cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Damir Džumhur
2017: Historijska ATP World Tour titula i Top 30
Kasnije je učestvovao u prvom meču grupe I Davis Cupa u Evropi/Africi za Bosnu i Hercegovinu, nakon promocije u Vilniusu prethodne sezone. Uprkos problemima u kondiciji, Džumhur je uspio odigrati i poraziti Huberta Hurkacza, doprinijevši pobjedi od 5:0 i prolasku u drugo kolo, gdje će igrati protiv Nizozemske kod kuće. Ubrzo nakon toga nastupio je na Garanti Koza Sofia Openu 2017., gdje ga je u prvom kolu pobijedio Andreas Seppi.
Džumhur svoje prve ATP pobjede ove sezone zabilježio je u Memphisu, gdje je savladao Kevina Andersona, i Stevea Darcisa. U svom četvtrom četvrtfinalu ATP World Toura u karijeri je izgubio od Ryana Harrisona. Damirova dobra forma nastavila se u Delray Beachu kada je pobijedio Konstantina Kravchuka i jedva izgubio od Juana Martína del Potra. Džumhur je potom nastavio igrati na teniskom prvenstvu Dubaija 2017., gdje je ostvario svoju najveću pobjedu u karijeri do sada, eliminirajući branioca titule, 3. igrača svijeta i trenutnog nosioca titule na US Openu, Stana Wawrinku, pobijedivši sa 7–6, 6–3. U drugom kolu je savladao Marcela Granollersa, stigavši do još jednog četvrtfinala, i svog prvog na ATP World Tour 500 nivou. Tamo je poražen od Robina Haasea u njihovom trećem susretu u karijeri, pogoršavši skor na 2-1. Zahvaljujući bodovima osvojenim u Dubaiju, Džumhur se po prvi put probio među prvih 70, postigavši 67. mjesto u singlovima 6. marta.
Damirova prva pobjeda na Indian Wellsu, koju je ostvario nad Ryanom Harrisonom na drugom najvećem svjetskom teniskom stadionu na otvorenom u prvom kolu prvog ATP Masters 1000 turnira sezone donijela mu je još jedan napredak u karijeri. Uprkos porazu u drugom kolu od Alberta Ramosa Viñolasa i odustajanju od Irving Tennis Classica 2017, Džumhur je 20. marta bio na 66. mjestu. Njegov nastup na sljedećem Masters turniru također je završio u drugom kolu, gdje ga je eliminirao Nick Kyrgios, a u prvom kolu nakon što je spasio pet meč lopti pobijedio je u meču koji je igrao protiv Hyeon Chunga.
Od 7. do 9. aprila Džumhur je igrao za svoj Davis Cup tim, boreći se za plasman u play-off Svjetske grupe. Nakon što je savladao Thiema de Bakkera, u kako je sam rekao, najboljom meču za Bosnu i Hercegovinu koji je ikada igrao, u četvrtoj meču se susreo s Robinom Haaseom, dok je Nizozemska vodila rezultatom 2:1. Uprkos zaostatku od dva seta i 0:4 u trećem, Džumhur je uspio izjednačiti meč, da bi na kraju izgubio u pet setova i time prekinuo nade bh. reprezentacije u promociju. Damirov stav je naširoko komentiran jer je tokom meča bio uključen u više rasprava sa sudijom, ITF supervizorom, Haaseom i ostalim članovima nizozemskog tima.
U mjesecu aprilu i maju Džumhur je bio u lošoj formi igrajući na raznim ATP turnirima na zemljanim podlogama širom Evrope. Prvo nije uspio da prođe kvalifikacije za Masters Monte-Carlo, ali je uspio da igra u glavnom žrijebu kao sretni gubitnik, u glavnom žrijebu izgubio je od Robina Haasea. Zatim je dva puta eliminisan u drugom kolu Budapest Opena i Istanbul Opena, a prije toga izgubio je u prvim mečevima u Rimskom Mastersu, Nici i Roland Garrosu. Na kraju mjeseca bio je na 96. mjestu i raskinuo ugovor sa srpskim selektorom Markom Subotićem.
Zatim se ponovo vratio na šljaku, izgubivši u prvom kolu ATP turnira u Umagu i Hamburgu. U augustu je ipak podigao formu, pobijedivši u 12 od 15 odigranih mečeva na tri turnira. Prvo je stigao do svog drugog ATP polufinala u Los Cabosu u Meksiku, izgubivši od konačnog šampiona Sam Querreyja u tri seta. Zatim je bio vicešampion u challanger turniru Santo Domingo (u finalu izgubio je od Víctora Estrelle Burgosa), nakon tog turnira postigao je najbolji rezultat u karijeri u Winston-Salemu u Sjevernoj Kalorini, gdje je pobijedio Denisa Istomina, Gillesa Simona, Horacia Zeballosa, Hyeona Chunga i Kylea Edmunda na putu do svog prvog ATP finala, postavši i prvi bh. igrač koji je stigao do finala ATP World Toura, gdje je na kraju izgubio od Roberta Bautiste Aguta. Odmah nakon toga Džumhur je prvi put ušao u Top 60, popevši se do 56. mjesta. Nakon toga uslijedio je nastup na posljednjem grend slemu sezone, na US Openu 2017. Džumhur je uspio savladati 27. nositelje Pabla Cuevasa i Cedrika-Marcela Stebea i po treći put u karijeri uspio izboriti osminu finala, a prvi put u New Yorku. Uprkos porazu u četiri seta od Andreja Rubljova, Damir se popeo na 55. poziciju, a to mu je bila najviša pozicija na rang-listi ikad.
