cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Perseverance (rover)
alt=Cameras on Mars 2020 Rover|mini|290x290piksel| Kamere na Mars 2020 Roveru Perseverance, nadimka Percy, jeste rover za Mars veličine automobila dizajniran za istraživanje kratera Jezero na Marsu u sklopu NASA- ine misije Mars 2020. Proizveo ga je Laboratorij za mlazni pogon, a lansiran je 30. jula 2020. u 07:50 EDT (11:50 UTC ), Slijetanje na Mars je izvedeno 18. februara 2021. u 15:55 EST / 20:55 UTC.
Ustrajnost nosi sedam naučnih instrumenata za proučavanje marsovske površine u krateru Jezero. Nosi nekoliko kamera i dva mikrofona. Rover nosi i helikopter Ingenuity, eksperimentalnu letjelicu koja treba da utvrdi da li je let izvediv u atmosferi Marsa. mini|290x290piksel| Istrajnost u laboratoriju za mlazni pogon. Također sa Perseveranceom kao dijelom misije Mars 2020 putuje i eksperimentalni helikopter za Mars, nazvan Ingenuity. Dron helikopter na solarnu energiju mase 1.8 kg, testirat će se na stabilnost leta i na potencijal da izvidi najbolju rutu vožnje za rover tokom planiranog perioda od 30 dana. Osim kamera, ne sadrži nikakve naučne instrumente.
Rover Perseverance ima četiri naučna cilja koji podržavaju naučne ciljeve Programa istraživanja Marsa:
Rover Perseverance je uspješno poletio 30. jula 2020. u 11:50 UTC (07:50 EDT) na brodu- lansirnoj jedinici United Launch Alliance Atlas V iz svemirskog lansirnog kompleksa 41, na svemirskoj stanici Cape Canaveral na Floridi.
Roveru je trebalo oko sedam mjeseci da putuje do Crvene planete, a spuštanje je počelo 18. februara 2021, nakon čega je sletio u krater Jezero kako bi započeo svoju naučnu fazu. mini|290x290piksel| Dijagram koji prikazuje lokacije naučnih instrumenata na roveru Perseverance.
Rafinerija nafte Brod
Ekspanzija za vrijeme SFRJ
Nakon završetka Drugog svjetskog rata, rafinerija nafte Brod ušla je u državno vlasništvo, te je obnovljena i nacionalizovana. Izgrađena su nova postrojenja većeg kapaciteta prerade uz tendenciju povećanja sekundarne prerade, čime se kapacitet prerade povećao na 1800 tona dnevno. 1960. godine uklonjena su uska grla, čime se kapacitet prerade ponovo povećao za ukupno 700 tona ili 39% na sada 2500 tona dnevne proizvodnje.
U periodu od 1960-68. godine u brodskoj rafineriji izgrađena je preradna linija Snam Progretti kapaciteta u iznosu od 2 miliona tona godišnje, koja se danas zove "Stara linija prerade". Kapacitet te linije je do sada smanjen je za 40% na 1,2 miliona tona godišnje proizvodnje.
22 godina kasnije, 1990. godine ponovo je izgrađena jedna nova linija prerade ukupnog godišnjeg kapaciteta u iznosu od 3 miliona tona nafte u ukupno deset procesa izgradnje.
Rat u BiH i Hrvatskoj
Godinu dana kasnije, 1991. godine Rafinerija u Brodu morala je obustaviti rad zbog rata u Hrvatskoj, a kasnije je izbio i rat u Bosni i Hercegovini, tako da se do kraja 1995. godine u rafineriji u Brodu nije mogla preraditi nafta.
Rafinerija od kraja rata do danas
Dana 24. aprila 2003. godine rafinerija nafte u Brodu notirana je na banjalučkoj berzi.
Četiri godina kasnije, u februaru 2007. godine Vlada Republike Srpske je sa ruskom naftnom kompanijom Zarubežnjeft, koja je u ruskom državnom vlasništvu, sklopila ugovor o privatizaciji rafinerije nafte u Brodu i rafinerije ulja u Modriči primivši od strane ruske kompanije oko 236 miliona KM. Za kupovinu formirano je novo preduzeće pod imenom "Neftegazinkor", koja je u 100%-vlasništvu Zarubežnjefta. Zarubežnjeft je obnovila stare linije i pustila je u rad sa ukupnom godišnjom proizvodnjom od 1.200.000 tona godišnje. Osim toga, modernizovan je i kompleks brodske rafinerije za obradu otpadnih voda i puštena u rad stanica za biološko prečišćavanje otpadnih voda. 27. novembra 2008. godine Rafinerija nafte Brod je nakon pauze, koja je trajala više od 18 godina, ponovo pokrenula proizvodnju prerade naftnih derivata. 2009. godine započeta je obnova na novoj proizvodnjoj liniji.
U aprilu iste godine završena je rekonstrukcija postrojenja za hidrodesulfrizaciju dizel goriva, što je omogućilo proizvodnju dizel goriva sa sadržajem sumpora ispod 50ppm, čime je omogućeno ispunjenje Euro4-standarda. Osim toga, u aprilu 2009. godine pušteno je u rad i postrojenje za dobijanje bitumena, a u augustu puštena je u rad sekcija za prečišćavanje gasova i dobijanje čistog sumpora, kako bi se povećala zaštita životne sredine.
Eksplozija postrojenja u Rafineriji
9. oktobra 2018. u 21:30 pogon 05-IZOMAX je uništen u eksploziji zasad nepoznatog izvora. U neposrednoj blizini pogona 05, je postrojenje 04. za proizvodnju benzina koji je djelimično oštećen. Vatrogasna jedinica Rafinerije nafte Brod i vatrogasna jedinica Brod uz pomoć radnika koji su bili pri sebi i radnika koji su došli od kuća da pomognu pri gašenju požara su zajednički uspjeli lokalizirati požar oko sat vremena kasnije. Povrijeđeno je 10 radnika od kojih je jedan preminuo na licu mjesta. Ostali radnici su prevezeni u bolnicu Sv. Apostol Luka u Doboju.
Vlasništvo
Rafinerija nafte Brod je od 24. aprila 2003. godine notirana na banjalučkoj berzi. U februaru 2003. godine Vlada Republike Srpske je sa ruskom naftnom kompanijom Zarubežnjeft sklopila ugovor o privatizaciji Rafinerije nafte Brod i Rafinerije ulja Modriča.
