Egipta, i Sukarno, predsjednik Indonezije.
Pokret je izgubio kredibilitet tokom sedamdesetih kada je kritikovan da u njemu postaju dominantne države koje su bile prijateljske prema Sovjetskom Savezu. Dok su vođe kao Tito, Naser, Sukarno ili Nehru mogli predstavljati ideologiju nesvrstanih, vođe poput Fidela Kastra su kompromitovale cijeli koncept.
Zemlje članice
Izvor:
Konferencije
Obično su se konferencije Pokreta nesvrstanih odvijale svake tri godine. Države koje su bile domaćin konferencijama su: SFRJ, Egipat, Zambija, Alžir, Šri Lanka, Kuba, Indija, Zimbabve, Indonezija, Kolumbija, Južnoafrička rebulika i Malezija.
Prva konferencija se održala u Beogradu 1961. Na njoj su bili predstavnici 25 zemalja – 11 iz Azije i Afrike zajedno sa Jugoslavijom, Kubom i Kiprom.
Sljedeći sastanak je održan u Kairu 1964. Na njega su došli predstavnici 46 država, dok su većina novih članova bile nove afričke zemlje koje su tek stekle nezavisnost. Glavne teme konferencije su bili Arapsko-izraelski sukob i Indijsko-pakistanski sukob.
Sastanak iz 1970. u Lusaki, na kom su prisustvovale 54 države, je bio jedan od najvažnijih pošto je pokret formirao stalnu organizaciju da bi razvijao ekonomske i političke veze. Zambijski predsjednik Kenet Kaunda je igrao odlučujuću ulogu u ovim događajima.
Na sastanku 1973. u Alžiru je viđeno kako se pokret nosi sa novim ekonomskim realnostima. Svjetski naftni šok iz 1973. je doveo do toga da neke članice budu značajno bogatije od ostalih. Kraj povezanosti američke valute za zlato i naknadna devalvacija dolara je uklonilo jednu od najvećih pritužbi grupe.
Na sastanku 1979. u Havani je raspravljano o prednosti ”prirodne alijanse” koje su mnogi vidjeli između Pokreta nesvrstanih i Sovjetskog Saveza. Pod vođstvom Fidela Kastra., konferencija je raspravljala o konceptu antiimperijalističke alijanse sa Sovjetskim Savezom. Premijer Jamajke Menli je održao dobro primljen prosovjetski govor. Među ostalim stvarima koje je rekao je bilo: ”Svi anti-imperijalisti znaju da je ravnoteža snaga u svijetu nepovratno promjenjena 1917 kada je postojao pokret i čovjek u Oktobarskoj revoluciji, a Lenjin je bio taj čovek”. Menli je također odlikovao Kastra za ojačavanje snaga posvećenim borbi protiv imperijalizma na zapadnoj hemisferi.
Pomena
mini|280px|Pomena, pogled sa mora Pomena je naseljeno mjesto u sastavu općine Mljet, na ostrvu Mljetu, Dubrovačko-neretvanska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazila se u sastavu stare općine Dubrovnik.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2021. godine, Pomena je imala 62 stanovnika.
Napomena: ''Iskazuje se od 1981. kao samostalno naselje nastalo izdvajanjem iz naselja Goveđari. U 1880. iskazuje se kao dio naselja pod imenom Pomenta. Od 1890. do 1931. podaci su sadržani u naselju Goveđari.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Pomena je imalo 50 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Helmnica
Helmnica (ćir. Хелмница, ) je naseljeno mjesto u sastavu općine Tuzi, Crna Gora.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Crnoj Gori nalazila se u sastavu stare općine Podgorica.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine Helmnica je imala 51 stanovnika.
Napomena: ''Do 1994. iskazivano pod imenom Helmica.''
Kičma
thumb|left|180px|Numeracija kičmenih pršljenova 500px|thumb|lijevo|Anatomija kičmenih pršljenova
Kod ljudi kičma posjeduje 33-34 pršljena: 7 vratnih, 12 grudnih, 5 slabinskih, 5 krstačnih i 4-5 trtičnih (repnih) pršljenova (srasli u trtičnu kost).
Pregled
Kičma je pokretljivi koštani stubu koji obilježavajuća karakteristika kičmenjaka. Sastavljena je od pršljenova od kralježaka koji su međusobno spojeni zglobovima i ligamentima. Evoluirala je od notohorde (chorda dorsalis), koja se javlja i tokom  embrionskom razvoju svih  kičmenjako, osim primitivnih Chordatas.
Vratni, grudni i slabinski pršljenovi su  međusobno  spojeni hrskavično-vezivnim (međupršljenskim) diskovima, koji omogućavaju međusobne pokrete susjednih pršljenova i dodatno djeluju kao  amortizeri, koji ublažavaju osovinska opterećenja i udarce na kičmu.