Džumhur je 24. septembra pobijedio Fabija Fogninija u finalu St. Petersburg Opena 2017., osvojivši svoju prvu ATP titulu, čime je izborio 40. mjesto na svjetskoj rang-listi. Njegova dobra forma se nastavila u Kini, stigao je do svog četvrtog uzastopnog polufinala na ATP World Tour-u 250, savladavši na putu 4. svjetskog rangiranog tenisera Alexandera Zvereva, samim tim uspio je da ostvari novi najbolji rezultat na svjetskog rang-listi 36. mjesto.
A mjesec dana nakon toga 22. oktobra, Džumhur je pobijedio Ričardasa Berankisa u finalu od tri seta i osvojio Kup Kremlja 2017. godine, ta pobjeda ga je pogurala na 31. poziciju. Sa Antoniom Šančićem je također došao u finale dubla, ali je izgubio od Maxa Mirnyija i Philippa Oswalda. Zatim je stigao do 2. kola na ATP 500 koji se održavao u Beču, ponovo savladavši Berankisa i izgubivši od Tsonge uprkos tome što je imao meč loptu; povukao se sa Paris Mastersa, samim tim je završio svoju najuspješniju sezonu do sada na poziciji 30.
Džumhur je 12. decembra izabran za bosanskohercegovačkog sportistu godine 2017.
2018: Najbolja sezona: treća ATP titula, historijski debi u Top 25
Džumhur je godinu započeo nastupom u trećem kolu Australian Opena 2018., čime je izjednačio njegov najbolji rezultat na turniru. Poražen je od svjetskog broja 1. Rafaela Nadala u uzastopnim setovima. Na French Openu 2018. također je stigao do trećeg kola što je također odgovaralo njegovom najboljem rezultatu na turniru. Poražen je od trećeg igrača svijeta Aleksandra Zvereva u bliskoj borbi u 5 setova.
Dana 30. juna, Džumhur je pobijedio Adriana Mannarina u finalu Antalya Opena 2018., što mu je donijelo historijski uspjeh u karijeri tako što se popeo na 23. mjesto na svjetskoj rang-listi 2. jula 2018. godine.
Džumhur se plasirao u polufinale Los Cabo’s Opena gdje je izgubio od četvrtog igrača svijeta Huana Martína del Potra.
Džumhur je godinu završio nastupom u trećem kolu Paris Mastersa gdje je izgubio od 2. svjetskog igrača Novaka Đokovića nakon što je izgubio prvi set i morao se povući ranije u drugom setu.
2018. je bila i jedina godina u kojoj je Džumhur učestvovao na svih devet masters 1000 takmičenja. Njegova pozicija na kraju godine bila je 47.
2019: Četiri ATP četvrtfinala
Džumhur je godinu započeo uzastopnim porazom u setovima od prvog igrača svijeta Novaka Đokovića na Doha Openu 2019.
Džumhur je odigrao četiri četvrtfinalna nastupa 2019., prvi je odigrao na Rotterdam Openu gdje je u prvom kolu pobijedio 3. nosioca Stefanosa Tsitsipasa, ali je izgubio od konačnog prvaka Gaëla Monfilsa, drugi na Geneva Openu gdje je pobijedio 5. nosioca Stana Wawrinku u drugom kolu, ali je izgubio od Radua Albota, treći na Antalya Openu gdje je ušao kao 5. nosilac i branilac titule, ali je izgubio od Jordana Thompsona, i četvrti na Zhuhai Championshipsu gdje je ušao kao kvalifikant, ali je izgubio od Adriana Mannarina.
Džumhur je ostvario samo jednu grand slam pobjedu 2019. na US Openu gdje je u prvom kolu pobijedio Elliota Benchetrita, ali je u drugom izgubio od trećeg igrača svijeta Rodžera Federera.
Barbari
Barbari (grčki βάρβαρος), je bio naziv u staro-grčkom za sve koji su slabo ili nikako govorili grčki. Dok su 'Barbari' za Rimljane bili neobrazni ljudi (paideia). Danas se koristi naziv Barbar za osobu koja se ne uklapa u društvo i ima jako neciviliziran, nekulturan pristup, takozvana "sirovina". Sličan naziv 'Barbarima' se koristi u novijem vemenu i to Vandali.
Damir Džumhur
2019: Četiri ATP četvrtfinala
Džumhur je završio godinu sa svojim prvim čelendžerskim finalom u 2 godine na Slovak Openu, izgubio je od Dennisa Novaka.
