cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Sveti Petar
Biografija
Bio je ribar, vjernik židovske vjere, rodom iz gradića Betsaide, sjeverno od Galilejskog jezera, a živio je u kući u blizini jezera u Kafarnaumu. Prema evanđeljima, Petra je Isus zapazio dok je lovio ribu i rekao mu: "Pođi za mnom, učiniću te ribarem ljudi." Petar je ipak ostao nagle naravi te se znao i suprotstaviti Isusu, posebno kada nije bio spreman prihvatiti Isusov kraj na križu. Zvao se Šimun, dok ga Isus nije prozvao Petar, što na grčkom znači "stijena", kako bi označio njegovu vodeću ulogu u Crkvi. To se dogodilo nakon što je Isus upitao apostole: "A vi, što vi kažete, ko sam ja?", a Petar mu je rekao: "Ti si Krist-Pomazanik, Sin Boga Živog." Petar je kasnije i postao rimski biskup i prvi papa. Postao je jedan od 12 apostola, kao i njegov brat Andrija. Petar je bio i jedan od prvih svjedoka praznog Isusovog groba nakon uskrsnuća, te jedan od onih kojima se uskrsli Krist najprije ukazao.
Kvalifikacije za Svjetsko prvenstvo u nogometu 2018 - međukonfederacijska doigravanja
OFC – CONMEBOL
Sveukupnim rezultatom 2–0 Peru je obezbjedio učešće na Svjetskom prvenstvu 2018.
Sveti Petar
Biografija
Zbog svog propovijedanja bio je bačen u tamnicu. Herod Antipa htio ga je drugi dan pogubiti te tako pridobiti narod za sebe, ali je Petra anđeo izveo kroz vrata između četiri stražara, te odveo do Markove kuće, gdje je prva Crkva cijelu noć molila za njega. Petar je potom otišao iz Jerusalema i tako se spasio.
Karlična šupljina
Velika karlica
Velika karlica ili lažna karlica je prosror koga zatvataju karlični greben (iznad) i karlični obod (sprijeda) Omeđen je sa svake strane crijevnom kosti ilijum); sprijeda nekompletno, predstavljeno širokim intervalom između prednjih granica ilijuma, koji je ispunjen trbušnim zidom; iza je ograničen dubokim usjekom na obje strane između ilijuma i baze krstačne kosti. Ovaj dio tjelesne šupljine se općenito naziva trbušnom šupljinom (zato što se ponekad označava kao lažna karlica). . Velika karlica podupire crijeva (posebno tanko i sigmoidno debelo) prenosi dio težine na prednji trbušni zid. Natkoljenični (femoralni) nerv polazi iz slabinskih pršljenova L2-L4 u velikoj, ne u maloj.
Mjere
Karlica se može svrstati u četiri glavna tipa mjerenja karličnih dikjametara i veza na karličnom ulazu i izlazu, kao i kosiim promjerima. mini|desno|300px|Ženska karlična šupljina
Sveti Petar
Biografija
Potaknut viđenjem, odlazi u Cezareju rimskom građaninu Korneliju, ulazi u njegovu kuću, makar to po jevrejskom zakonu nije smio, te mu navješćuje evanđelje. U Djelima apostolskim to je prikazano kao važna prekretnica u kršćanstvu, budući da je tako prvi put ono izašlo izvan židovskog kruga.
Petar je propovijedao i u Antiohiji, a posebno je važna bila njegova uloga na prvom jerusalemskom apostolskom saboru, kad je odlučeno da se od pagana koji pređu na kršćanstvo neće tražiti da održavaju sav jevrejski zakon.
Razmnožavanje
Bespolno razmnožavanje
Aseksualna reprodukcija je proces u kojem organizmi stvaraju genetički slične ili identične sopstvene kopije, bez doprinosa genetičkog materijala nekog drugog organizma. Bakterije se bespolno  dijele preko binarnog fisije; virusi preuzmu kontrolu nad ćelijom  domaćina da bi proizveli  više virusa; hidra  i kvasac su u mogućnosti da se razmnožavaju pupljenjem. Ovi organizmi često ne posjeduju različite spolove, a  sposobni su  za "cijepanje"  u dva ili više sopstvnih  primjeraka. Većina biljaka imaju sposobnost za bespolnu reprodukciju, kao  i mrav vrste Mycocepurus smithii. Smatra se da se u potpunosti i redovno  razmnožavaju aseksualnim putem.
Neke vrste koje se reproduciraju bespolno, kao što su hidra i kvasac  mogu i spolno. Na primjer, većina biljaka je sposobna za vegetativno razmnožavanje – reprodukciju bez sjemena ili spora,  može se reproducirati i seksualno. Isto tako, bakterije mogu razmjenjivati genetičke informacije, tj. rekombinirati genetički materijal, putem povremenog konjugiranja.
Drugi načini aseksualna reprodukcije uključuju partenogenezu, fragmentaciju i formiranje spora, koji uključuju samo mitozu. reptili ribe, uključujući i ajkule, a vrlo rijetko i ptice). Ponekad se također koristi za opisivanje reprodukciju u hermafroditnih vrsta, koje se mogu samostalno oploditi.
Spolno razmnožavanje
Spolno razmnožavanje je biološki proces koji stvara nove organizme rekombiniranjem genetičkog materijala dva organizama u procesu koji počinje mejozom,  specijalizirane ćelijske diobe za proizvodnju haploidnih gameta od diploidnih somatskih ćelija. Tako spajanjem gameta u zigot, svaki od dva roditeljska organizama doprinosi polovini genetičke konstitucije potomaka. Većina organizama formiraju dvije različite vrste gameta.
Većina životinja (uključujući i ljude) i biljke razmnožavaju se spolno. Prilikom spolne reprodukcije roditeljski organizmi donose potomcima različite skupove gena za svaku osobinu (alele, na osnovu kojih se stvara genotip, koji se, u interakciji sa vanjskim faktorima, ispoljava kao fenotip. Potomak nasljeđuju po jedan alel za svaku osobinu od svakog roditelja, čime se osigurava da potomstvo ima kombinaciju gena roditelja. Biološki smisao diploidnog stanja omogućuje postojanje po dvije kopije svakog gena u organizmu, pa se smatra da "maskiranje štetnih alela pogoduje evoluciji dominantne diploidne faze u organizama koji su naizmjenično u haploidnoj i diploidnoj fazi" (gdje se rekombinacije slobodno javljaju).
Mahovine (Bryophyte) se razmnožavaju spolno, ali se obično javljaju životne forme koje su sve haploidne, od kojih nastaju gameti. Zigoti od polnih ćelija se razvijaju i sporangije, koje proizvode haploidne spore. Diploidna faza je relativno kratka u odnosu na haploidnu, odnosno postoji dominacija haploida. Briofitimi i dalje održavaju seksualnu reprodukciju tokom svoje evolucije, uprkos činjenici da u haploidnoj fazi uopće nema heterozisa. To može biti primjer da seksualna reprodukcija ima veću prednost sama po sebi, jer omogućava rekombinaciju gena između više lokusa) među različitim članovima vrsta, koji omogućava bolju adaptivnu vrijednost, što daje prednost u uvjetima prirodnog odabiranja, uz mogućost pojave novih hibrida ili rekombinanata i u haploidnoj formi. Postoje mnogi oblici dinamike reprodukcije i dostizanja spolne zrelosti.