Proizvodi
Rafinerija nafte Brod proizvodi ukupno šest proizvoda, za čiju proizvodnju brodska rafinerija se snabdijeva Jadranskim naftovodom (JANAF) :
Motorni benzini
U rafineriji nafte Brod se proizvode:
Dizel goriva
Rafinerija nafte u Brodu proizvodi dvije vrste dizel goriva, čiji je kvalitet definisan standardom EN 590.
U rafineriji nafte u Brodu se proizvode:
Bitumeni
Rafinerija Brod u svom asortimanu ima ukupna dvije vrste bitumena:
Lož ulje
Rafinerija nafte u Brodu proizvodi dvije vrste lož ulja:
Prema navdima brodske rafinerije, kvalitet ovog proizvoda također je definisan bosanskohercegovačkim standardom.
Sumpor
Ovaj proizvod Rafinerija u Brodu proizvodi kao tekući sumpor, čvrsti sumpor u pločama i u obliku granula.
Ekologija
Prema navodima Rafinerije nafte Brod, Ekološki institut iz Banja Luke svako tri mjeseca vrši ekološki monitoring rafinerije. Osim toga, postrojenja za čišćenje otpadnih voda u Rafineriji Brod, također prema navodima te kompanije, rade normalnim režimom i u skladu sa zahtjevima tog ekološkog instituta. U rad je i pušten pogon postrojenja sekcije 36, koje služi pranju gasova amunima, zatim postrojenja za rekuperaciju, dobijanje elementarnog sumpora u tečnom i tvrdom stanju i sekcije 39, koja služi za doradu otpadnih gasova.
Optužbe o zagađenju zraka u Slavonskom Brodu
Prema navodima Deutsche Welle-a (DW), analize zraka u Slavonskom Brodu, gradu koji se nalazi samo nekoliko kilometara od rafinerije nafte u Brodu, pokazuju alarmantno zagađenje, koje bi moglo biti opasno po ljude. Kako izvještava DW, krivac za to je upravo rafinerija nafte u Brodu.
Direktor zavoda za javno zdravstvo (ZZJZ) u Slavonskom Brodu dr. Anto Cvitković je rekao, kako je Slavonski Brod u najlošijoj kategoriji po kvalitetu zraka, te kako udisanje tog zraka može prouzrokovati morbiditet i neke tumore. Kako navodi DW, ZZJZ je izradio dvije studije na temelju rutinske zdravstvene statistike, a u posljednih mjesec dana je uspio ostvariti i suradnju sa sličnom organizacijom u Banjoj Luci kojoj su poslali zahtjeve za uvid u njihove podatke.
OPTIMA Grupa, koja u vlasništvu Zarobežnjeft-a upravlja rafinerijom nafte u Brodu, ističe da nije kriva za oneščišćenje zraka u Slavonskom Brodu, a pogotovo ne u periodu od 16. decembra 2015. do 27. januara 2016. godine, za koji se brodska rafinerija također optužuje, jer se rafinerija prema navodima OPTIMA Grupa-e u tom periodu nalazila u remontu, zbog čega nije ni radila i zato ne može ni biti kriva za oneščišćenje zraka u Slavonskom Brodu.
Plinifikacija rafinerije
Kako bi se smanjilo zagađenje od strane brodske rafinerije, početkom oktobra 2017. godine prihvaćen je protokol od strane vlade Hrvatske da se rafinerija u Brodu spoji na plinsko-transportni sustav Hrvatske, čim bi se rafinerija mogla početi snabdijevati plinom od jeseni 2018. Snabdijevač plina brodskoj rafineriji će biti hrvatsko preduzeće Crodux, koje će rafineriju snabdijevati sa ukupno 70 miliona kubika plina godišnje. Prema navodima vlasnika Croduxa, Ivana Čermaka, prebacivanjem sa teškog mazuta i nafte na plin, već u prvoj fazi projekta moglo bi se riješiti između 80 i 90 posto zagađenja iz brodske rafinerije.
Uprava
Rafinerijom nafte Brod upravljaju upravni organi, u skladu sa Zakonom o privrednim društvima, podzakonskim aktima i internim aktima kompanije:
RK Iskra Bugojno
RK Iskra Bugojno je rukometni klub iz Bugojna, Bosna i Hercegovina. Takmiči se u Premijer ligi, prvom rangu bosanskohercegovačkog rukometa.
Historija
Klub je osnovan 24. septembra 1970. godine. Rukometaši “Iskre” su 1973. godine odigrali prvu međunarodnu utakmicu u historiji bugojanskog rukometa. Bilo je to gostovanje rukometne ekipe iz Njemačke.
Prvu utakmicu pod reflektorima Iskrini rukometaši odigrali su povodom Dana oslobođenja Bugojna 9. septembra 1973. godine. Igrali su protiv rukometaša “Viteksa” iz Visokog koji su tada bili članovi Prve savezne rukometne lige Jugoslavije.
U sezoni 1972/1973. počela je novoformirana Sarajevsko – Travnička zona. Članovi te lige bili su: Iskra (Bugojno), Borac (Travnik), Partizan (Sarajevo), Orao (Briješće – Sarajevo), Sloga (Buća Potok – Sarajevo), Rudar (Kakanj), Sloga (Gornji Vakuf), Bratstvo (Novi Travnik), Viteks II (Visoko), Rogatica, Omladinac (Sarajevo)
Igrači
Sastav za sezonu 2021/22.
Gamla bankhuset
Gamla bankhuset u gradu Umeu na sjeveru Švedske je popisana žuta dvoetažna kamena zgrada neorenesansnog stila koja je izgrađena 1877. godine. Zgrada je smještena u "Staroj ulici" na adresi Storgatan br. 34, i okrenuta je prema mostu Tegsbron na sjeveru. Zbog zaobljenih uglova zgrade ona je dobila nadimak Smörasken ("Posuda za maslac").
Peteranec
Peteranec je naseljeno mjesto i općina u Hrvatskoj, u Koprivničko-križevačkoj županiji.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazio se u sastavu stare općine Koprivnica.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Peteranec je imala 2.704 stanovnika, od čega u samom Peterancu 1.431.
Općina Peteranec
Napomena: Nastala iz stare općine Koprivnica.
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Peteranec je imalo 1.571 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Savez izviđača Federacije Bosne i Hercegovine
Savez izviđača Federacije Bosne i Hercegovine je dobrovoljna, nepolitička, obrazovna i vaspitna organizacija za mlade, otvorena za sve bez obzira na nacionalno porijeklo, rasu ili vjeru, u saglasnosti sa ciljem, principima i metodom Svjetske skautske organizacije. SIFBiH djeluje na području Federacije Bosne i Hercegovine i šire, u skladu sa zakonom.
