Bizantijska_umjetnost_za_vrijeme_vladavine_Justinijanove_i_Heraklijeve_dinastije
Predmeti izrađeni od srebra
Za vrijeme vladavine Justinijanove i Heraklijeve dinastije u carskim radionicama u Konstantinopolju izrađivani su razni srebrni predmeti za sekularnu i religijsku upotrebu. Srebrni umeci za namještaj, srebrne kašike, luksuzno ukrašene knjige u srebru pronađeni su u vilama bizantijske elite širom carstva, dok su srebrni kaleži, pateni i drugi liturgijski pribor stajali na oltarima u bizantijskim crkvama. Većina pronađenih srebrnih predmeta iz ovog perioda sačuvana je zahvaljući mjerama predostrožnosti poduzetih zbog prijetnji od arapskih napada, gdje su mnogi lokalni crkveni službenici prije bjekstva u sigurnija područja zakopavali dragocjeni srebrni pribor na tajna mjesta u nadi da će se jednog dana vratiti. Jedan dio bizantijskog srebra bio je slučajno otkriven na područjima današnje Turske i Sirije. Najznačajnije je Sionsko blago teško 227 kg, koje je otkriveno 1963. godine u selu Kumluça nedaleko od Antalyje. Neobičnog je bogatstva u pogledu broja, raznolikosti i raskoši srebrnih predmeta, koji su urađeni u konstantinopoljskim radionicama za vrijeme vladavine Justinijana I. Ono daje izvrsnu priliku za rekonstrukciju liturgijskog pribora koji se koristio u Haja Sofiji. Godine 1910. na tri mjesta pronađeni su liturgijski srebrni predmeti blizu sela Kaper Koraon kod grada Hame u sjevernoj Siriji. Na srebrnim predmetima nalaze se otisci službenih kontrolnih pečata koji garantuju kupcu da je metal određene čistoće. Pečati nam daju informacije da su predmeti od plemenitih metala bili proizvedeni u carskim radionicama s datumima njihove proizvodnje i carskim portretima. Danas se u Vatikanu čuva posrebren križ, koji je papi poklonio car Justin II oko 575. godine. Prednja strana ukrašena je kovanim (repoussé) medaljonima na kojima su prikazi cara i carice, te Isusa Hrista koji nosi jagnje. Još jedan sačuvani križ iz ovog razdoblja pokazuje pomak Bizanta u umjetnosti metalnog emajliranja, pri čemu je tipična emajl caklina zamijenjena emajlom u odjeljku. Justinov relikvijar Svetog križa bio je slično ukrašen, ali nije sačuvan. U mjestu Karavas na Sjevernom Kipru 1902. godine otkriveno je Davidovo posuđe (pogledati galeriju). To je zbirka od devet srebrnih tanjira u tri veličine, urađeni u Konstantinopolju između 613 - 30 godine. Ukrasi na Davidovom posuđu jedinstveni su po tome što predstavljaju događaje iz ranog života hebrejskog kralja Davida, (kako je navedeno u Starom zavjetu), a povezani su s događajima iz vladavine cara Heraklija od 610 - 41 godine nakon vojne pobjede nad Sasanidskim Carstvom. Umjetnička djela poput ovog, koja su detaljno razrađena sa velikom preciznošću dugo su bila u upotrebi u svrhu pokazivanja bogatstva i raskoši bizantijske aristokratije i carskog dvora. Skupi materijal i umjetnost izrade posuđa pokazatelji su bogatstva njihovih vlasnika, dok uobičajene klasične teme na ukrasimaa ukazivaju na njihovu učenost. Scene s niskim reljefom na Davidovom posuđu s realističnom muskulaturom figura, pokretima tijela i uzorcima draperija, kao i jasnoćom i uravnoteženošću kompozicija dokazuju kontinuitet grčko-rimskih tradicija u bizantijskoj umjetnosti. Danas se među bizantolozima Davidovo posuđe smatra ključnim dodacima ranoj bizantijskoj sekularnoj umjetnosti.