Kičmeni pršljenovi (vertebrae) su kosti nepravilnog oblika, koji uključuju valjkasto tijelo (corpus vertebrae) i nastavake. Leđni nastavci grade luk (arcus) koji okružuje kičmeni  otvor (foramen). Otvori okomito jedan ispod drugih, duž kičme, oblikujujući kičmeni kanal (canalis vertebralis), u kojem je kičmena moždina. Na taj način ona je  dobro zaštićena,  kao i živčani korijnovi koji iz nje izlaze. Drugi nastavci kičmenih pršljenova služe kao hvatišta  mišića i ligamenata, a imaju i zglobne ploče za međupršljenske zglobove, od kojiz zavise smjer i opseg pokreta  među susjednim  pršljenovima, a grudnio pršljenovi usto imaju  i zglobne plohe za spajanje s rebrima. Leđni tvrdi trnoliki (spinozni) nastavci su  hvatišta međutrnastih  i nadtrnastih ligamenata, koji se protežu duž cijele kičme. Skupa sa ostalim ligamentima i snažnim mišićima, oni  osiguravaju  čvrstoću kičme i održavanje uspravnoga hodfa i  držanja.
Prvi vratni pršljen se zove atlas, koji se svojim parnim zglobnim plohama dodiruje sa odgovarajućim plohama potiljačne kosti lobanje, gradeći zglob kičme s glavom. Taj zglob omogućava pokrete glave u pravcima naprijed-nazad. Drugi vratni pršljen - axis ili epistropheus - na tijelu ima okomiti zub (dens epistrophei), oko kojeg se atlas obrće poput prstena na osovini, pa se u tom zglobu glava okreće lijevo i desno. Vratni pršljenovi, na bočnim nastavcima imaju, lijevo i desno, po jedan otvor za prolaz kičmene arterije koja, prema gore, doprema krv u mozak.
Korpus islamske revolucionarne garde
Korpus islamske revolucionarne garde (, Sepâh-e Pâsdârân-e Enghelâb-e Eslâmi; skraćeno Sepâh), poznat još i kao Revolucionarna garda ili Iranska revolucionarna garda, ogranak je oružanih snaga Irana, osnovan nakon Iranske revolucije 22. aprila 1979. pod naredbom ajatolaha Ruholaha Homeinija. Dok Vojska Irana brani granice Irana i održava unutrašnji red, prema iranskom ustavu, Revolucionarna garda ima cilj zaštite islamskorepublikanskog političkog sistema unutar države. Pripadnici ove jedinice tvrde da je njihova uloga u zaštiti islamskog sistema sprečavanje stranog miješanja, kao i sprečavanje puča strane vojske ili "devijantnog pokreta".
Korpus islamske revolucionarne garde ima približno 125.000 pripadnika uključujući kopnene, zračne i pomorske snage. Njene pomorske snage su primarne snage sa zadatkom operativne kontrole Perzijskog zaliva. Korpus islamske revolucionarne garde također ima kontrolu nad paravojnom formacijom Basidž, koja ima približno 90.000 aktivnih pripadnika. Medijsko krilo Garde su Sepah.
Budući da je porijeklo jedinice ideološko, Korpus islamske revolucije Irana ima visoki položaj u gotovo svakom aspektu iranskog društva. Povećanja društvenog, političkog, vojnog i ekonomskog značaja Korpusa islamske revolucionarne garde za vrijeme predsjednika Mahmuda Ahmedinedžada – posebno tokom predsjedničkih izbora 2009. i poslijeizbornih protesta – navelo je mnoge zapadne analitičare na misao da je politička moć Korpusa islamske revolucionarne garde veća od moći šiitskog klerskog sistema.
Zapovjednik Korpusa islamske revolucionarne garde od 2019. je Hossein Salami, a njegovI prethodnici bili su Mohammad Ali Jafari (2007–2019) i Yahya Rahim Safavi (1997–2007).
Vlade Bahraina, Saudijske Arabije i Sjedinjenih Američkih Država smatraju Korpus islamske revolucionarne garde terorističkom organizacijom.
NGC 3900
NGC 3900 (također poznat kao IRAS 11465+2718, MCG 5-28-34, PGC 36914 i UGC 6786) je spiralna galaksija koja je udaljena oko 83 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Lav. Najveći prečnik je 3,20 (77 hiljada sg) a najmanji 1,7 uglovnih minuta (41 hiljada sg). Prvo otkriće je napravio John Frederick William Herschel 6. aprila 1785. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Aorist
Aorist (grč., aóristos = neodređen, neograničen) prošlo je glagolsko vrijeme koje postoji u nekim jezicima (npr. bosanski, srpski, hrvatski, bugarski, lužičkosrpski, starogrčki).