Barbari
Već su arijski indijci koristili Sanskrit-riječ barbarāh (Plur.) ‚Mucaroš‘ za opis naroda koji nije njihovim pripadao. U grčkom jeziku se prvi put pojavlja kao izraz "oni koji pričaju barbarski (barbarophonoi)" u Homerovom "Ilias II, 867".
Damir Džumhur
2020: Gubitak forme, ispadanje iz 100 najboljih
Džumhur je u prvom kolu Australian Opena izgubio od 15. nosioca Stana Wawrinke koji je prošao u četvrtfinale. Ispao je iz prvih 100 17. februara 2020. na 107. mjesto.
NGC 4067
NGC 4067 (također poznat kao IRAS 12016+1107, MCG 2-31-19, PGC 38168 i UGC 7048) je spiralna galaksija koja je udaljena oko 111 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Djevica. Najveći prečnik je 1,30 (42 hiljade sg) a najmanji 0,9 uglovnih minuta (29 hiljada sg). Prvo otkriće je napravio John Frederick William Herschel 15. marta 1784. godine.
Damir Džumhur
2020: Gubitak forme, ispadanje iz 100 najboljih
U augustu, nakon što šest mjeseci nije igrao tenis zbog pandemije COVID-19, Džumhur se vratio na teren. Igrao je sa 1. teniserom svijeta Novakom Đokovićem u prvom kolu US Opena, ali je izgubio u nizu setova.
U oktobru je Džumhur stigao do finala Challenger-a na Sànchez-Casal kupu. Izgubio je od Carlosa Alcaraza u nizu.
Na kraju godine, Džumhur je ostvario samo 2 pobjede uz 8 poraza na ATP turu, a njegov plasman je pao na 119. mjesto na svijetu.
2021: Nastavljena loša forma, ispadanje iz 150 najboljih
Džumhur se kvalificirao na Australian Open kao sretni gubitnik, ali je u prvom kolu izgubio od Jamesa Duckwortha.
Na Mastersu u Majamiju, kvalifikovao se za glavni žrijeb isto kao sretni gubitnik i savladao Kevina Andersona u prvom kolu, a u drugom kolu izgubio je od 2. nosioca i 5. tenisera sveta Stefanosa Tsitsipasa.
Džumhur je ušao u još jedno čelendžersko finale na Belgrade Challenger-u. Izgubio je od prvog nosioca Roberta Carballésa Baene u direktnim setovima.
Džumhur je u julu ostvario svoje prvo ovogodišnje ATP četvrtfinale na Croatia Openu gdje je izgubio od konačnog finaliste Richarda Gasqueta.
Ispao je iz prvih 130. na 136. mjesto 27. septembra 2021., što je njegov najniži plasman od aprila 2014. Nadalje je ispao iz prvih 150. 8. novembra 2021. godine.
2022: Dva finala Challenger-a i povratak u top 200
Kvalificirao se za glavni žrijeb Australian Opena 2022., ali je izgubio u prvom kolu od Pabla Andujara. Nakon turneje u Australiji stigao je do četvrtfinala Monpeljea gdje je izgubio u nizu od Filipa Krajinovića.
2023: Četvrtfinale u Banja Luci
Dobio je wildcard za glavni žrijeb inauguralnog izdanja Open Srpske 2023. u svojoj zemlji. Došao je do četvrtfinala pobjedivši sretnog gubitnika Liama Broadyja u prvom kolu, samim tim ostvario je svoju prvu ATP pobjedu u sezoni, u drugom kolu pobijedio je i 7. nosioca Richarda Gasqueta, izgubivši u četvrtfinalu od 2. nosioca turnira Andreya Rubleva.
Uspjeh po sezonama
Nakon Wimbledona 2015.
Omjer protiv igrača iz top 100
Džumhur ima 2–5 (29%) protiv igrača iz top 10, 4–17 (19%) protiv igrača rangiranih od 11. do 50. mjesta i 20–12 (63%) protiv igrača rangiranih od 51. do 100. mjesta, u vrijeme kad su ovi mečevi igrani. To daje ukupan omjer od 26 pobjeda i 34 poraza (43%) protiv igrača iz top 100.
Izvan tenisa
Osim tenisa, Džumhur se povremeno bavi i glumom. Prvi nastup imao je kao statist u filmu Grbavica režiserke Jasmile Žbanić, koji je osvojio Zlatnog medvjeda na Berlinaleu 2006, a u filmu Ubojiti mir (Mörderischer Frieden) njemačkog režisera Rudolfa Schweigera dobio je prvu značajniju ulogu, i to ulogu snajperiste Durcana.
Dekameron
Dekameron je zbirka od 100 pripovjedaka koju je napisao italijanski autor Giovanni Boccaccio. Vjerovatno je započeta 1350 a završena 1353. To je srednjevjekovni alegorijski rad čije priče imaju širok spektar karakteristika: od erotskih do tragičnih. Teme su ljubavne ili o lukavosti i raznim neslanim šalama. Iako je to veliko umjetničko djelo sa elementima zabavnog karaktera, ipak je to i važan historijski dokument života u 14. vijeku.