Neke životinje, poput ljudi (seksualno zreli nakon adolescencije), imaju malo potomaka. Druge životinje se reproduciraju brzo, ali mnogi potomci ne prežive do odraslih doba. Zec (zreo nakon 8 mjeseci) ima 10-30 potomaka godišnje, Nilski krokodil (15 godina) ima 50, i neke vrste muha (10-14 dana) imaju 900. Obje strategije mogu biti povlašteni u procesu evolucije: životinje sa malo potomaka mogu provesti vrijeme odgajanjem i čuvanjem i tako smanjiti potrebu za reprodukciju. Međutim, životinje sa mnogo potomaka ne odgajaju i ne čuvaju svoje potomstvo. Procjenjuje se da bi od jednog para sićušnih vinskih mušica, ako bi preživjelo njegovo potomstvo svih generacije, populacija mušica dostigla takvu veličinu da bi prekrila cjelokupnu površinu planete Zemlje.
Ove dvije strategije poznate su kao K-selekcija (malo potomaka) i r-selekcija (mnogo potomaka). Koju strategiju vrste preferiraju zavisi od raznih okolnosti, ali su evolucijski neodržive koje ne ostavljaju dovoljno potomaka za održanje vrste i nakon svih uticaja selekcije i ostalih faktora evolucije.
Golanska visoravan
mini|desno|300p|Golanska visoravan - plave tačke su naselja izraelskih doseljenika. Crne tačke su sela [[Druzi|Druza i Čerkeza. Visoravan je okružena sa 4 države: Liban - Sirija - Jordan - Izrael.]] Golanska visoravan ( Hadhbat al-Jaulan, hebrejski: רמת הגול), ranije poznata kao Sirijska visoravan, je plato na granici između Izraela, Libana, Jordana i Sirije. U posjedu je Izraela nakon Šestodnevnog rata sa Sirijom, 1967. godine, te ponovno 1973. godine nakon Yom Kippur rata.
Geografija
Golanska je visoravan omeđena sa zapadne strane stjenovitim gorjem koje se spušta prema Galilejskom moru i rijeci Jordan, s južne strane rijekom Yarmouk, sa sjevera granicom sa Libanom, te s južne strane Hauranom. Golanska visoravan je podjeljena na tri regije: sjevernu, centralnu i južnu.
Geologija
Golanska visoravan je plato i dio vulkanskog polja iz holocena koji se prostire na sjever gotovo do Damaska. Cijelo područje je prepuno ugaslim vulkanskim stošcima, kao što je Majdal Shams. Hermon je na sjeveru Golanske visoravni, ali je geološki odijeljen od vulkanskog polja. U blizini Hermona je kratersko jezero Birkat Ram koga napajaju podzemna vrela.
Zajednice
Najveća zajednica i administrativni centar Golanske visoravni je židovski grad Katzrin, sagrađen 1970. godine. Grad okružuju brojni kibuci i mosavi. Na sjevernoj strani Golanske visoravni su sela Druza i Čerkeza, uključujući Majdal Shams i selo Alawite blizu libanske granice.
Bardstown
Bardstown je grad u okrugu Nelson u američkoj saveznoj državi Kentucky. Po popisu iz 2010, u gradu živi 11.700 stanovnika. Grad je sjedište okruga Nelson. Ime je dobio po Davidu Birdu, čovjeku koji je dobio zemlju za grad od guvernera Virginije i njegovom bratu, Williamu Bardu, geometru, koji je razmjerio granice grada. Bardstown je dio statističkog područja Louisville.
Historija
mini|lijevo|Katedrali sv. Josipa u Bardstownu mini|lijevo|Taverna "Old Talbott" mini|lijevo|Naličje novčića od 25 centi iz Kentuckyja Bardstown je jedan od najstarijih gradova u Kentuckyju, koji su naselili evropski useljenici. Područje je bilo naseljeno već 1790. U migracijama nakon Rata za nezavisnost Bardstown je postao centar katoličke crkve tog područja, koje se širilo zapadno od Apalača. Biskupija Bardstown osnovana je 8. februara 1808. te je pokrivala područje između Apalača i rijeke Mississippi i u njoj je službovalo 44 biskupa i deset nadbiskupa u deset saveznih država. Sjedište je bilo u Katedrali sv. Josipa, a kasnije je sjedište premješteno u Louisville. U Bardstownu je još nalazi srednja katolička škola "Bethlehem".
U cemtru grada nalazi se taverna "Old Talbott", sagrađena 1779. Upisana je u nacionalnu američku listu spomenika. U njoj su boravile osobe iz američke historije, kao što su Abraham Lincoln i Daniel Boone. . Tvrdi se da su na spratu taverne rupe od pucnjave razbojnika Jessi Jamesa. U Bardstownu je My Old Kentucky Home State Park, u kojem je kuća My Old Kentucky Home američkog senatora Johna Rowana iz 1795. Kuća je od 2002. na poleđini novčića od 25 centi izdatog za državu Kentucky. Njegov bratić Stephen Foster autor je himne Kentuckyja "My Old Kentucky Home".
Geografija
mini|lijevo|Položaj Bardstowna u Kentuckyju Po podacima Američkog statističkog zavoda, grad ima površinu od 19,2 km2, a od toga je 0,3 km2 vodena površina.
Susjedni gradovi
400px|lijevo|Udaljenost
11. decembar
11. decembar / prosinac (11. 12) jest 345. dan godine po gregorijanskom kalendaru (346. u prestupnoj godini). Do kraja godine ima još 20 dana.
Nikolaj Ivanovič Lobačevski
desno|mini|Nikolaj Ivanovič Lobačevski Nikolaj Ivanovič Lobačevski (1. decembra 1792., Nižnji Novgorod – 24. februara 1856., Kazanj ) je bio ruski matematičar. Posebnu pažnju je davao geometriji. Osnovao je tzv. neeuklidsku geometriju, te riješio vijekovni problem, dokazati peti Euklidov postulat na osnovu prva četiri postulata.
Život
Ivan Maksimovič Lobačevski, otac Lobačevskoga je bio zaposlen u geodetskoj kancelariji u gradu Njižni Novgorod. Nakon očeve smrti 1800. godine, mali Nikolaj se seli u Kazan, sa svojom majkom. U Kazanu, Lobačevski je završio gimnaziju, a na Kazanskom državnom univerzitetu stekao titulu magistra u oblastima matematike i fizike. Godine 1814. Lobačevski je počeo predavati na Kazanskom univerzitetu a godine 1822. je postao profesor. Uz matematiku i fiziku, predavao je i astronomiju. U periodu od 1827. do 1846. godine na tom univerzitetu je obnašao dužnost rektora.