U ostalim jezicima
U bugarskom i lužičkom jeziku koristi se kao glavno prošlo vrijeme i razlikuje se bitno u značenju od perfekta. Ta razlika postojala je u praslavenskom, ali u većini njegovih potomaka ili je aorist nestao ili se njegovo značenje promijenilo i približilo perfektovom.
U bosanskom jeziku
Aorist ili prošlo svršeno vrijeme glagola u standardnom bosanskom jeziku tvori se od svršenih glagola, uglavnom od infinitivne osnove i nastavaka:
Aorist pomoćnih glagola
Aorist pomoćnih glagola biti i htjeti:
Oblici s nastavcima -h
Nastavak -h imaju glagoli kojima infinitivna osnova završava na samoglasnik.
Primjer za glagol učiniti:
U 2. i 3. licu jednine provodi se palatalizacija ako osnova završava na k, g, h:
Oblici s nastavcima -oh
Nastavak -oh imaju glagoli kojima osnova završava na suglasnik.
Primjer za glagol reći:
NGC 1111
NGC 1111 (također poznat kao IC 1850 i PGC 1426583) je spiralna galaksija koja je udaljena oko 414 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Ovan. Najveći prečnik je 0,50 (60 hiljada sg) a najmanji 0,2 uglovnih minuta (24 hiljade sg). Prvo otkriće je napravio Albert Marth 2. decembra 1863. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Steleks
Steleks je matično udruženje studenata Elektrotehničkog fakulteta u Sarajevu. Steleks je osnovan 22.11. 1968 godine kao udruženje građana. Stvoren je da bi pomogao studentima pri ostvarivanju njihovih osnovnih prava tokom studija, što je ujedno i njegov primarni zadatak. Tokom vremena ova organizacija je dobijala na svome značaju i zauzela glavno mjesto u organiziranju studenata elektrotehnike. U okviru Steleksa organizovane su razne aktivnosti edukativnog, kulturnog, sportskog sadržaja.
Historija
Društvo Studenata Elektrotehnike Steleks je osnovano 22.11.1968 u Sarajevu.
Ime Steleks je predložio Miro Vego, kao skraćenicu za STudentski ELEktrotehnički Klub i Servis.
Steleks je svojim radom i zalaganjem članova 1976. godine od strane grada Sarajevo primio najveće priznanje, Šestoaprilsku Nagradu grada Sarajeva.
Stari Steleks je bio lociran na desnoj obali Miljacke, uzvodno od mosta Vrbanja, na adresi Gundulićeva 2 i tadasnjim brojem telefona 24-160. Poslije rata na tom mjestu je napravljen parking, te je Steleks premjesten u prostorije glavne zgrade Elektrotehnickog Fakulteta u Sarajevu.
Buško jezero
mini|desno|250px|Pogled na Buško blato Buško jezero ili Buško blato prirodni je nastavak Livanjskog polja. Nalazi se u Bosni i Hercegovini na 716 m nadmorske visine. Samo jezero ima površinu od 55,8 km2, a ukupna zapremina je 782 miliona m3. Dvije trećine nalaze se u općini Tomislavgrad, a trećina u općini Livno. Svojom površinom ovo jezero najveće je umjetno jezero - vještačka akumulacija u Evropi.
Projekt su zajednički 1970-ih godina 20. vijeka izvele tadašnje vlasti SR Bosne i Hercegovine i SR Hrvatske, s tim da je u Hrvatskoj (mjesto Ruda, općina Otok) izgrađena HE "Orlovac" (instalirana snaga 237 MW, prosječna godišnja proizvodnja 366 GWh), dok je na teritoriju BiH izgrađena akumulacija na površini od oko 50-ak km2.
Maksimalna količina vode iznosi 800 miliona m3, a najveća dubina vode iznosi 15 m. Prihodi općina Livno i Tomislavgrad od voda Buškog blata po neslužbenim podacima iznose više od 750.000 KM. Buško blato raspolaže bogatstvom i raznovrsnošću ribljeg fonda (šaran, pastrmka, podbila, babuška, klen, som).
Srinivasa Aaiyangar Ramanujan
Srinivasa Aaiyangar Ramanujan (Tamilski jezik: ஸ்ரீனிவாஸ ஐயங்கார் ராமானுஜன்) (Erode, Tamil Nadu, 22. decembar 1887. - Kumbakonam, Tamil Nadu, 26. april 1920.) je bio poznati indijski matematičar.
Predavao je matematiku na engleskom univerzitetu, ali se povukao u domovinu poslije izvjesnog vremena. Živio je veoma kratko - 33 godine. Zanimljiva stvar za njega je da je za 3 godine uspio da napiše 4000 teorema, od kojih su mnoge i danas nedokazane.