NGC 5541-2
NGC 5541-2 (također poznat kao MCG 7-29-59 i UGC 9139) je spiralna galaksija i nalazi se u sazviježđu Volar.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Industrijska revolucija
mini|271x271piksel|Gvožđe i ugalj, 1855–60, slikara William Bell Scott ilustruje centralno mjesto uglja i prerade gvožđa u industrijskoj revoluciji i masivnim inženjerskim projektima koje su omogućili. Industrijska revolucija predstavlja prijelaz na nove proizvodne procese u periodu od oko 1760. do razdoblja između 1820. i 1840. Ona se sastojala od prijelaza sa ručnih proizvodnih metoda na mašinske, nove hemijske proizvodnje i proces za produkciju gvožđa, poboljšane efiktivnosti snage vode, povećane upotrebe snage pare, i razvoja mašinskih oruđa. Ona je takođe obuhvatala prijelaz sa drveta i drugih bio-goriva na ugalj. Industrija tekstila je bila dominantna tokom industrijske revolucije u pogledu zapošljavanja, vrijednosti proizvoda i investiranog kapitala; tekstilna industrija je takođe bila prva da primjeni moderne metode proizvodnje.
Industrijska revolucija obilježava značajnu historijsku prektretnicu. Ona je utjecala na skoro svaki aspekt dnevnog života na izvjestan način. Specifično, prosječni prihod i veličina populacije su počele da manifestuju ranije neviđeni stepen konstantnog rasta. Neki ekonomisti smatraju da je glavni impakt industrijske revolucije da je standard života generalne populacije počeo da konzistentno raste po prvi put u historiji, mada drugi tvrde nije došlo do znatnog poboljšanja do kasnog 19. i do 20. vijeka.
Industrijska revolucija je počela u Velikoj Britaniji, i proširila se na Zapadnu Evropu i Sjevernu Ameriku u toku nekoliko dekada. Precizni početak i kraj industrijske revolucije je još uvijek predmet rasprave među historičarima, kao i tempo ekonomskih i društvenih promjena. GDP po stanovniku je bio uglavnom stabilan prije industrijske revolucije i pojave moderne kapitalističke ekonomije, dok je industrijska revolucija počela eru ekonomskog rasta u kapitalističkim ekonomijama. Ekonomski historičari se slažu da je industrijska revolucija najvažniji događaj u historiji čovječanstva od perioda domestikacije životinja, biljki i vatre.
Prva industrijska revolucija je prerasla u Drugu industrijsku revoluciju tokom prijelaznih godina između 1840. i 1870, kad se nastavilo sa tehnološkim i ekonomskim progresom putem povećane primjene parnog transporta (parne željeznice i brodova), proizvodnjom mašinskog oruđa na velikim skalama i povećanom upotrebom mašinerije u fabrikama na parni pogon.
Parna mašina i njegovo značenje
lijevo|mini|233x233piksel|Parna mašina Džejmsa Vata mini|James Watt U 18. vijeku je najveću manufakturnu proizvodnju imala Engleska. U njoj se povećavala potreba za tkaninama pa su proizvođači tkanina, radi povećavanja i ubrzavanja proizvodnje, primjenjivali izume u poduzećima.
U Engleskoj su proizvođači sve više ulagali novac u stvaranje novih izuma. No, najpoznatiji je bio izum parne mašine. Njega je 1764. godine usavršio Škot James Watt. Pronalazak parne mašine izazvao je veliki preokret u proizvodnji, odnosno revoluciju u prerađivačkim djelatnostima ili industriji. Manufakturna proizvodnja zamijenjena tvorničkim radom. Promjene izazvane primjenom parne mašine nazivaju se prvom industrijskom revolucijom.
Primjena parne mašine
mini|244x244piksel|Stivensonova Raketa Novi parne mašine su vrlo brzo pronašli primjenu u fabrikama, rudnicima i saobraćaju. Mašine koji su 'koristili vodenu paru kao pogonsko sredstvo morali su biti od čvrstog materijala - željeza. Zbog toga se naglo povećala potražnja za željeznom rudom i ugljem.
Amerikanac Robert Fulton je 1807. sagradio prvi parobrod koji je sa strane imao kotače s lopatama, a zvao je Clermont. Već 1819. godine američki je parobrod Savannah preplovio Atlantski ocean za 26 dana. Godine 1814. Englez George Stephenson' konstruirao je prvu parnu lokomotivu. U početku je išla 20 km/h, a kasnije i brže.
Zvala se Rocket (eng. raketa). Već 1825. u Engleskoj sagrađena je prva željeznička pruga u svijetu. Povezivala je gradove Stockton i Darlington.
Ostali važniji izumi i djela
lijevo|mini|247x247piksel|Morseov telegraf (1837) mini|George Stephenson U doba prve industrijske revolucije pojavili su se mnogi važni izumi koji se i danas koriste. Amerikanac Benjamin Franklin izumio je 1752. munjovod, djelotvornu zaštitu objekata od udara groma. Englez Sir Humphry Davy načinio je 1815. Davyevu svjetiljku koju su koristili rudari. Time je znatno smanjen broj nesreća u rudnicima. Slijepi francuski učitelj Louis Braille izumio je 1829. pismo za slijepce, poznatije kao Brailleovo pismo: slova brojevi i drugi znakovi na papiru označavaju se posebnim rasporedom ispupčenih točkica.