Po Lobačevskom je nazvan krater na Mjesecu.
Naučni rad
Najveći doprinos Lobočevskog matematici je neeuklidska geometrija, posebno dokaz petog Euklidovog postulata iz predhodna četiri. Lobačevski je konkretno osnovao jednu granu neeuklidske geometrije, koja se danas naziva hiperbolička geometrija. Naučni rad Lobačevskoga se počeo cijeniti tek nekoliko decenija, poslije njegove smrti – u suštini tek onda, kada je Albert Einstein iskoristio teorije Lobočevskog pri matematičkoj formulaciji svoje teorije relativnosti. Lobačevski je napisao za života nekoliko knjiga o geometriji, među kojima i knjiga Geometriya.
Lobačevski se također bavio aproksimativnim traženjem rješenja algebarske jednačine.
Lobačevski je dao definiciju pojmu funkcija (matematika) kao korespondenciji između dvije oblasti realnih brojeva.
Las Vegas
mini|desno|Položaj Las Vegasa Las Vegas je najmnogoljudniji grad u američkoj saveznoj državi Nevadi, sjedište okruga Clark i svjetski poznato odredište za kocku i kupovinu, a poznat je i po vrhunskim restoranima. Grad, koji sebe naziva svjetskom prijestonicom zabave, čuven je po broju kasina i svih pratećih stvari. Sve je popularniji i kao odredište za penzionere i za porodični život, a na listi najvećih američkih gradova (po broju stanovnika) nalazi se na 30. mjestu sa 583.756 stanovnika (podatak iz 2010), a sa širom okolinom ima ih ukupno 1.951.269 (2010).
Osnovan 1905, Las Vegas je službeno postao grad 1911. S rastom koji je uslijedio, Las Vegas je krajem stoljeća bio najmnogoljudniji američki grad koji je osnovan u 20. stoljeću (u 19. stoljeću to je bio Chicago). Tolerancija grada prema raznim vrstama i oblicima zabave za odrasle donijela mu je nadimak Sin City (Grad grijeha) i učinila ga popularnim odredištem za filmske i TV-projekte (jedan od primjera je krimi-serija CSI: Las Vegas, a ima ih još). S druge strane, Las Vegas ima najveći broj crkava po glavi stanovnika od svih većih američkih gradova.
Historija
mini|lijevo|300px|Južni Pajuti iz ogranka lasvegaskih Moapa Pajuta s tradicionalnim korpastim kapama i pajutskom naprtnjačom za dijete Prvi zabilježeni dolazak u lasvegasku dolinu od strane ljudi evropskog porijekla bio je onaj Raphaela Rivere 1829. godine. Ime gradu dali su Španci u pratnji Antonia Armija (nom. Armijo, čit. Armiho), koji su se koristili lokalnim izvorima kad su prolazili tzv. Starim španskim putem na putu prema sjeveru i zapadu iz Texasa. 1800-ih godina, u okolini Las Vegasa bilo je arteških izvora koji su vodom "hranili" široke zelene površine, tj. poljane (na španskom vegas), odakle dolazi ime Las Vegas.
John C. Frémont putovao je u ovu dolinu 3. maja 1844. dok je ona još pripadala Meksiku. On je bio vođa grupe naučnika, izviđača (skauta) i posmatrača u okviru Inženjerijskog korpusa Armije SAD-a. Nakon što je Meksiko predao SAD-u većinu današnjeg zapadnog i jugozapadnog dijela SAD-a (to se desilo 1848), 10. maja 1855. Brigham Young poslao je 30 misionara pod vodstvom Williama Bringhursta u područje Las Vegasa s namjerom da se Pajuti (lokalno indijansko pleme) preobrate na mormonizam. Blizu današnjeg centra grada bila je sagrađena tvrđava koja je služila kao svratište ljudima koji su putovali "Mormonskim koridorom" između Salt Lake Cityja i za jedno kraće vrijeme uspješne svetačke kolonije u San Bernardinu, California. Ipak, mormoni su napustili Vegas 1857. Las Vegas je osnovan kao željeznički grad 15. maja 1905. kada su 44.5 ha zemlje (u današnjem centru grada) u vlasništvu jedne željezničke kompanije prodana na aukciji. Las Vegas je pripadao Lincoln Countyju do 1909. kad postaje dio novoosnovanog Clark Countyja (koji je dobio ime po senatoru iz Montane Williamu A. Clarku, jednom od direktora navedene kompanije). Katolička Crkva sv. Ivane Orleanske blizu 4. ulice i ulice Bridger osnovana je 1910. Las Vegas je postao uključeni grad 16. marta 1911, a Peter Buol bio je prvi gradonačelnik.
Las Vegas je počeo kao svratište za pionirske putnike na zapad i postao popularni željeznički grad na početku 20. stoljeća. Bio je mjesto odakle su se rude iz okolnih rudnika otpremale u ostatak zemlje. Nakon procvata željeznice Las Vegas je malo izgubio na važnosti, ali je završetak izgradnje čuvene Hooverove brane 1935. rezultirao porastom u stanovništvu, kao i u turističkom aspektu. Ta brana, koja se nalazi 48 km jugoistočno od grada, također je napravila jezero Mead, najveće američko vještačko jezero i rezervoar vode. Danas se turistima nudi odlazak u manje poznate dijelove brane. Legalizacija kockanja 1931. dovela je do pojave kasino-hotelâ, po kojima je Las Vegas čuven. Najveći razvoj desio se 1940-ih godina. Uspjeh prvih kasino-biznisa u gradu povezan je s organiziranim kriminalom. Većinom originalnih velikih kasina upravljali su ili su ih barem osnovali vodeći mafijaši Benjamin "Bugsy" Siegel, Meyer Lansky te još neki drugi. Brzi rast ovog kockarskog carstva desio se i zahvaljujući propadanju drugih većih kockarskih centara 50-ih godina, kao što su Galveston (Texas) ili Hot Spring (Arkansas).
Dolaskom poznatog biznismena Howarda Hughesa krajem 1960-ih, koji je kupio mnoge kasino-hotele, kao i pojavom radijskih i TV-stanica u gradu, legitimne korporacije također su počele kupovati kasina, a federalne vlasti istjerale su mafiju iz grada tokom nekoliko idućih godina. Konstantnu turističku "dolarsku struju" od kasina i hotela uvećao je novi izvor saveznog novca. Taj novac stizao je od osnivanja onog što je danas Avijatičarska baza Nellis. Priliv vojnog osoblja i lovaca na poslove u kasinima pomogao je nastanku buma u građevinarstvu i izgradnji, koji se danas ipak malo smanjio.
Iako je Macau prestigao Las Vegas po prihodima od kockanja, ipak ovo područje ostaje jedno od vodećih svjetskih odredišta za zabavu. Dana 1. oktobra 2017. desio se oružani napad tokom festivala country muzike koji se održavao u Las Vegasu, prilikom kojeg je preko 60 osoba ubijeno a 527 teže i lakše povrijeđeno. Napadač je identificiran kao 64-godišnji Stephen Craig Paddock iz grada Mequitea. Bio je to oružani napad sa najviše žrtava u američkoj historiji do sada.