CILJEVI I DJELATNOST
Cilj Saveza je okupljanje i pomaganje aktivnosti organizacionih jedinica, radi razvoja punih fizičkih, umnih, društvenih i duhovnih potencijala mladih ljudi, članova tih organizacionih jedinica, kao pojedinaca, odgovornih građana i članova lokalnih, nacionalnih i međunarodnih zajednica.
MEĐUNARODNA SURADNJA
Savez izviđača Federacije Bosne i Hercegovine kroz krovnu organizaciju Saveza izviđača u Bosni i Hercegovini član je Svjetske organizacije skautskog pokreta (World Organization of Scout Movement), jedna od najpoznatijih i najbrojnijih međunarodnih organizacija, s konzultativnim statusom u Ekonomsko-socijalnom vijeću Ujedinjenih naroda te u partnerstvu s mnogim agencijama (UNICEF, UNESCO, UNDP…). Unutar Europske regije Svjetske organizacije skautskog pokreta razvijeni su kontakti s Europskom komisijom, Europskim parlamentom i Vijećem Europe, ali i mnogim međunarodnim udrugama, kao što je Europski forum mladih.
ODREDI SIFBIHa
Savez izviđača Federacije Bosne i Hercegovine (SIFBIH) trenutno broji 30 odreda i to:
Đuba
Đuba (ital. Giubba) je naseljeno mjesto u sastavu grada Umaga, Istarska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazila se u sastavu stare općine Buje. Kao samostalno naseljeno mjesto, Đuba postoji od popisa 2001. godine. Nastalo je izdvajanjem dijela naselja Seget.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Đuba je imala 115 stanovnika. Za narodnosni sastav 1991. godine pogledati pod Seget.
Napomena: ''U 2001. nastalo izdvajanjem iz naselja Seget u kojemu su podaci sadržani u 1981. i 1991. U 1857., 1869., 1921. 1931. podaci su sadržani u naselju Umag.''
Spisak slovenskih arhitekata
Ova stranica prikazuje listu slovenskih arhitekata
Zjenica
Zjenica je okrugli otvor koji se nalazi u samom središtu šarenice ljudskog oka, a koji omogućava svjetlosti da padne na mrežnjaču. Obično izgleda kao crna, jer zrake svjetlosti koje u nju ulaze ili apsorbiraju tkiva unutar oka izravno, ili se apsorbiraju nakon difuzne refleksije u oku. U svakom slučaju, uglavnom se ne vraćaju iz uskog otvora zjenice.
Kod ljudi je zjenica okruglog oblika, ali kod drugih vrsta, kao što su neke mačke, imaju vertikalne proreze. Koze imaju horizontalne zjenice, a neki somovi prstenaste.
U optičkom smislu, zjenice oka su blende, a iris je njena regulacijska dijafragma. Vanjski izgled zjenice daje utisak kao da je ispupčena izvan oka, što baš ne odgovara položaju i fizičkoj veličinu zjenice jer je u stvari produžetak rožnjače. Na unutrašnjem rubu leži istaknuta struktura, kolaret, koja obilježava spoj embrionske zjenične membrane koja pokriva embrionsku zjenicu.
Kontrola
Iris koji okružuje zjenicu kontraktilna je struktura, koja se uglavnom sastoji od glatkih mišića. Svjetlost u oko ulazi kroz zjenicu, a šarenica regulira njenu količinu, kontrolom veličine zjenice. Šarenica sadrži dvije skupine glatke muskulature; kružnu grupu pod nazivom sfinkter zjenice (sfincter pupillae) i radijalne grupe pod nazivom dilatator zjenice (dilator pupillae). Kada se stegne sfinkter, iris smanjuje ili sužava veličinu zjenice. Dilatator, pod inervacijom (potpomognutošću) simpatikusnog nerva nadređene vratne ganglije, dovodi do širenja otvora. Ovi mišići se ponekad nazivaju unutrašnji mišići oka. Senzorni put (štapići ili ćepići, dvopolni neuroni, ganglija) je povezan sa svojim parnjakom u drugom oku djelomičnom razmjenom vlakana svakog oka. Ovo omogućava da se efekat na jednom oku prenosi i na drugo. Nakon upotrebe lijeka pilokarpina, zjenice će se sužavati i povećavati zbog parasimpatikusnih impulsa na vlaknima kružnog mišića. Nasuprot tome, atropin će izazvati paralizu (cikloplegiju) i potaknuti dilataciju, tj. širenje zjenica.
Optički efekti
Kada jarko svjetlo uđe u oko, fotoreceptori u mrežnjači (štapići i čepići) i melanopsin će preko ganglijskih ćelija poslati signale u okulomotorni nerv, gdje parasimpatički dio dolazi iz Edinger-Westphalove jezgre, koja završava na kružnom sfinkterskom mišiću. Kada se ovaj mišić skuplja, smanjuje veličinu zjenice. To je svjetlosni refleks zjenice, što je važan test moždanih funkcija. Osim toga, zjenice se šire kada osoba ugleda predmet od interesa.
Zjenica se širi u mraku, ali sužava u svjetlu. Kada je uska, promjer je 2 do 4 milimetra. U mraku će biti isto u početku, ali će se na maksimalnoj udaljenosti njena širina povećati na 3 do 8 mm. U svakoj starosnoj grupi postoji značajna razlika u veličini maksimalne veličine zjenice. Naprimjer na vrhuncu 15 godina, širina tamne prilagođene zjenice može varirati od 4 do 9 mm, kod različitih osoba. Nakon 25. godine, prosječne veličine im se smanjuju iako ne stabilnom stopom. U ovoj etapi zjenice ne ostaju potpuno udaljene, što može dovesti do oscilacija i povećanja poznatog pod nazivom hipus. Suženje zjenice i vid na blizinu su blisko povezani. Pri jakom svjetlu one se sužavaju da spriječe aberacije svjetlosnih zraka i na taj način ostvare očekivano viđenje. U mraku to nije potrebno, zbog nedovoljne količine svjetla u oku. Stanje koje se naziva Bene dilitatism nastaje kada su optički živci djelomično oštećeni. Odlikuje se hroničnim proširenjem zjenica, zbog smanjene sposobnosti optičkih živaca da odgovore na svjetlo. Pri normalnoj rasvjeti ljudi koji boluju od ovog stanja obično imaju proširene zjenice, pa im blještavo osvjetljenje može izazvati bol. Na drugom kraju spektra, ljudi sa ovim stanjem imaju problema sa vidom u mraku. Za njih se preporučuje da budu posebno pažljivi pri vožnji noću, zbog nemogućnosti da vide objekte u punoj perspektivi. Inače, u drugim okolnostima ovo stanje nije opasno.