Amerikanac Samuel Morse izumio je 1837. telegraf i posebnu abecedu nazvanu Morseova abeceda koja se sastojala od dugih i kratkih signala za prenošenje poruka na velike udaljenosti.
Godine 1858. položen je prvi podmorski telegrafski kabel između Amerika i Evrope. Francuz Louis Daguerre usavršio je 1839. fotografski aparat, a Amerikanac Charles Goodyear otkrio je vulkanizaciju, tj. način za dobivanje gume iz kaučuka.
Sljedeće godine zalijepljena je na pismo prva poštanska marka na svijetu. Ideju je dao Slovenac Lovrenc Košir, a proveo ju je Englez Rowland Hill. Godine 1854. pojavio se prvi bicikl s pedalama.
Građansko društvo
Tokom druge polovice 18. i prve polovice 19. vijeka odvijao se postupni prijelaz iz starog feudalnog u moderno građansko društvo. Na oblikovanje građanskog društva naročito je utjecala primjena parne mašine u industriji, rudarstvu i saobraćaj. Došlo je do povećanja broja fabrika. U njima je bilo zaposleno sve više radnika. Poslodavci su većinom pripadali građanskom sloju. U većini zapadnih europskih zemalja, osim Nizozemske i Engleske, građanstvo se do 19. stoljeća razvijalo unutar feudalnog sistema, ali nije sudjelovalo u upravljanju državom. Građansko društvo razvilo se i u SAD-u, gdje je sudjelovalo u političkom životu jer u Sjevernoj Americi nije bilo feudalaca.
Promjene na selu
U vrijeme prve industrijske revolucije došlo je do promjena na selu. Seljaci su ranije sve poslove radili ručno, a od početka 19. vijeka u poljodjelsku se proizvodnju počinju uvoditi mašine. Jedan od njih bila je žetelica. U poljodjelstvu zapadnih evropskih zemalja i SAD-a polako se primjenjuju naučna otkrića - naročito dostignuća hemije (npr. izum mineralnog umjetnoga gnojiva), a obavlja se i odabir boljeg sjemena i stoke. Time je došlo do višestrukog povećanja proizvodnje hrane. Sve te promjene u poljodjelstvu nazivamo agrarnom revolucijom. Uz to je u većini država tokom 19. vijeku došlo do ukidanja feudalnih odnosa na selu i jačanja privatnih poduzetnika u poljodjelstvu. Mnogi se seljaci nisu uspjeli održati u novim tržišnim uvjetima pa su ostali najamna radna snaga na velikim posjedima. Neki su se seljaci preseljavali u gradove i zapošljavali kao radnici u tvornicama.
Zastava Ingušetije
mini|desno|300px|Zastava Ingušetije Zastava Ingušetije je usvojena 1994. Zastava je bijele boje sa crvenim triskelionom u sredini i dvije horizontalne zelene linije ispod i iznad.
Power metal
Power metal je stil heavy metala koji ima cilj da podstakne doživljaj epike, sadržavajući karakteristike primarno tradicionalnog metala zajedno sa thrash metalom i speed metalom, često sa simfonijom. Power metal ima dva stila: pionirski, koji se razvio u Sjevernoj Americi, i drugi baziran u Njemačkoj, Poljskoj, Italiji, Grčkoj i Skandinaviji. Kao termin najviše se koristi za evropsku varijantu, s izuzecima iz Amerike koji imaju oba stila u svojoj muzici (Iced Earth i Nevermore).
NGC 1293
NGC 1293 (također poznat kao MCG 7-7-75 i PGC 12597) je eliptična galaksija koja je udaljena oko 192 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Perzej. Najveći prečnik je 0,90 (50 hiljada sg) a najmanji 0,9 uglovnih minuta (50 hiljada sg). Prvo otkriće je napravio John Frederick William Herschel 17. oktobra 1786. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Spisak naseljenih mjesta u općini Usora
Usora je općina u Bosni i Hercegovini koja je nastala nakon rata u Bosni i Hercegovini od dijelova općina Tešanj i Doboj. Naseljena mjesta u općini Usora, po popisu stanovništva iz 2013. (ukupno 13) su:
Colobinae
Colobinae ili vitkostasi i sakati majmuni su predstavljaju potporodica porodice psetolikih majmuna koja obuhvata na 10 rodova sa ukupno 60 vrsta. U ovoj potporodici su, između ostalih, i sjeverni crno-bijeli gvereza koji nalikuje na američkog smrdljivca, dugorepi nosan, te Hanumanovi languri koje u Indiji smatraju svetim.
Prema nekim Neke klasifikacijama, ovi majmuni imaju u tribusa, dok ih druge dijele u tri "skupine". Obje klasifikacije stavljaju dva afrička roda Colobus i Piliocolobus u jednu skupinu, a oba roda su prepoznatljiva po krnjem ("sakatom") palcu. Razne azijske rodove uključuju u jednu ili dvije preostale skupine. Analiza DNK potvrđuje da azijske vrste pripadaju dvjema različitim grupama, od kojih jedna obuhvata langure, a u drugoj su vrste sa neobično čudnim nosevima. Međutim, postoje naznake da Hanumanovi languri nisu blisko srodni ni s jednom od njih.