Geografija i klima
Las Vegas je smješten u bezvodnoj pustinjskoj oblasti u okrugu Clark. Okruženjem dominira pustinjska vegetacija, a ima i divljih životinja. U ovom području znaju se desiti iznenadne bujice i poplave. Omogućavanje prirasta u broju stanovništva bio je glavni razlog za povećanje kapaciteta gradskog sistema za odvod otpadnih voda. Širenje tog sistema finansirano je iz fonda Američke agencije za zaštitu okoline (USEPA) koja je 2008. dodijelila grant za programe analiziranja i prognoziranja širenja grada i njegovog utjecaja na okolinu do 2019. godine.
Grad je u bezvodnom bazenu, okružen suhim planinama, a nadmorska visina mu je oko 620 m. Na zapadu se nalaze Spring planine. Većina krajolika je stjenovita i puna prašine. U samom gradu, međutim, ima puno travnjaka, drveća i ostalih zelenih površina. Zbog problema s izvorima vode, trenutno postoji pokret koji podupire uređivanje okoline i vrtova na način da se smanji ili eliminira potreba za dodatnom vodom iz sistema navodnjavanja (tzv. xeriscaping ili xerogardening, inače grčko-engleska kovanica). Prema Američkom uredu za popis, površina grada iznosi 340.26 km2, od čega je 340 kopno, a samo 0.26 (0.04%) voda.
Klima
mini|desno|250px|Pustinjski pejzaž u okolini Las Vegasa Klima Las Vegasa je suha, pustinjska klima (oznaka BWh po Koppenovoj klasifikaciji), tipična za pustinju Mojave u kojoj se grad nalazi. Grad uživa u sunčanim periodima i ima preko 300 sunčanih dana i preko 3.800 sunčanih sati godišnje, sa 110 mm padavina (Las Vegas ima prosjek od 29 kišnih dana u godini, većinom tokom zime, ali nije neobična pojava u bilo koje doba godine).
Ljeto je izuzetno vruće i uglavnom suho, s prosječnom maksimalnom dnevnom temperaturom od 34 do 40 °C i minimalnom noćnom od 21–26 °C. U prosjeku su 133 dana godišnje toplija od 32 °C, a 72 od 38 °C, s tim da većina dana u julu i augustu premašuje ove vrijednosti. Ipak, vlažnost zraka veoma je niska i često je ispod 10%.
mini|desno|250px|Snijeg u Las Vegasu [[20. decembar|20. 12. 2008.]] Zime su kratkog vijeka i općenito blage, s dnevnim maksimumom od 16 i noćnim minimumom od 4 °C. Okolne planine skupljaju snijeg tokom zime, ali u samom gradu snijeg je rijetka pojava. Prije nekoliko godina snijeg je ipak pao u dolini. Temperatura se ponekad može spustiti i do nule, ali zimske noćne temperature rijetko se spuštaju ispod -1 °C.
Demografska struktura
Prema procjenama Američkog ureda za popis iz 2008, Las Vegas sa širom okolinom ima 1.865.746 stanovnika i regija je jedna od najbrže rastućih u SAD-u. Veliki broj novih stanovnika dolazi iz Kalifornije.
Prema popisu iz 2000, u gradu (bez okoline) bilo je 478.434 stanovnika, 176.750 domaćinstava i 117.538 porodica. Gustoća naseljenosti bila je 1.630,3 /km2. Rasni sastav bio je: 69,86% bijelaca, 10,36% Afroamerikanaca, 0,75% Indijanaca, 4,78% Azijata, 0,45% ljudi s pacifičkih otoka, 9,75% ljudi ostalih rasa i 4,05% multirasnih ljudi. Hispano- ili Latinoamerikanci (bilo koje rase) činili su 23,61% stanovništva.
Bilo je 176.750 domaćinstava, od kojih je 31,9% imalo dijete mlađe od 18 godina koje živi s roditeljima, 48,3% bili su vjenčani parovi koji žive zajedno, 12,2% bila su domaćinstva sa ženom na čelu, bez prisustva supruga, a 33,5% nije bilo u porodičnim odnosima. Četvrtinu svih domaćinstava činili su samci, a 7,5% imalo je nekoga iz rodbine starijeg od 65 godina ko živi sam.
Dobna struktura bila je sljedeća: Srednja ili prosječna starost iznosila je 34 godine. Na svakih 100 žena u prosjeku bila su 103,3 muškarca. Na svakih 100 žena od 18 i više godina dolazila su 102,5 muškarca.
Prosječni prihodi jednog domaćinstva iznosili su 53.000 $, a prihodi jedne porodice 58.465 $. Muškarci su imali prosječne prihode od 35.511 $, a žene 27.554 $. Prihod po glavi stanovnika u Las Vegasu bio je 22.060 $. Oko 6,6% porodica i 8,9% stanovništva bilo je ispod granice siromaštva, uključujući 5,4% mlađih od 18 i 6,3% starijih od 65 godina.
Las Vegas ima jednu od najvećih stopa samoubistava i razvoda u SAD-u. U novinama Las Vegas Sun 2008. godine objavljena je studija koja pokazuje da čak 40% stanovnika Las Vegasa ima manju vjerovatnoću da počine samoubistvo kad napuste Las Vegas, a za turiste i posjetioce stanje je obrnuto: vjerovatnoća da će oni počiniti samoubistvo kad su u Las Vegasu udvostručava se u odnosu na boravak u bilo kojem drugom gradu, pa i više od toga. Ta studija srušila je dugotrajne tabue u pogledu diskusija o samoubistvima u Las Vegasu. Što se tiče veće stope razvoda, ona se ne odnosi isključivo na stanovnike Las Vegasa - naime, u Nevadi je razvodni proces lakši nego u većini saveznih država, pa mnogi ljudi iz cijele zemlje dolaze u Nevadu da olakšaju i ubrzaju taj proces.
Iz sličnih razloga Las Vegas ima i jednu od najvećih stopa sklapanja brakova; mnoge dozvole za vjenčanja izdaju se ljudima koji ne dolaze iz ovog područja.
Ekonomija
Osnovni pokretač ekonomije Las Vegasa jeste spoj turizma, kockanja i održavanja različitih konvencija, što je zauzvrat izvor prihoda za maloprodaju i restorane. Grad služi kao sjedište za dvije najveće svjetske kockarske kompanije, Harrah's Entertainment i MGM Mirage. U području Las Vegasa smješteno je i još nekoliko kompanija koje se bave proizvodnjom elektroničkih kockarskih mašina, kao što su slot-mašine. U prvoj deceniji 21. stoljeća maloprodaja i restorani postali su posebne atrakcije. Turističkim marketingom i promocijom upravlja Las Vegas Convention and Visitors Authority, agencija koja djeluje u cijelom okrugu. Njeno godišnje istraživanje obezbjeđuje detaljne informacije o broju posjetilaca, načinima trošenja novca i prihodima iz svega toga.