Polje (Cazin)
Polje je naseljeno mjesto u gradu Cazinu, Bosna i Hercegovina.
Ars antiqua
Ars antiqua, također poznata i pod nazivima ars veterum ili ars vetus je naziv koji savremeni naučnici koriste za evropsku muzičku tradiciju iz vremena srednjeg vijeka. Ovaj u to vrijeme novi muzički stil nastao je između 1170. i 1310. godine, a bio je dio muzičkog stila poznatog po latinskom nazivu ars nova (bosanski: "nova umjetnost", "nova tehnika komponiranja", "novi stil"). Ovaj muzički stil pokriva period Notre Dame škole polifonijskog komponiranja (upotreba višestrukih, istovremenih, nezavisnih melodijskih linija), a to je u narednim godinama dovelo do ranog razvoja moteta, koje se ogledalo u veoma raznolikim horskim muzičkim djelima.
Pojam ars antiqua obično se odnosi na sakralnu (crkvenu) ili polifonijsku muziku, sa izuzetkom sekularne monofonijske muzike trubadura i truvera.
Predstavnici
thumb|desno|200px|[[Pérotin je bio jedan od nekolicine kompozitora iz perioda razvoja muzike poznatog po imenu "ars antiqua", a komponirao je Alleluia nativitas (na slici) u trećem ritmičnom zapisu.]] Skoro svi kompozitori iz ovog perioda su anonimni. Od malobrojnih poznatih tu je ime Petrusa de Crucea, koji je komponirao motete u poznom životnom dobu, kao i Adam de la Halle kompozitor i truver. Međutim, najznačajniji i najpoznatiji predstavnici ars antiqua stila komponiranja bili su članovi Notre Dame polifonijske škole:
Razvoj muzičke teorije
Na polju muzičke teorije iz ars antiqua perioda vidljivo je nekoliko poboljšanja u odnosu na prethodnu praksu, većinom u koncepciji i notnog zapisa ritma. U ranoj srednjovjekovnoj muzičkoj eri, notni zapisi su ukazivali na tonove u pjesmama bez ukazivanja o ritmu, na osnovu kojih bi se te notne bilješke trebale pjevati. Najznačajniji muzički teoretičar iz prve polovine 13. vijeka Johannes de Garlandia, koji je napisao "De Mensurabili Musica" iz 1240. godine, raspravu koja je definisala i najpotpunije razjasnila ritmičko bilježenje. Nešto kasnije 1280. godine, njemački muzički teoretičar Franco iz Kölna bio je prvi koji je opisao sistem notnog zapisa u kojem različiti oblici notnog zapisa imaju sasvim različite ritmičke vrijednosti (u djelu Ars cantus mensurabilis). Ova inovacija je imala veliki utjecaj na kasniju historiju evropske muzike. Rana gotika objedinjuje francusku muziku komponiranu u Notre Dame školi do 1260., a visoka gotika svu muziku komponiranu između 1260. i 1320. godine, konvencionalnog početka ars nove. Oblici organuma i conductusa dostigli su svoj vrhunac razvoja u ranoj gotici, a započeli su svoj pad tokom visoke gotike, kada bivaju zamijenjeni motetom.
Tavuš
Tavuš je pokrajina u Armeniji. Nalazi se u sjeveroistočnom dijelu države i graniči sa Azerbejdžanom i Gruzijom. Zauzima površinu od 2.704 km2 što predstavlja oko 9,1% od ukupne površine i 4. je po površini u državi. Prema podacima iz 2011. godine u pokrajini je živjelo 128.609 stanovnika ili 4,3% od ukupnog stanovništva Armenije i druga je pokrajina sa najmanjim brojem stanovnika (poslije Pokrajine Vajots Dzor).
Glavni i najveći grad je Ijevan.
Etimologija
Naziv pokrajine je izveden iz termina Tavuš, varijante prvobitnog naziva kantona Tučkatak, historijske pokrajine Utik. Naziv se prvi put spominje tokom 9. vijeka kao ime tvrđave Bagratid koja se nalazila u blizini današnjeg Berda.
Nakon invazije turskijskih plemena tokom 11. vijeka, naziv Tavuš je prilagođen u naziv Tovuz.
Geografija
mini|lijevo|200px|Jezero Goš Pokrajina graniči sa armenskim pokrajinama Geharkunik na jugu, Kotajk na jugozapadu i Lori na zapadu kao i sa Azerbejdžanom na istoku i Gruzijom na sjeveru.
Tokom historije veći dio današnje pokrajine se nalazio u sastavu historijskih kantona Varaznunik, Dzorapor i Koghbapor a koji su bili dijelom drevne Armenije.
U potpunosti se prostire između planina Malog Kavkaza. Okružena je planinama Miapor sa istoka, Somkeeti sa sjevera, Gugark sa istoka i planinom Kenats sa juga. Najviša tačka pokrajine je vrh Miapora sa visinom od 2.993 metara, a najniža tačka leži u dolini rijeke Debed na visini od 380 metara.
Poznata je i kao glavno izvorište armenskih rijekalavni izvor vode u Jermeniji. Glavna rijeka je Aghstev sa pritokama Getik, Voskepar i Sarnajur dok su manje rijeke Akhum, Tavuš i Khndzorut. Osim toga pokrajina Tavuš je bogata planinskom izvorima, izvorima mineralne vode i malim jezerima kao što su jezera Parz i Goš.
Demografija
Prema rezultatima popisa iz 2011. godine, u Pokrajini Tavuš živjelo je 128.609 stanovnika što predstavlja oko 4,3% armenskog stanovništva. Urbanog stanovništa je 54.186 (42,1%) dok je ruralnog 74.423 (57,9%). U Pokrajini se nalazi 5 urbanih i 55 ruralnih lokalnih zajednice. Najveća urbana zajednica je Ijevan, glavni grad pokrajine, sa 21.081 stanovnika. Ostali urbani centri su: Dilijan, Berd, Noyemberyan i Ayrum.
Dobriljevo
Dobriljevo je naseljeno mjesto u gradu Zenici, Bosna i Hercegovina.
Kvantna zapetljanost
link=//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2d/SPDC_figure.png/222px-SPDC_figure.png|mini|286x286piksel| [[Spontana parametarska konverzija na niže|Spontani parametarski proces konverzije na niže nivoe može podijeliti fotone u parove fotona tipa II sa međusobno okomitom polarizacijom.]]