Opis
U oba tribusa su majmuni srednje veličine, s dugim repom, izuzev pagaiski kratkonosi majmunpagaiskog kratkonosog majmuna (Simias). Krzno im je različite boje, pri čemu su krzna mladunaca gotovo svih vrsta značajno razlikuju od onih kod odraslih. Kod sakatih majmuna, palac je zakržljao. Ovo ime dali su im Evropljani koji su, pri prvom susretu, pogrešno zaključili da su individue palac izgubilke ozljedom, ne znajući da im je to prirođeno obilježje.
Israna
Sve vrste kolobina su gotovo isključivo biljojedi; hrane se pretežno lišćem, cvijetovima i voćem. Uzimajući biljnu hranu, samo slučajno pojedu i insekte ili druge beskičmenjake. Za probavu takve hrane, imaju višedijelni, kompleksni želudac.
Razmnožavanje
Trudnoća kod ove skupine majmuna traje 6-7 mjeseci, nakon čega ženka rađa obično jedno mladunče. Nakon godinu dana, majka ga prestaje dojiti. Spolnu zrelost dosežu u dobi od 3 do 6 godina, a očekivani životni vijek im je oko 20 godina.
Rasprostranjenje
Dva pomenuta tribusa imaju sasvim odvojene areale. Dok vitkostasi majmuni žive u Aziji (Južna i Jugoistočnoj Aziji, južnoj kini), sakati majmuni nastanjuju tropski pojas Afrike.
Ugroženost
Krčenjem šuma i pretvaranjem tla u obradivo poljoprivredno zemljište ili pašnjake, pretstavlja najveću opasnost za održavanje njihovih staništa ovih vrsta. To zabrinjava osobito zbog toga šo mnoge vrste imaju jako sužene areale, na vrlo malim područjima. Zato su neke vrste uvrštene na IUCNovu crvenu listu ugroženih vrsta. Od 35, 14 vrsta se smatra ugroženim, a dvije vrlo ugroženim, dok za preostale vrste nema dovoljno podataka.
Sistematika
Iako ta klasifikacija još uvjek nije pouzdana, 'Colobinae se obično dijele na dva neformalna tribusa, koji uključuju ukupno  10 opisanih rodova:
ICN Business School
ICN Business School je evropska poslovna škola sa kampusima u La Défenseu, Nancyu, Berlinu, Madridu i Nürnbergu. Osnovana 1905. ICN je bila rangirana na 69. mjestu među evropskim poslovnim školama u 2019. godini od strane Financial Times -a. ICN također ima program doktorskih studija, kao i nekoliko master programa u specifičnim područjima menadžmenta, kao što su marketing, finansije i preduzetništvo. Programi škole su trostruko akreditovani od strane međunarodnih udruženja AMBA (Association of MBAs), EQUIS (European Quality Improvement Systems) i AACSB (Association to Advance Collegiate Schools of Business). Škola ima više od 15000 alumnija u oblasti biznisa i politike, kao što su Nicolas Thévenin (Francuski katolički nadbiskup) i Masséré Touré (Ivorski političar).
Speed metal
Speed metal je podžanr heavy metala koji je nastao sredinom 70-ih i direktni je predak thrash metala. Kada se Speed metal pojavio kao žanr muzike, inovativno je povećao tempo muzike koji su postavili Black Sabbath, Led Zeppelin i Deep Purple dok je zadržao njihove melodične ideje.
Mnogi Speed metal bendovi, pored tog naziva označeni su i sad nekim drugim žanrovima, najčešće Thrash metalom, Shred metalom i Power metalom. To je najviše zbog toga što je Speed metal dosta uticao na razvoj ovih žanrova, također se mora spomenuti da su Speed metal elemente koristile neke Glam metal i NWOBHM grupe tokom 80-ih.
Binomni red
U matematici, binomni red je čista generalizacija algebarske formule binomnog teorema za kompleksne vrijednosti od α. To je specijalni slučaj Newtonovog reda. Binomni red je red
gdje je α kompleksan broj i gdje je
(generalizovani) binomni koeficijent (ako je α nenegativan cijeli broj, tada (α + 1)-ti član i svi slijedeći članovi su nula, pošto svaki sadrži faktor oblika (α − α): zbog toga, u tom slučaju, sumiranje se svodi na algebarsku binomnu formulu).