Stalni rast populacije znači da je građevinarstvo od vitalnog značaja. 2000. godine kupljeno je više od 21.000 novih i više od 26.000 "polovnih" kuća. Na početku 2005. 20 projekata gradnje stambenih prostora, od kojih je svaki zauzimao više od 120 ha površine, bilo je u toku. Tokom tog istog perioda Las Vegas je smatran najbrže rastućom zajednicom u SAD-u. Međutim, finansijska kriza 2007-2010 i pad u poslovima koji ju je pratio značajno su usporili i biznis i rast grada, koji je zabilježio jednu od najvećih stopa gubitka domova zbog hipoteke u SAD-u. Nestanak raspoloživih prihoda od potrošača i negativna reakcija protiv trošenja novca na korporativne zabave doveli su ugostiteljstvo u kovitlac od kojeg se ono još mora oporaviti.
Ponovni razvoj
Kad je 1989. godine otvoren Mirage, to je označilo početak daljeg razvoja južnog dijela Stripa. To se negativno odrazilo na turizam u centru grada, ali mnogi skorašnji projekti i izgradnja stanova koji su u vlasništvu njihovih stanara povećali su broj posjetilaca u centru grada.
Gradski čelnici uložili su napore u pokušajima da se pokrenu i drugi vidovi ekonomije osim turizma, kao što su razni oblici proizvodnje, bankarstvo i ostale komercijalne djelatnosti. Nepostojanje poreza na prihode za fizička lica i firme te veoma jednostavni zahtjevi u proces osnivanja korporacija doprinijeli su uspjehu ovih pokušaja.
Las Vegas je nedavno doživio enorman bum i u turizmu i u populaciji. Kao odraz brzog rasta populacije u gradu početkom 90-ih izgrađena je nova Kineska četvrt na Spring Mountain Roadu. U početku se Kineska četvrt sastojala samo od jednog velikog trgovačkog centra, ali područje je nedavno prošireno za nove trgovačke centre koji sadrže različite azijske biznise.
mini|desno|250px|Freemont Street Experience s isključenom neonskom rasvjetom Širenjem Stripa 90-ih godina, centar grada (koji je još bio zadržao osjećaj onog starog Las Vegasa) počeo je trpjeti negativne posljedice. Kako bi se stanje u centru promijenilo nabolje, grad je poduzeo određene napore. Napravljena je pješačka ulica Fremont Street Experience (FSE) kako bi se turisti vratili u centar i ona se pokazala popularnom u tom pogledu. Od početka recesije 2008, mnogi od tih napora obustavljeni su. Trgovački i zabavni centar Neonopolis zatvorio je 11 svojih pozorišta i skoro sve maloprodajne radnje. Mnogi projekti skupih stanova bili su u toku, ali jedna od zgrada s najvišim profilom, tornjevi Streamline, prijavila je bankrot. Ipak, pojavili su se neki obećavajući znakovi za ovo područje. Grad je uspio "preseliti" operacije Porezne uprave SAD-a s krajnjeg zapadnog dijela grada u novu zgradu u centru, koja je otvorena u aprilu 2005. Za preseljenje Porezne uprave očekuje se da će stvoriti veće zahtjeve za dodatnim poslovnim aktivnostima u centru grada, naročito u dnevnim satima.
Grad je 1995. kupio 25 ha zemljišta od kompanije Union Pacific Railroad, s namjerom da tu napravi nešto što će privući više ljudi u područje centra grada. 2004. godine gradonačelnik Oscar Goodman objavio je planove za Symphony Park, u koji su uključeni stambeni i uredski prostori, zatim Lou Ruvo Brain Institute (akademski medicinski centar), The Smith Center for the Performing Arts i nova gradska vijećnica. Nakon neuspjelih pregovora s kompanijom The Related Co o izgradnji Union Parka u oktobru 2005, grad je izabrao Newland Communities (firmu sa sjedištem u San Diegu) kao novog izvođača radova. Po ugovoru s tom firmom, radove nadgleda Dan Van Epp, potpredsjednik lokalnog ogranka firme i bivši predsjednik Howard Hughes Corporationa. Lou Ruvo Brain Institute dovršen je 2009. godine.
Grad je 2004. sklopio partnerstvo s firmama Cheetah Wireless Technologies i MeshNetwork da se sprovede projekat mobilnog broadband sistema koji bi pokrio šire područje. Sistem je instaliran u centru grada, u blizini FSE-a. 2005. godine otvoren je i The World Market Center, čija je namjera postati najistaknutiji nacionalni i eventualno svjetski veleprodajni salon namještaja, koji bi se takmičio s dosad vodećim centrom te vrste u High Pointu (Sjeverna Karolina).
23. 10. 2006. otkriveni su planovi za izgradnju Svjetskog draguljarskog centra u okviru Symphony Parka. Slično World Market Centeru, i SDC (engl. WJC) služio bi za sajmove i susrete draguljara iz cijelog svijeta. Po projektu, to bi bio neboder s 57 spratova (248 m visine).
Turizam
Neki od najpoznatijih kasina u centru nalaze se u FSE-u, koja je učinjena raznolikom kako bi se barovima dozvolilo da budu bliži jedni drugima, slično kao u četvrti Gaslamp u San Diegu.
Kasina u centru grada
mini|desno|250px|Kasino Golden Nugget
Kultura
Svakog prvog petka u mjesecu održava se proslava "Prvog petka" u okviru koje se izlažu i izvode djela lokalnih umjetnika i muzičara u dijelu centra grada poznatom kao "Arts District" ("Distrikt umjetnosti").
Četvrtak uoči "Prvog petka" poznat je kao "Čevrtak préglēdā" ("Preview Thursday"). Ovaj večernji događaj posvećen je tek otvorenim novim izložbama u galerijama u centru grada.
U Zoološko-botaničkom parku južne Nevade, poznatom i kao Lasvegaski zoo-vrt, nalazi se preko 150 vrsta životinja i biljaka.
485 miliona dolara vrijedan The Smith Center for the Performing Arts (koji je trenutno u izgradnji) nalazit će se u okviru Symphony Parka. Centar će biti prikladan za broadwayske predstave i ostale veće slične atrakcije, te za nastupe orkestara, izvođenja opera i plesne događaje.
Grad je, također, domaćin i nekim godišnjim događajima, kao što je kaubojski festival Helldorado Days.
Sport
Las Vegas nema nijedan klub u vodećim američkim sportovima i ligama, iako je šire gradsko područje jednako veliko ili veće od mnogih gradova koji ih imaju. Glavna dva razloga za to jesu zabrinutost zbog legalnog sportskog klađenja te organiziranje sportskih događaja iz zabave, a ne iz sportskih ciljeva, a objema ovim stvarima Las Vegas obiluje. Grad trenutno ima 2 kluba u nižim ligama, bejzbolski Las Vegas 51s, koji nastupa u Pacifičkoj ligi, i hokejaški Las Vegas Wranglers, koji se takmiči u Istočnoj hokejaškoj ligi, a inače je udružen s timom Phoenix Coyotes. Također postoji i klub Las Vegas Locomotives (američki nogomet), član UFL-a (United Football League).