NGC 2459
NGC 2459 je otvoreno zvjezdano jato i nalazi se u sazviježđu Mali pas. Prvo otkriće je napravio John Frederick William Herschel 26. decembra 1785. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Futur prvi
Futur prvi (lat. futurus = budući), također futur I ili buduće vrijeme glagola u bosanskom jeziku tvori se od nenaglašenog prezenta pomoćnog glagola htjeti i infinitiva.
Primjeri futura
Specifična futuru prvom jest morfološka promjena koja nastaje u inverziji pomoćnog glagola i infinitiva pa glagoli čiji infinitiv završava s -ti gube dio infinitivnog nastavka:
Futur prvi pomoćnih glagola
Futur prvi pomoćnih glagola biti i htjeti:
Prožura
mini|280px|Prožura, srednjovjekovna kula Prožura je naseljeno mjesto u sastavu općine Mljet, na ostrvu Mljetu, Dubrovačko-neretvanska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazila se u sastavu stare općine Dubrovnik.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2021. godine, Prožura je imala 26 stanovnika.
Napomena: ''U 1981. smanjeno izdvajanjem dijela naselja u novo naselje Prožurska Luka, za koje i sadrži podatke do 1971.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Prožura je imalo 78 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Prezent
Prezent (lat. praesens = sadašnji) naziv je za sadašnje vrijeme u jezicima. Neki jezici imaju jedan oblik prezenta, a neki više njih. Prezent obuhvata radnju u trenutku govora (izražava sadašnjost). Tvori se dodavanjem četiri vrste nastavaka na prezentsku osnovu. Prezentsku osnovu dobijamo kada od trećeg lica jednine oduzmemo nastavak.
U bosanskom jeziku
U prezentu se provodi palatalizacija kad se suglasnici k, g, h nađu pred nastavkom -em:
U glagolima s nastavkom -jem provodi se jotovanje:
Prezent pomoćnih glagola
Prezent pomoćnih glagola biti i htjeti:
IC 2263
IC 2263 je zvijezda i nalazi se u sazviježđu Rak. Prvo otkriće je napravio Charles Joseph Etienne Wolf 9. januara 1901. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Nacionalna škola za civilnu avijaciju
mini|desno|200px
Nacionalna škola civilnog vazduhoplovstva (, skr. ENAC) privatni je istraživački univerzitet lociran u Toulouse, Francuska. ENAC ima četiri fakulteta i jedan koledž, sadržavajući ukupno 25 akademska odjela, sa strogim naglaskom na naučna i tehnološka istraživanja. ENAC je najveći vazduhoplovni univerzitet u Francuskoj i Evropi.
Osnovana 28. avgusta 1949. godine, njena misija je pružiti početnu obuku i razvoj rukovodiocima i ključnim igračima u civilnom vazduhoplovstvu. Član je Conférence des Grandes Ecoles, pridruženi član Univerziteta u Toulouseu, član klastera konkurentnosti Aerospace Valley, grupe zrakoplovnih škola.
NGC 5383
NGC 5383 (također poznat kao IRAS 13550+4205, MCG 7-29-23, PGC 49618 i UGC 8875) je prečkasta spiralna galaksija koja je udaljena oko 104 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Lovački psi. Najveći prečnik je 3,20 (97 hiljada sg) a najmanji 2,7 uglovnih minuta (82 hiljade sg). Prvo otkriće je napravio John Frederick William Herschel 9. aprila 1787. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Ornitofilija
250px|thumb|Kolibri  [[Archilochus colubris  se hrani na cvasti Monarda didyma]] Ornitofilija je posebni oblik zoofilije u kojoj su ptice vektori za oprašivanje cvjetova. Ova koevolucijska povezanost slična je entomofiliji (oprašivanje insektima) i posebno je razvijena u nekim dijelovima svijeta, posebno u tropima i nekim otočnim lancima.
Ova asocijacija ima brojne i karakteristične prilagodbe u biljkama, tvoreći cvjetni sindrom. Biljke koje sudjeluju u ornitofiliji imaju raznobojne cvjetove, često crvene, s dugim cevastim strukturama koje sadrže prilično nektara, a žigovi tučka i prašnici imaju orijentaciju koja osigurava kontakt sa oprašivačem. Ptice su obično nektarívorni stručnjaci; hrapavim jezicima, i sposobnim da lebde u zraku ili svjetlosti ili da  da stoja na cvjetnim strukturama.
Prilagodbe biljaka
thumb| lđleft| Cvjetovi roda [[Butea omogućavaju pticama da stanu na njihove peteljke.  ]]
Oprašivanje pticama smatra se skupom strategijom za biljke i to tek kad postoje posebne koristi za biljku, poput visoko planinskih ekosistema u kojima postoji nedostatak insekata koji oprašuju ili onih u sušnim regijama ili izoliranim ostrvima.