Slijedeće vrijedi za svaki kompleksan broj α:
Kada α nije prirodan broj, korisna asimptotska veza za binomni koeficijent je, prema tzv. veliko O notaciji:
kada, što je, u suštini, jednako Eulerovoj definiciji gama funkcije, koja je data preko formule
Džamija sultana Ahmeda
Ahmedija ili Džamija Sultana Ahmeda (tur.: Sultanahmet Camii) jeste turska državna džamija i znamenitost Istanbula, najvećeg turskog grada i nekadašnje prijestolnice Osmanlijskog Carstva (od 1453. do 1923.). Ona je jedna od nekoliko džamija poznatih i kao Plave džamije zbog plave keramike kojom su ukrašene površine vanjskih zidova. Izgrađena je u periodu od 1609 – 1616, tokom vladavine sultana Ahmeda I. Poput ostalih džamija, sadrži grobnicu osnivača, medresu i predvorje. Ahmedija je danas jedna od glavnih turističkih atrakcija u Istanbulu.
Historija
mini|Stara fotografija Ahmedije prije [[1895. god.]] Nakon ponižavajućeg mira u Zsitvatoroku kojim je porazom okončao rat Osmanlija protiv Perzije, sultan Ahmed I je odlučio napraviti veliku džamiju u Istanbulu kako bi udobrovoljio Allahu. Bila je to prva velika džamija nakon 40 godina. Za razliku od prijašnjih džamija koje su Ahmedovi prethodnici plaćali ratnim plijenom, Ahmed je zbog ratnih gubitaka bio primoran posegnuti u državnu blagajnu. Ovo je izazvalo bijes obrazovanih službenika (Alima).
Džamija se počela graditi na prestižnom mjestu negdašnje Konstantinove palače gledajući na Aja Sofiju (tada najposjećeniju džamiju u Istanbulu) i hipodrom. Veliki dio južne strane džamije se nastavlja na temelje i svodove podruma Konstantinove palače. Nekoliko palača, koje su već postojale na tom mjestu, moralo je biti kupljeno (po velikoj cijeni) i srušeno (poput palače Mehmed-paše Sokolovića).
Gradnja je započela u augustu 1609. postavljanjem kamena temeljca od strane samog sultana. On je za gradnju zadužio svog kraljevskog arhitektu Mehmed Agu, učenika i glavnog asistenta slavnog Sinana. Organizacija izgradnje je detaljno opisana u osam knjiga koje se danas nalaze u muzeju Topkapı palače. Džamija je svečano otvorena 1617. (iako su vrata bila otvorena još od 1616.) molitvom sultana u državnoj loži (hünkâr mahfil). Međutim, posljednji radovi na džamiji su dovršeni tek tokom vladavine njegovog nasljednika Mustafe I.
Abbas ibn Firnas
Ibn Firnas je dao različite doprinose u oblasti astronomije i inženjerstva. Konstruirao je uređaj koji je ukazivao na kretanje planeta i zvijezda u svemiru. Osim toga, Ibn Firnas je smislio proceduru za proizvodnju bezbojnog stakla i napravio povećala za čitanje, koja su bila poznata kao kamenje za čitanje.
Porijeklo
On je rođen u Rondi u provinciji Takurunna iz Berber roditelja i živjeli u Córdobi.
Džamija sultana Ahmeda
Odlike
Tlocrt džamije je nepravilan jer je arhitekt morao uklopiti neravno tlo na lokaciji. Pan džamije je zasnovan na džamiji Šehzadi (1543.-1548.), prvom važnom djelu arhitekte Sinana, koja je imala isti kvadratičan plan i veliko dvorište. Ovaj hram je nadsvođen sistemom brojnih kupola i polukupola (od kojih svaku podupiru po tri eksedre), a završava velikom kupolom koja ima promjer 23,5 metra i visinu od 43 metra. Kupole podupiri veliki stubovi poput onih na Selimiji u Edirneu. Glavna fasada je gledala na hipodrom. Mehmed Paşa je bio veoma oprezan i dao ih je izgraditi izrazito masivnima, pa su ih podrugljivo prozvali “slonovim stopama”. Ipak, općenit dojam džamije na posmatrača je snažan u harmoniji stepenovanja kupola koje vode prema glavnoj centralnoj kupoli.
Abbas ibn Firnas
Posao
Abbas Ibn Firnas je osmislio način proizvodnje bezbojnog stakla, izumio razne staklene planisfere, napravio korektivna sočiva („ kamenje za čitanje “), osmislio lanac stvari koje bi se mogle koristiti za simulaciju kretanja planeta i zvijezda i razvio proces za sječenje gorskog kristala što je omogućilo Španiji da prestane da izvozi kvarc u Egipat da bi se sjekao. Uveo je sindhinde u al-Andalus, što je imalo važan uticaj na astronomiju u Evropi. Dizajnirao je i al-Maqata, vodeni sat.
Avijacija
Nekih sedam vijekova nakon Firnasove smrti, alžirski historičar Ahmed Mohammed al-Maqqari (umro 1632.) napisao je opis Firnasa koji je uključivao sljedeće: Među drugim vrlo zanimljivim eksperimentima koje je napravio, jedan je njegov pokušaj letenja. Za tu svrhu pokrio se perjem, pričvrstio par krila na svoje tijelo i, popevši se na uzvisinu, bacio se u zrak, kada je prema svjedočenju nekolicine vjerodostojnih pisaca koji su svjedočili nastupu, odletio na znatnu udaljienost, kao da je bio ptica, ali pri spuštanju na mjesto odakle je krenuo, leđa su ga jako zaboljela, jer je, ne znajući da ptice kad silaze, silaze na rep, zaboravio da sebi obezbijedi jedan.