Kvantna zapetljanost je fizički fenomen koji se javlja kada se grupa čestica generira, komunicira ili dijeli prostornu blizinu na način da se kvantno stanje svake čestice grupe ne može opisati neovisno o stanju ostalih, uključujući i kada su čestice razdvojene velikom razdaljinom. Tema kvantne isprepletenosti je u srcu dispariteta između klasične i kvantne fizike: isprepletenost je primarna karakteristika kvantne mehanike koja nije prisutna u klasičnoj mehanici.
Mjerenja fizičkih svojstava kao što su položaj, zamah, spin i polarizacija koja se vrše na zamršenim česticama mogu se, u nekim slučajevima, utvrditi kao savršeno korelirana. Na primjer, ako se par isprepletenih čestica generiše tako da je njihov ukupni spin nula, a za jednu česticu se utvrdi da se vrti u smjeru kazaljke na satu na prvoj osi, tada spin druge čestice, mjeren na istoj osi, utvrđeno je da je u smjeru suprotnom od kazaljke na satu. Međutim, ovo ponašanje dovodi do naizgled paradoksalnih efekata: svako mjerenje svojstava čestice dovodi do ireverzibilnog kolapsa valne funkcije te čestice i mijenja prvobitno kvantno stanje. Sa upletenim česticama, takva mjerenja utiču na upleteni sistem u cjelini.
Spisak stanica bakuskog metroa
thumb|Karta bakuskog metroa Liste stanica bakuskog metroa je pregled svih metro stanica bakuskog metroa. Trenutno ima ukupno 27 stanica metroa. Linija 1 ima 13 metro stanica, Linija 2 ima 10 metro stanica, a Linija 3 ima 4 metro stanica.
Kvantna zapetljanost
Takvi fenomeni bili su predmet rada Alberta Einsteina, Borisa Podolskog i Nathana Rosena iz 1935. i nekoliko radova Erwina Schrödingera ubrzo nakon toga, koji opisuju ono što je postalo poznato kao EPR paradoks. Ajnštajn i drugi smatrali su takvo ponašanje nemogućim, jer je kršilo gledište o kauzalnosti lokalnog realizma (Ajnštajn ga je nazvao "sablasnom akcijom na daljinu") i tvrdili da prihvaćena formulacija kvantne mehanike stoga mora biti nepotpuna.
Kasnije su, međutim, kontraintuitivna predviđanja kvantne mehanike verificirana  u testovima gdje je polarizacija ili spin zapletenih čestica mjeren na različitim lokacijama, statistički narušavajući Bellovu nejednakost. U ranijim testovima nije se moglo isključiti da je rezultat u jednom trenutku mogao biti suptilno prenijet na udaljenu tačku, što je uticalo na ishod na drugoj lokaciji. Međutim, izvedeni su takozvani Bell testovi "bez rupa" gdje su lokacije bile dovoljno razdvojene da bi komunikacija brzinom svjetlosti trajala duže - u jednom slučaju, 10.000 puta duže - od intervala između mjerenja.
Kvantna zapetljanost je eksperimentalno demonstrirana s fotonima, neutrinima, elektronima,  molekulima velikim kao buckyballs,  pa čak i malim dijamantima. Korištenje zapleta u komunikaciji, računanju i kvantnom radaru vrlo je aktivno područje istraživanja i razvoja.
Rujnica (Cazin)
Rujnica je naseljeno mjesto u gradu Cazinu, Bosna i Hercegovina.
Mithat Haćam
Mithat Haćam (Bratunac, 1917 - Konjuh planina, 1942), bio je jugoslavenski partizan i Narodni heroj Jugoslavije.
Biografija
Školu je učio u raznim mjestima Bosne i Hercegovine, jer mu je otac bio učitelj i često premještan. Srednju tehničku školu, geometarski odsjek, završio je u Beogradu 1938. godine. Ovu školu završilo je pet narodnih heroja: Adem Buć, Slavko Rodić, Radivoj Rodić, Rade Marijanac i Mithat Haćam.
Po završetku školovanja radio je tri godine kao geometar i Prištini. Učestvovao je u akcijama koje je organizovala Komunistička partija Jugoslavija (KPJ), čiji je član postao 1940. god.
Drugi svjetski rat
Aprilski rat i kapitulacija Jugoslavije su ga zatekli u vojsci u Boki kotorskoj. Kući u Mostar se vratio sa 5 pištolja i nekoliko bombi, spreman da se na području istočne Bosne pridruži prvim borcima Narodnooslobodilačke vojske Jugoslavije.
Već u jesen 1941. postao je komandant bataljona u sastavu Romanijskog NOP odreda, formiranog 6. oktobra 1941. god. Na ovoj dužnosti svojim borcima će komandovati u nekoliko borbi, kao u onoj u decembru 1941. godine kada se njegova grupa saboraca, na putu kroz Jahorinu prema Kalinoviku, uspješno oduprijela zasjedi koju je bila postavila četnička jedinica od 30 vojnika. Četnici su ih pozvali na predaju, a Mithat i saborci, sa bombama u rukama, napravili su juriš, razbili četnike i nekolicinu zarobili.
Od boraca iz Foče, i grupe Mithata Haćama, u Kalinovačkom NOP odredu formiran je bošnjački vod. Usljed četničkog rovarenja na teritoriji tog odreda, a naročito poslije četničkog pokolja u Goraždu i Foči, nisu bili povoljni uslovi za dalje okupljanje Bošnjaka u partizane u tom kraju, pa je štab Kalinovačkog odreda odlučio da krajem decembra 1941. ovaj bošnjački vod uputi u sastav bošnjačkog bataljona Romanijskog odreda, gdje je stigao 24. decembra 1941. na položaj kod Vareša.
Šesta proleterska brigada NOVJ pokušala je 14. 8. 1942. da se preko planine Konjuha i pored Živinica i Tuzle prebaci na planinu Majevicu. Brigada je otkrivena na sjevernim padinama Konjuha, kod sela Miljkovca, gde su je napali pripadnici ustaške milicije iz Kladnja. Ustaše su se neprimjetno privukli partizanima koji su spavali. Nastala je pometnja u kojoj su se prvi snašli Mithat Haćam i politički komesar čete Josip Jovanović. Otvorili su vatru sa još nekolicinom saboraca, i štitili ostale da se povuku, sve dok nisu poginuli.
Naslijeđe
Zbog zasluga u Narodnooslobodilačkoj borbi po njegovom imenu nekoliko škola je nosilo njegovo ime:
Ukazom Prezidijuma Narodne skupštine Federativne Narodne Republike Jugoslavije, 20. decembra 1951. godine, proglašen je za narodnog heroja Jugoslavije.