U prošlosti je Las Vegas imao klubove koji su nastupali u Kanadskoj fudbalskoj ligi, XFL-u (američkoj profesionalnoj fudbalskoj ligi koja je trajala samo jednu sezonu - 2001), WBL-u (Svjetskoj košarkaškoj ligi) i u Arena Football League (trajala od 1987-2008). Postoje špekulacije da će završetak izgradnje nove dvorane, za koju se očekuje da će biti otvorena 2010. godine (i trenutno još nema planiranog datuma otvaranja), privući klubove iz NBA i NHL. Grad je, navodno, među prvim kandidatima za proširenje MLS-a (Američke nogometne lige) u bliskoj budućnosti. Također je bilo kontakata između gradskih zvaničnika i nekoliko vlasnika bejzbolskih klubova u pogledu njihovog preseljenja u Las Vegas. Grad je bio jak kandidat za preseljenje Montreal Exposa, koji su na kraju ipak postali Washington Nationals (navodno je prevagu odnijela garancija Washingtona da će novi stadion biti u potpunosti izgrađen javnim sredstvima. U Las Vegasu je 2008. održan i zimski sastanak čelnika MLB-a.
mini|desno|250px|Hotel [[Mandalay Bay, mjesto održavanja vrhunskih UFC i boks-mečeva]] Sportski događaji visokog nivoa i ograničenog trajanja bili su jako uspješni u Las Vegasu. Grad je bio domaćin NBA All-star utakmice 2007. NASCAR Sprint kup (automobilske utrke) privuče i do 165.000 gledalaca. Las Vegas je domaćin i značajnom broju profesionalnih borbi, naročito u boksu. Mnoge od tih borbi (poput onih iz Ultimate Fight serije, tj. UFC-a) održavaju se blizu centra grada ili na Stripu, u nekom od poznatih hotela-kasina. Mandalay Bay je naročito poznat kao glavni kandidat za održavanje UFC-borbi. Las Vegas se često naziva bokserskom Mekom, titulom koju često dijeli s legendarnim Madison Square Gardenom u New Yorku. National Finals Rodeo privukao je hiljade gledalaca u grad od 1985, pa je 2005. ugovor s gradom produžen do 2014. NBA Ljetna liga trenutno se održava u gradu, a tu je 2008. trenirao i američki olimpijski košarkaški tim.
Univerzitet Nevade, Las Vegas (UNLV) takmiči se u Diviziji 1 NCAA lige i u muškoj i u ženskoj konkurenciji, a član je i Mountain West Conferencea (sistem univerzitetskih takmičenja u raznim sportovima). Koledž južne Nevade također ima sportski program, sa značajnim uspjehom u bejzbolu na lokalnom nivou.
Postoje jaki sportski programi u mnogim srednjim školama u Las Vegasu, a dosta igrača iz raznih sportova kasnije je napravilo solidne karijere u univerzitetskom ili profesionalnom sportu, npr. Andre Agassi, Greg Anthony, Marcus Banks, Steven Jackson, Ryan Ludwick, Greg Maddux, Frank Mir, DeMarco Murray i Ryan Reynolds.
Parkovi i rekreacija
Las Vegas ima desetke parkova, uključujući i obrazovno-rekreacijski centar Las Vegas Springs Preserve i Floyd Lamb State Park.
Uprava
Las Vegasom upravlja gradsko vijeće koje trenutno ima 7 članova, zajedno s gradonačelnikom. Gradonačelnik predsjedava svim sastancima vijeća, a ako nije u mogućnosti, mijenja ga član vijeća koji ima funkciju privremenog zamjenika gradonačelnika (neki gradovi u SAD-u nemaju službenu funkciju zamjenika gradonačelnika, već jedan član gradskog vijeća bude izabran kao osoba koja će ga mijenjati dok je odsutan ili spriječen u obavljanju dužnosti). Gradski manager (nešto kao upravnik) odgovoran je za administraciju i svakodnevne zadatke svih općinskih službi i gradskih odjeljenja. On, također, održava vezu sa saveznim, državnim, okružnim i ostalim lokalnim vlastima.
Indijanski rezervat za Pajute zauzima oko 4.000 m2 i nalazi se u blizini centra grada.
Las Vegas, kao sjedište Saveznog okružnog suda Lloyd D. George, privlači i mnoge uslužne pravne djelatnosti u vezi s kaucijama, brakom, razvodom, porezom, uključivanjem i ostalim pravnim uslugama.
Obrazovanje
Osnovno i srednjoškolsko obrazovanje (u javnim školama) obezbjeđuje Školski distrikt Clark Countyja, koji je peti najbrojniji u SAD-u (planirani upis za šk. g. 2007-2008. bio je 314.000 učenika do 12. razreda).
Ranije spomenuti UNLV nalazi se u Paradiseu, oko 5 km od južnih granica grada i oko 3.2 km istočno od Stripa. Medicinski fakultet Univerziteta Nevade u Renou ima kampus blizu centra Las Vegasa. Nekoliko državnih univerziteta, uključujući Univerzitet Phoenix, imaju kampuse u području Las Vegasa. Nevada State College i Univerzitet Touro nalaze se u obližnjem Hendersonu. Koledž južne Nevade ima kampuse u Las Vegasu, Sjevernom Las Vegasu i Hendersonu. U Hendersonu su, također, i Univerzitet DeVry i Keller Graduate School of Management (Kellerov fakultet za menadžment). Od privatnih ustanova, tu su koledž Apollo, National University, te ITT tehnički institut.
Transport
RTC Transit je sistem javnog transporta koji obezbjeđuje autobuske usluge u Las Vegasu, Hendersonu, Sjevernom Las Vegasu i ostalim prigradskim područjima. Međugradski autobuski prijevoz za Las Vegas obezbjeđuju neke tradicionalne autobuske firme, kao što je Greyhound Lines. Za čarter-linije tu je Green Tortoise, a postoji i nekoliko linija za Kinesku četvrt. Amtrak California također ima liniju između Las Vegasa i najbliže putničke željezničke stanice u Barstowu (Kalifornija).
Nova brza tranzitna veza u Las Vegasu zvana ACE Gold Line (autobuska linija s ograničenim stajanjima i čestim prometom) pokrenuta je u martu 2010. i povezuje centar Las Vegasa, Strip, Centar za konvencije i gradski trg.
