G-tačka
Vagina i klitoris
Istraživači sa University of L'Aquila, koristeći ultrasonografiju, predstavili su dokaze da žene koje dožive vaginalni orgazam statistički vjerovatnije imaju deblje tkivo u prednjem vaginalnom zidu. Istraživači vjeruju da ovi nalazi omogućavaju ženama brzi test kako bi potvrdili da li imaju ili imaju G-mjesto. Profesor genetičke epidemiologije, Tim Spector, koji je bio koautor istraživanja u vezi sa postojanjem G-tačke i dovršio ga 2009. takođe hipotezira o debljem tkivu na području G tačke; on navodi da ovo tkivo može biti dio klitorisa i da nije zasebna erogena zona U prilog zaključku Spektora je i studija objavljena 2005. godine koja istražuje veličinu klitorisa - sugerirajući da se tkivo klitorisa proteže u prednji zid vagine. Glavna istraživačica studija, australska urologinja Helen O'Connell, tvrdi da je ovaj međusobno povezani odnos fiziološko objašnjenje pretpostavljene G-tačke i doživljaja vaginalnih orgazama, uzimajući u obzir stimulaciju unutrašnjih dijelova klitorisa tokom vaginalne penetracije. Dok je koristio tehnologiju MRI, O'Connell je uočio direktan odnos između nogu ili korijena klitorisa i erektilnog tkiva "bulbusa klitorisa" i korpusa, te distalne uretre i vagine. "Vaginalni zid je u stvari klitoris", rekao je O'Connell. "Ako podignete kožu s vagine na bočnim zidovima, dobit ćete bulbuse klitorisa - trokutaste, polumjeseče mase erektilnog tkiva. O'Connell i dr., koji su izveli kadaverske disekcije na ženskim genitalijama i upotrijebili fotografiju za mapiranje strukture neravaa u klitorisu, već su bili svjesni da je klitoris više nego samo glans i tvrdili su 1998. da postoji više erektilnog tkiva povezanog sa klitoris nego što je to općenito opisano u anatomskim udžbenicima. Oni su zaključili da neke ženke imaju opsežnija tkiva i klitorisne živce od drugih, posebno primjećujući to u mladih u odnosu na starije, i stoga većina žena može doživjeti orgazam samo direktnom stimulacijom vanjskih dijelova klitorisa, stimulacijom općenitijeg tkiva klitorisa putem snošaja, što može biti biti dovoljno za druge. Francuski istraživači Odile Buisson i Pierre Foldès izvijestili su o sličnim nalazima s onima iz O'Connella. 2008. godine objavili su prvu kompletnu 3D sonografiju stimuliranog klitorisa, a ponovo su je objavili 2009. godine novim istraživanjima, pokazujući načine na koje erektilno tkivo klitorisa upada i okružuje vaginu. Na temelju ovog istraživanja, tvrdili su da bi žene mogle postići vaginalni orgazam stimulacijom G-tačke, jer se visoko inervirani klitoris privuče tijesno do prednjeg zida vagine kada je žena seksualno uzbuđena i tokom vaginalne penetracije. Tvrde da je budući da je prednji zid vagine neraskidivo povezan s unutarnjim dijelovima klitorisa, stimuliranje vagine bez aktiviranja klitorisa može biti gotovo nemoguće.U svojoj objavljenoj studiji iz 2009. godine, tokom perinealne kontrakcije i penetracije prsta pokazao je bliski odnos između korijena klitorisa i prednjeg vaginalnog zida. Buisson i Foldès su sugerirali "da se posebna osjetljivost donjeg prednjeg vaginalnog zida može objasniti pritiskom i kretanjem korijena klitorisa tokom vaginalne penetracije i kasnije perinealne kontrakcije".