Stari križevi u Drežnici
Stari križevi u Drežnici, pripadaju kategoriji stojećih stećaka, oblik krstače, i nalaze se u Gornjoj Drežnici, grad Mostar. Proglašeni su za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine. Nacionalni spomenik čine četiri nadgrobna spomenika – križa.
Lokacija
Dolina rijeke Drežanke, pritoke Neretve, duga je 21 km, i usječena je između Čabulje na jugu i Čvrsnice na sjeveru. Gusto naseljena je u nizu manjih seoskih grupa, koje generalno nazivaju se Donja i Gornja Drežnica. U zaseoku Sveća, na oko 2 km udaljenosti od sela Striževa, nalaze se stari nadgrobni spomenici u obliku križeva. Spomenici su danas u sekundarnom položaju, nekoliko metara odmaknuti od ranije pozicije.
Historija
Područje oko rijeke Drežanke pripadalo je ranosrednjovjekovnoj župi Večenika – Večerić, koja je graničila sa župama Rama i Duvno.
Za vrijeme vladavine Tvrtka I Kotromanića u Drežnici živio je bosanski plemić Mastan Bubanjić. Spominje se kao svjedok u kraljevskim poveljama iz 1354. i 1355. godine. U 14. stoljeću na Blidinju je imao svoje imanje - Masnu Luku, gdje se zajedno sa svojim sinovima bavio stočarstvom. O njemu govori natpis iz 14. stoljeća na bosanskoj ćirilici, uklesan u živoj stijeni, na lokalitetu Toplo, u Donjoj Drežnici. U pisanim izvorima Drežnica se prvi put spominje 1408. godine u darovnici kralja Ostoje, koji između ostalog daje i "provinciu" Drežnica u posjed braće Radivojevića. Križevi u Drežnici se mogu okvirno datirati u kraj 14. i početak 15. stoljeća.
Hromosom 9
Identifikacija gena na svakom hromosomu, aktivno je područje genetičkih istraživanja. Zbog primjene različitih pristupa u procjeni broja gena na svakom hromosomu, i proračuni se uveliko razlikuju. Hromosom 9 vjerovatno sadrži 800 – 1.200 gena.
Stari križevi u Drežnici
Opis
Nekropolu čine četiri križa, poredana u smjeru sjever-jug. Visoki su 130 do 140 cm, široki pri dnu oko 50 cm. i debljine oko 35 cm. Klesani su od krečnjaka, zaobljenih uglova i bogato ukrašeni.
Hromosom 9
Lista gena
Slijedi djelimična lista gena na ljudskom hromozomu 9. Za cjelovitu listu pogledajte vezu u informacijskom okviru s desne strane.
Stari križevi u Drežnici
Opis
Grobovi ispod križeva su otkopavani oko 1937. Godine. U prva tri groba pronađeni su kosturi u drvenim sanducima, a četvrti je imao i kameni poklopac. Glave su bile kod samih križeva, a noge naprijed. U posljednjem grobu je pronađen okrugli metalni predmet, vraćen u raku, a ostali grobovi su bili bez priloga.
Stećci zarasli su u vegetaciju i u vrlo su lošem stanju. Naročito je oštećen spomenik br. 1 koji danas nema vodoravne krakove. Na spomenicima su ispisani grafiti koji pokrivaju dekoraciju.
Literatura
Pavao Anđelić -Srednjovjekovna župa Večenike-Večerić, Glasnik Zemaljskog muzeja u Sarajevu, arheologija, Sarajevo, 1976, 259 -279.
Sredanci
Sredanci su naseljeno mjesto u sastavu općine Donji Andrijevci, Brodsko-posavska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazili su se u sastavu stare općine Slavonski Brod.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Sredanci su imali 322 stanovnika.
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Sredanci je imalo 381 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Bobovica
Bosna i Hercegovina:
Hrvatska:
Apelacioni sud Gornjeg Norrlanda
thumb|Grb Apelacionog suda Gornjeg Norrlanda. thumb|Na mapi područje obilježeno crvenom bojom predstavlja nadležnost suda.
Apelacioni sud Gornjeg Norrlanda (Hovrätten för Övre Norrland) je hovrätt koji ima sud koji pokriva područje Kotora Västerbotten i Kotora Norrbotten. Hovrätt ima sjedište u Umeu, u jednoj od najstarijih kuća u gradu – jedan od rijetkih kamenih kuća koja je igrađena prije velikog požara 1888 koji je uništio većinu grada.
Apelacioni sud
thumb|Otvaranje Apelacionog suda u Umeu. [[Počasna straža čeka dolazak kralja Gustaf V.]]
Bobovica (Samobor)
Bobovica je naseljeno mjesto u sastavu grada Samobora, Zagrebačka županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazila se u sastavu stare zagrebačke prigradske općine Samobor.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Bobovica je imala 285 stanovnika.
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Bobovica je imalo 290 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
IC 3774
IC 3774 (također poznat kao MCG 6-28-29, PGC 43117 i UGC 7947) je spiralna galaksija koja je udaljena oko 572 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Lovački psi. Najveći prečnik je 0,90 (150 hiljada sg) a najmanji 0,4 uglovnih minuta (67 hiljada sg). Prvo otkriće je napravio Charles Joseph Etienne Wolf 21. marta 1903. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Universum (građevina)
thumb|Ulaz u Universum
Universum je građevina u Kampusu Univerziteta Umeå, koja sadrži gledalište Aula Nordica, prostorije studentske unije, terpezariju, kafeteriju i grupu radnih soba. Građevina je u vlasništvu kompanije Akademiska Hus koja je u vlasništvu vlade.
Prva faza izgradnje je završena 1970. Gledalište je napravljeno od strane Arkinova Architects i izgrađeno je od 1996-97. U septembru 2006, Universum je ponovo otvoren nakon velike obnove.
Pirševo
Pirševo je naseljeno mjesto u sastavu općine Kamnik, regija Srednja Slovenija, Slovenija.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazilo se u sastavu stare općine Kamnik.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Pirševo je imalo 32 stanovnika.
Napomena: ''U 2006. smanjeno za dio naselja koji je priključen naselju Snovik.''
Socijalni inženjering (informacijska sigurnost)
Socijalni inženjering, u kontekstu informatičke sigurnosti, odnosi se na psihološku manipulaciju ljudima sa ciljem otkrivanja povjerljivih informacija. To se razlikuje od socijalnog inženjeringa u društvenim naukama, što se ne odnosi na otkrivanje povjerljivih informacija. Socijalni inženjering je tip prevare koja ima svrhu prikupljanja informacija, pronevjere ili pristupa sistemu.