Ceste 15, 515 i US 95 vode iz grada u sva 4 smjera. Dvije veće ceste - Interstate 15 i Interstate 515/U.S. Route 95 - križaju se u centru Las Vegasa. I-15 povezuje Las Vegas S Los Angelesom i ide na sjeveroistok prema Salt Lake Cityju. I-515 ide na jugoistok prema Hendersonu, odakle US 93 dalje vodi preko Hooverove brane u Phoenix, Arizona. US 95 povezuje grad sa sjeverozapadnom Nevadom, uključujući Carson City i Reno. US 93 odvaja se od I-15 sjeveroistočno od Las Vegasa i ide na sjever, kroz istočnu Nevadu, prolazeći kroz mjesta Elly i Wells. US 95 skreće južno od US 93 blizu Hendersona i ide kroz krajnji istok Kalifornije. Izgrađena je djelomična obilaznica, koja se sastoji od I-215 na jugu i Clark County 215 na zapadu i sjeveru. Od ostalih cesta, Blue Diamond Road (SR 160) vodi u Pahrump, a Bulevar Lake Mead (SR 147) do jezera Mead.
Ceste u pravcu istok-zapad, od sjevera prema jugu
Ceste u pravcu sjever-jug, od zapada prema istoku mini|desno|250px|Međunarodni aerodrom McCarran Međunarodni aerodrom McCarran zadužen je za međunarodne i domaće letove u dolinu Las Vegasa, a preko njega idu i letovi privatnih aviofirmi, kao i teretni letovi. Neki civilni letovi koriste manje aerodrome u Sjevernom Las Vegasu i Hendersonu.
Union Pacific Railroad jedina je željeznica prve klase koja obezbjeđuje promet teretnih vozova kroz Las Vegas. Do 1997. vozovi kompanije Amtrak Desert Wind išli su za Las Vegas koristeći pruge Union Pacific Railroada koje su prolazile kroz grad. Početkom 90-ih diskutiralo se o planovima da se obnovi Amtrakova linija koja je spajala Las Vegas i Los Angeles, ali nijedan od njih nikad nije implementiran. Amtrakova stanica u Las Vegasu bila je smještena u hotelu Plaza čime je držala "titulu" jedine željezničke stanice u SAD-u koja se nalazila u kasinu.
Prijedlozi da se oživi saobraćaj putničkih vozova za Las Vegas imaju u vidu brzi voz Desert Xpress iz Victorvillea u Kaliforniji, zatim međudržavnu liniju lebdeće željeznice između Kalifornije i Nevade, koja bi se na kraju produžila do Anaheima (Kalifornija), a njen prvi segment bio bi u Primmu (Nevada), Las Vegas Railway Express i, najnovije, Z-voz, koji bi išao 6 dana sedmično između Los Angeles Union Station i nove Z-train stanice u blizini Stripa.
Mirza Teletović
Mirza Teletović bosanskohercegovački je košarkaš. Posljednjih šest sezona karijere igrao je u NBA ligi, a ranije je godinama bio jedan od najboljih i najvažnijih igrača španske Caje Laboral, za koju je veoma uspješno nastupao u ACB ligi i Euroligi. Zbog visine, ali i snalažljivosti, još kao dječak počeo je trenirati košarku u jablaničkoj Turbini. Sa 14 godina pristupio je tuzlanskoj Sloboda Diti, nastavio u belgijskom Oostendeu, gdje je skrenuo pažnju košarkaških stručnjaka iz Evrope i svijeta na sebe. Reprezentativac BiH je od 2005. i nastupio je na EP 2003. u Švedskoj EP 2005. u SCG i EP 2011. u Litvaniji.
Evropa
Debitirao je za košarkaški tim Slobode u sezoni 2002/03. U debitantskoj sezoni prosječno je imao 7,2 poena i 2,7 skokova po utakmici, a u drugoj sezoni 26,4 poena i 6,6 skokova.
Godine 2004. seli se u Belgiju, u Oostende, gdje prosječno bilježi 6,7 poena i dva skoka po utakmici.
Dvije godine kasnije prelazi u špansku Caju Laboral, gdje debitira 1. oktobra u pobjedi protiv Pamese. U prvoj sezoni u Euroligi prosječno bilježi 5,3 poena i 2,8 skokova po utakmici. Bio je u izboru za NBA draft 2007, ali ga niko nije izabrao.
U sljedećoj sezoni uspio je izboriti mjesto u početnoj postavi, a postao je i kapiten. U 2008. osvaja nagradu za nadolazeću zvijezdu španske lige. Sljedeće sezone postaje najkorisniji igrač španskog Kupa kralja.
U euroligaškoj sezoni 2011/12. prosječno bilježi 21,7 poena i šest skokova po utakmici. Ipak, Caja Laboral nije se plasirala među najboljih 16.
Brooklyn Nets
Dana 3. jula 2012. za 15,6 miliona dolara potpisao je trogodišnji ugovor s Brooklyn Netsima. Debitirao je 5. novembra 2012. u porazu od Minnesota Timberwolvesa. Igrao je osam minuta i ubacio pet poena.
Negdje na polovini sezone 2014/15. otkrivena mu je plućna embolija, zbog čega je morao propustiti ostatak sezone. Iako su prognoze predviđale da će oporavak trajati barem pola godine, vratio se na parket u prvoj utakmici doigravanja protiv Atlanta Hawksa 22. aprila 2015.
Phoenix Suns
Dana 17. jula 2015. Teletović je potpisao jednogodišnji ugovor s Phoenix Sunsima vrijedan 5,5 miliona dolara. Prvi nastup imao je odmah u prvoj utakmici sezone protiv Dallas Mavericksa, ostvarivši učinak od pet poena i pet skokova u porazu 111–95. Dana 29. novembra ostvario je svoj učinak sezone ubacivši 20 poena s klupe u pobjedi 107–102 protiv Toronto Raptorsa. Dvije sedmice kasnije izjednačio je taj učinak, uključujući i odlučujući koš 0,3 sekunde prije kraja utakmice, krunisavši žestoki nalet Sunsa u posljednjoj četvrtini, koji su preokrenuli zaostatak od 16 poena protiv Chicago Bullsa i pobijedili 103–101. Dana 16. decembra nadmašio je taj učinak postigavši 24 poena (najviše u ekipi) u porazu od Golden State Warriorsa. U novoj kalendarskoj godini, 12. januara 2016, šestu utakmicu zaredom postigao je dvocifren broj poena (rekord NBA-karijere), ubacivši 19 poena u porazu od Indiana Pacersa. Učinak sezone popravio je 19. februara postigavši 25 poena u porazu od Houston Rocketsa. Šest dana kasnije ponovo se popravio, ubacivši 30 poena u porazu od svog bivšeg kluba, Brooklyn Netsa. Dana 23. marta, u pobjedi protiv Los Angeles Lakersa, postavio je rekord Sunsa po najvećem broju pogođenih trica igrača s klupe u jednoj sezoni, nadmašivši 150 trica Dannyja Aingea iz sezone 1992/93. U porazu od Atlanta Hawksa 5. aprila srušio je isti rekord u cijeloj NBA, nadmašivši 164 trice Chucka Persona (San Antonio Spurs) iz sezone 1994/95. Sezonu je završio sa 181 pogođenom tricom, od čega je 179 ubacio kao igrač s klupe.