Takođe je definisano kao "svaki čin koji utiče na osobu da preduzme radnju koja može ili ne mora biti u njihovom najboljem interesu."
Kultura informatičke sigurnosti
Ponašanje zaposlenih može imati veliki uticaj na bezbjednost informacija u organizacijama.
Društveni inženjering je korišten od strane Islamske Države i drugih terorističkih grupa za regrutovanje i radikalizaciju mlađih ljudi.
Vishing
Vishing, inače poznat kao "glasovni phishing", je kriminalna praksa korištenja socijalnog inženjeringa preko telefona kako bi se dobio pristup privatnim i finansijskim informacijama. Napadači također to koriste i za izviđanje kako bi prikupili detaljnije informacije o ciljanoj organizaciji.
Phishing
Phishing je tehnika prevare u pribavljanju privatnih informacija. Obično, prevarant šalje e-mail koji izgleda kao da dolazi iz legitimnog biznisa - banke ili kompanije za izdavanje kreditnih kartica - tražeći "verifikaciju" informacija i upozoravajući na neke teške posljedice ako se ne osigura.
Smishing
Čin korištenja SMS tekstualnih poruka kako bi se žrtve namamile na određeni način djelovanja. Kao i phishing, možete kliknuti na zlonamjerni link ili otkriti informacije.
Protumjere
Obuka zaposlenih Obuka zaposlenih u sigurnosnim protokolima relevantnim za njihovu poziciju. (npr. u situacijama kao što je zatvaranje vrata, ako se identitet osobe ne može provjeriti)
Standardni okviri Uspostavljanje okvira povjerenja na nivou zaposlenika/osoblja (tj. Odrediti i obučiti osoblje kada/gdje/zašto/kako se trebaju obraditi osjetljive informacije)
Proučavanje informacija Identifikacija informacija koje su osjetljive i procjena njene izloženosti socijalnom inženjeringu i kvarova u sigurnosnim sistemima (zgrada, računarski sistem, itd.)
Sigurnosni protokoli Uspostavljanje sigurnosnih protokola, politika i procedura za rukovanje osjetljivim informacijama.
Testiranje Izvođenje nenajavljenih, periodičnih testova sigurnosnog okvira.
Inokulacija Sprečavanje socijalnog inženjeringa i drugih lažnih zamkama usađivanjem otpora pokušajima ubjeđivanja kroz izlaganje sličnim pokušajima.
Pregled Pregledavanje svih navedenih koraka, jer nijedno rješenje za integritet informacija nije savršeno.
Donja Vraca
Donja Vraca je naseljeno mjesto u gradu Zenici, Bosna i Hercegovina.
Paraná (država)
Po površini je nešto manja od evropske države Rumunije i zanimljivo, sličnog je oblika.
Geografija
Dražava Paraná graniči sa državom São Paulo na sjeveru, na jugu sa Santa Catarina i argentinskom provincijom Misiones, Mato Grosso do Sul i Paragvajem na zapadu. Na istoku izlazi na obalu Atlantskog okeana dok rijeka Paraná formira njenu zapadnu graničnu liniju.
U topografskom pogledu, država se može podijeliti na 5 topografskih područja, raspoređenih od istoka ka zapadu: priobalna zona, planinsko područje Serra do Mar, i tri platoa, svaki niži od prethodnog, sve do rijeke Parane.
Grb predsjednika Sjeverne Makedonije
thumb|right|300px|Grb predsjednika Makedonije.
Grb predsjednika Makedonije je službeni grb predsjednika države. Grb je usvojen 2. decembra 2009, po nalogu predsjednika Đorge Ivanov. Autori grba su Stojanče Veličkovski, Petar Gajdov i Jovan Jonovski, svi članovi Makedonskog heraldičkog udruženja.
Opis
Centralni dio grba je štit na kome je prikazana zastava Makedonije. Rubovi štita su naizmjenično obojeni. Štit je iberijski štit. Ispod štita nalazi se vijenac, tj. makedonski hrast. Svaka grana hrasta ima osam listića i osam žirova. Broj se uklapa sa brojem zraka koje se nalaze na nacionalnoj zastavi. Ukupno je 16 listića i 16 žirova. Boje su tradicionalne makedonske - crvena i žuta. Također hrast je tradicionalni simbol Makedonije i pravoslavlja, ali i endemska flora u državi.
Univerzitetska biblioteka Umeå
thumb|Aviosnimci Univerzitetske biblioteke Umeå
Univerzitetska biblioteka Umeå je jedna od sedam biblioteka u Švedskoj kojoj se po zakonu isporučuju kopije svake odšampane knjige od strane izdavača ("pliktbibliotek").
Skokovi (Cazin)
Skokovi su naseljeno mjesto u gradu Cazinu, Bosna i Hercegovina.
Strojtanica
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Crnoj Gori nalazila se u sastavu stare općine Bijelo Polje. Kao samostalno naselje Strojtanica postoji od popisa 2011. godine. Nastalo je izdvajanjem dijela iz naselja Njegnjevo.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine Strojtanica je imala 278 stanovnika.
Napomena: ''Ranije pripojeno naselju Njegnjevo, a pred popis 2011. ponovo proglašeno za samostalno naselje nastalo izdvajanjem dijela iz naselja Njegnjevo u kome su sadržani podaci od 1948–2003.''
Popis 2011.
Napomena: Oznaka Z predstavlja zaštićen podatak.
Raniji popisi
Za popise 1991. i 2003. pogledati pod Njegnjevo.
Oligodendrogliom
Znaci i simptomi
Oligodentrogliomi nastaju uglavnom u frontalnom režnju, a u 50–80% slučajeva prvi simptom je početak aktivnosti napada, bez prethodnih simptoma. Glavobolje, u kombinaciji sa povećanim unutarkranijskim pritiskom također su čest simptom oligodendroglioma. Ovisno o lokaciji tumora, može se izazvati mnogo različitih neuroloških deficita, uključujući, ali ne ograničavajući se na to, gubitak vida, motornu slabost i kognitivni pad. Za karakterizaciju veličine, lokacije i hetero- ili homogenosti tumora, neophodno je skeniranje računarskom tomografijom (CT) ili snimanje magnetnom rezonancom (MRI). Konačna dijagnoza temelji se na biopsijama i histopatološkom ispitivanju tumorske mase.
Uzrok
Uzrok oligodendroglioma nije poznat. Neke studije povezuju oligodendrogliom sa virusnim infekcija. Studija iz 2009. godine na Oxford Neurosymposiumu pokazala je 69% korelacije između mutacije gena NJDS i pokretanja tumora. Izvještaj o jednom slučaju povezao je oligodendrogliom s ozračivanjem adenoma hipofize.
Mikroskopski izgled
Oligodendrogliomi se još ne mogu razlikovati od ostalih lezija mozga samo po njihovim kliničkim ili radiografskim izgledima. Zato je biopsija mozga jedini metod konačne dijagnoze. Oligodendrogliomi rekapituliraju izgled normalnog člana oligodendroglije mozga. (Njihovo ime potječe od grčkih korijena oligo = malo" + "dendro" = drvo.) Općenito se sastoje od ćelija s malim do malo uvećanim okruglim kompaktnim jedrima s tamom i malom količinom eozinofilne citoplazme. Zbog njihovog histološkog izgleda, često se nazivaju ćelijama "prženih jaja". Pojavljuju se kao monotona skupina blago uvećanih okruglih ćelija koje se uvlače u normalan moždani parenhim i proizvode nejasne čvorove. Iako se čini da je tumor nejasno ograničen,  po definiciji je difuzno infiltrirajući tumor.
Klasično imaju tendenciju da formiraju krvotok fino razgranatih kapilara koji mogu dobiti izgled "pileće žice". Kada napadaju strukture sive materije poput korteksa, neoplastični oligodendrociti imaju tendenciju klastera oko neurona pokazujući fenomen koji se naziva "perineuronska satelitoza". Oligodendrogliomi mogu prvenstveno invadirati oko žila ili ispod površine mozga u pia mater.
Oligodendrogliomi se moraju razlikovati od uobičajenih astrocitoma. Uočene su neklasične varijante i kombinirani tumori diferencijacije oligodendroglioma i astrocitoma, što ovu razliku čini kontroverznom između različitih grupa neuropatologa. Općenito, u SAD-u su neuropatolozi, koji su školovani na zapadnoj obali, liberalniji u dijagnozi oligodendroglioma od onih koji su studirali na istočnoj obali ili srednjem zapadu, koji dijagnozu oligodendroglioma postavljaju samo za klasične varijante. Molekulska dijagnostika može ovu diferencijaciju zastarjeti u budućnosti. Ostali glijini i glioneuronski tumori s kojima ih često miješaju, zbog monotonog izgleda okruglih ćelija, uključuju pilocitni astrocitom, centralni neurocitom, takozvani disembrioplazijski neuroepitelni tumor ili, povremeno, ependimom.
Histopatološko stepenovanje
Histopatološko gradiranje oligodendroglioma je kontroverzno. Još se najčešće korištena shema ocjenjivanja temelji na smjernicama Svjetske zdravstvene organizacije (WHO). iz 2007. Ažuriranje klasifikacijae je u toku. Oligodendrogliomi se obično dihotomiraju u tumor II stepena (niži stepen). Nažalost, smjernice SZO uključuju i subjektivne kriterije za II stupanj. Pored toga, prisustvo niske mitotske aktivnosti, vaskularne proliferacije i nekroze, uključujući pseudopalizirajuću nekrozu, same po sebi nisu dovoljne za povišenje stepena ovog tumora. To dovodi do neizbježne varijabilnosti među posmatračima-patolozima u dijagnozi. Konačnu odgovornost za donošenje odluka o liječenju i tumačenje ove dijagnoze snosi onkolog u dogovoru s pacijentom i njegovom porodicom.
Molekulska genetika
Daleko najčešća pronađena strukturna deformacija je zajednička delecija hromosomskih krakova 1p i 19q. Visoka učestalost kodelecije upečatljiva je osobina ovog glijskg tumora i smatra se "genetičkim potpisom" oligodendroglioma. Alelni gubici na 1p i 19q, odvojeno ili u kombinaciji, češći su kod klasičnih oligodendroglioma nego kod astrocitoma ili oligoastrocitoma. U jednoj studiji, klasični oligodendrogliomi pokazali su gubitak 1p u 35 od 42 (83%) slučaja, gubitak od 19q u 28 od 39 (72%), a oni koji su kombinirani u 27 od 39 (69%) slučajeva; nije došlo do značajne razlike u gubitku statusa heterozigotnosti od 1p / 19q između niskog stupnja i anaplazijskog oligodendroglioma. 1p / 19q ko-delecija korelirana je i s hemoosjetljivošću i s poboljšanom prognozom oligodendroglioma. Genski proizvodi izgubljeni kao posljedica ove kodelecije mogu uključivati medijatore rezistencije na genotoksične terapije. Alternativno, gubitak 1p / 19q može biti rana onkogena lezija, koja pospješuje stvaranje glijinih novotvorina, koje zadržavaju visoku osjetljivost na genotoksični stres. Većina većih centara za liječenje raka rutinski provjerava delecije 1p / 19q kao dio patološkog izvještaja o oligodendrogliomima. Status lokusa 1p / 19q može se otkriti FISH-om, analizom gubitka heterozigotnosti (LOH) ili virtualnom analizom kariotipa. Prednost virtualne analize je u procjeni cijelog genoma u jednom testu, kao i lokusa 1p/19q. To omogućava procjenu ostalih ključnih lokusa u glijskim tumorima, kao što su EGFR i status broja kopija TP53.
Dok je prognostički značaj delecija 1p i 19q dobro utvrđen za mješovite oligoastrocitome, taj značaj delecija za gliome niskog stupnja kontroverzniji je. Što se tiče glioma niskog stupnja, nedavna studija također sugerira da ko-delecija 1p / 19q može biti povezana sa translokacijom (1;19) (q10;p10) koja je, poput kombinirane delecije 1p/19q, povezana sa superiornšću ukupnog preživljenja i preživljenja bez progresije bolesti kod bolesnika sa gliomom niskog stepena. Oligodendrogliomi rijetko pokazuju mutacije u genu p53, što je za razliku od ostalih glioma. Amplifikacija receptora epidermnog faktora rasta i cijela 1p / 19q kodelacija međusobno se isključuju i predviđaju potpuno različite ishode, a amplifikacija EGFR predviđa lošu prognozu. Postoji snažna korelacija između 1p/19q kodelacije i ekspresije pronervnih gena, što sugerira da gliomi sa 1p19q kodelecijom predstavljaju podskupinu pronervnih glioma.
Liječenje
Općenito se smatra da su oligodendrogliomi neizlječivi pomoću dosadašnjih tretmana. Međutim, u poređenju sa češćim astrocitomima, oni polahko rastu s produženim preživljavanjem. U jednoj seriji, medijana vremena preživljavanja za oligodendrogliome stupnja II bila je  11,6 godina.