Milwaukee Bucks
Dana 8. jula 2016. potpisao je trogodišnji ugovor s Milwaukee Bucksima vrijednosti 30 miliona dolara. Početkom novembra postigao je 22 poena, izjednačivši lični rekord od sedam trica, u pobjedi 117–91 protiv Sacramento Kingsa. Nakon što je Michael Beasley krajem februara 2017. povrijedio koljeno, Teletović je počeo dobijati veću minutažu. Međutim, i sam se povrijedio sljedećeg mjeseca, ali se brzo vratio.
Povlačenje
Teletović je 27. septembra 2018. objavio kraj karijere i otkrio da će početi raditi za Košarkaški savez Bosne i Hercegovine.
Dezmosom
Dezmosom (grč. δεσμός - desmós = veza + σῶμα - sṓma = tijelo) je kružna formacija na vanjskoj površini plazmaleme koja je povezana sa istom takvom na površini susjednih ćelija.
Dezmosom je poznat i kao macula adherens (pl.: maculae adherentes) (latinski za pidržavajuće mjesto ), je ćelijska struktura specijalizirana za međućelijske veze, odnosno njihovu međudobnu  adheziju. To je tip  spojnog kompleksa,  lokaliziran kao  tačkasta adhezija,  nasumično raspoređena na bočnim stranama plazmamembrane. Desmosomi ostvaruju jedan od jačih tipova međusobne adhezije ćelija i nalaze se u tkivu koje doživljava snažni mehanički stres, poput tkiva srčanog mišića, tkiva mokraćnog mjehura, mukoza  i epitella.
Pregled
Sa unutrašnje strane plazmaleme se nalazi se pričvršćujući plak za kojeg se vežu intermedijarni filamenti, koji prave petlju sa intermedijarnim filamentom suprotne strane i ponove se vežu za plak. Time omogućavaju snažnu adheziju susjednih ćelija. Kako se da primijetiti, dezmosomi se nalazi na pojedinim dijelovima bočne strane ćelije i omoužavaju da se sila pritiska ravnomjerno rasporedi. Dezmosomi su veze u međućelijskom prostoru, sastavljene od filamenata koji, u homogenomm rasporedu obrazuju strukturu zvanu međućelijski cement. Sa citosolne strane, na membrane naliježu tzv. dezmosomske kružne ploče, promjera 0,1 - 0,5 nm, debljine 15-20 nm. Dezmosomi su difuzna razmješteni po cijeloj površini ćelijske membrane.
Historija
Dezmosome je prvi otkrio Giulio Bizzozero, italijanski patolog. On ih je označio kao  gusti čvorovi ili "Bizzozerovi čvorovi". Termin "dezmosom" potiče od Josefa Schaffera (1920), prema lat. desmo-, od grčkog desmos = veza, ima značenje vezanja ili povezivanja tankih struktura zajedno. U kombinaciji sa -some, koji dolazi od soma =  tijelo, što čini desmosom "vezujućim tijelom".
Alexis de Tocqueville
mini|desno|Alexis de Tocqueville Alexis-Charles-Henri Clérel de Tocqueville (29. Juli, 1805 – 16. April, 1859) bio je francuski mislilac političke domene i historičar najviše poznat po svojim djelima Demokratija u Americi (koja je izašla u dva dijela: 1835. i 1840.) i Stari režim i revolucija (1856.). U navedenim djelima istraživao je efekte postizanja jednakosti u društvenim okolnostima na pojedinca i državu a koja se dešavala u zapadnim društvima.
Demokratija u Americi (1835.), njegovo najveće djelo, izdata je nakon njegovog putovanja u Sjedinjene države i danas se smatra primjerkom najranijh radova iz oblasti sociologije. Istaknuti predstavnik tradicije liberalizma u politici Tocqueville je bio aktivan učesnik u francuskoj politici, prvo u Julskoj Monarhiji (1830–1848, period liberalnog monarhijskog poretka u Francuskoj) a zatim i tokom Druge republike (1849–1851) koja je nastala nakon Revolucije u februaru 1848. Napustio je učestvovanje u politici nakon državnog udara 2. decembra 1851, kojeg je predvodio Louis Napoléon Bonaparte i od tada započinje s pisanjem prvog dijela knjige Stari režim i revolucija kojeg je i završio do svoje smrti.
NGC 7705
NGC 7705 (također poznat kao PGC 71811) je prečkasta spiralna galaksija koja je udaljena oko 260 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Ribe. Najveći prečnik je 0,60 (45 hiljada sg) a najmanji 0,5 uglovnih minuta (38 hiljada sg). Prvo otkriće je napravio Albert Marth 27. oktobra 1864. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
A1
A1 se može odnositi na:
Hagen–Poiseuilleova jednačina
Hagen–Poiseuilleova jednačina je fizikalni zakon koji opisuje sporo viskozno nestišljivo strujanje kroz konstantni kružni poprečni presjek. Poznat je i kao Hagen–Poiseuilleov zakon, Poiseuilleov zakon i Poiseuilleov jednačina. Nazvana je po njemačkom inženjeru i fizičaru Gotthilfu Hagenu i francuskom fizičaru i fiziologu Jean-Léonard-Marieju Poiseuilleu.
Standardno označavanje u dinamici fluida
U standrardnom označavanju u dinamici fluida:
ili
gdje je
Fizikalno označavanje
gdje je:
Veza sa Darcy–Weisbachom
Ovaj rezultat je, također, rješene fenomenološke Darcy–Weisbachove jednačine u oblasti hidraulike, dajući odnos koeficijenta trenja preko Reynoldsovog broja:
gdje je Re Reynoldsov broj, a ρ je gustoća fluida. U ovom obliku, zakon aproksimira Darcyjev koeficijent trenja, koeficijent gubitka energije, koeficijent gubitka trenja ili Darcyjev koeficijent Λ u laminarnom strujanju pri niskim brzinama u cilindričnoj cijevi. Teoretsku derivaciju blago izmijenjenog oblika ovog zakon nezavisno su napravili Wiedman 1856. i Neumann i E. Hagenbach 1858. godine (1859. i 1860. godine). Hagenbach je bio prvi koji je nazvao ovaj zakon Poiseuilleovim zakonom.
Ovaj zakon posebno je važan u hemodinamici, jednoj od podoblasti fiziologije.
Poiseuilleov zakon je kasnije, 1891. godine, proširen i na turbulentno strujanje od strane L. R. Wilberforcea, čiji je rad osnovan na Hagenbachovom radu.
Derivacija
Hagen–Poiseuilleova jednačina može se dobiti iz Navier–Stokesovih jednačina.
Analogija sa električnim krugovima
Elektricitet je najprije shvaćen kao neka vrsta fluida. Ova hidraulička analogija je još uvijek konceptualno korisna.
Poiseuilleov zakon odgovara Ohmovom zakonu za električne krugove (U = IR), gdje je pad pritiska ΔP  analogan sa naponom U, a zapreminski protok Φ je analogan struji I. Tada je otpor