Džamija sultana Ahmeda
Odlike
Fasada prostranog unutrašnjeg dvorišta je urađena poput onog na Sulejmaniji, osim dodataka minareta na uglovima ugaonih kupola. Dvorište je veliko poput same džamije i okruženo je kolonadom nadsvođenih arkada (revak). Samo monumentalni uski portal dvorišta presjeca kolonadu arkada. U sredini joj se nalazi šestostrana fontana koja izgleda malehna prema veličini dvorišta, a njena kupola ima stalaktitnu konstrukciju iznad koje je mala rebrasta kupola na visokom tamburu.
Abbas ibn Firnas
Avijacija
Pretpostavlja se da je Ibn Firnasov pokušaj letenja jedrilicom mogao inspirirati pokušaj Eilmera iz Malmesburyja između 1000. i 1010. godine u Engleskoj, ali nema dokaza koji podržavaju ovu hipotezu.
Džamija sultana Ahmeda
Odlike
mini|300px|lijevo|Unutrašnjost džamije s pogledom na [[mihrab (u daljini) i vladarskom ložom (desno)]] Donji dijelovi unutrašnjih zidova i stubova ukrašeni su s preko 20.000 ručno izrađenih keramičkih pločica s preko 50 raznih oblika tulipana (izrađenih u Izniku (drevna Nicaea). Dok su pločice donjih nivoa tradicionalnije u dizajnu, one na gornjim galerijama su plamteće u prikazu cvijeća, voća i čempresa. Izrađene su pod budnim okom lončarskog majstora Kaşıcı Hasana i Mustafe Mersin Efendije iz Avanosa (Kapadocija). Međutim, kako je cijenu pločica sultan unaprijed dogovorio i nije se smjela mijenjati, ni kada im je tržišna vrijednost porasla, one kasnije postavljene su slabijeg kvaliteta. Boje su im izblijedile ili se promijenile (crvena u hrđavu, a zelena u tamno plavu), a glazura im je izgubila sjaj. Keramika na stražnjem balkonu je od recikliranih pločica s palače Topkapı, koja je bila oštećena u požaru 1574. godine.
mini|Pogled na unutrašnje dekoracije središnje kupole Više od 200 vitraža zanimljivog dizajna propuštaju prirodno svjetlo koje se spaja sa svjetlošću s lustera u obliku nojevih jaja (zbog vjerovanja kako ovaj oblik onemogućava pojavu paučine). . Ukrasi su uglavnom ajeti iz Kur'ana, većinom djelo slikara Gubarija, kojeg su smatrali najvećim kaligrafom svog vremena. Podovi su prekriveni tepisima koje vjernici sami mijenjaju ako dotraju i izgube sjaj. Podovi središnje galerije su ukrašeni bogatim inkrustacijama. Središnja kupola ima 28 prozora (od kojih su 4 slijepa), a svaka polukupola ima 14, dok eksedra ima 5.
Mihrab je vješto isklesan od najboljeg mramora sa stalaktitnim nišama i dvostrukom pločom s natpisima iznad. S desna mu se nalazi bogato ukrašena “propovjedaonica” (minber), odakle imam vodi molitvu svako podne, petkom i na blagdane. On se nalazi na takvom mjsetu da se može ćuti i kada je džamija najpunija.
Kraljevski kiosk se nalazi u jugoistočnom uglu, a sastoji se od platforme, lože i dvije manje sobe za odmor koje su povezane s kraljevskom ložom (hünkâr mahfil) na gornjoj galeriji. Ona je postala sjedištem velikog vezira za vrijeme pobune janičara 1826. Ovu ložu nosi 10 stubova i ima svoj lični mihrab koji je ukrašen ružama od ćilibara i zlata te sa stotinu pozlaćenih ajeta iz Kur'ana
Na velikim zidnim pločama Ametli Kasım Gubarım, slavni kaligraf iz 17. vijeka, je napisao imena halife i ajete iz Kur'ana, ali su danas zamjenjeni čestim restauracijama.
Mehmed-beg Minetović
Mehmed-beg Minetović je bio prvi sandžak-beg Bosanskog sandžaka od 1463. do 1464. godine i prije toga sandžak-beg Smederevskog sandžaka.
Turski hroničari Ašikpašazade i Nešri, koji su svjedoci tog vremena, u svojim su hronikama zapisali da je sultan Mehmed II El-Fatih (vl. 1451-1481), nakon osvajanja Bosanskog kraljevstva 1463. godine, za prvog Bosanskog sandžak-bega postavio Mehmed-bega Minetovića ili Minnetovića, kako ga neki historičari nazivaju. Neki historičari čak tvrde, da je Mehmed-beg Minetović porijeklom od nekadašnje bosanske vlastele, mada o njemu Muvekit u svojoj historiji "Povijest Bosne", navodi da je njegov otac Minnet tatar i da ga je u Bugarskoj sa njegovim plemenom naselio Osmanski sultan Mehmed I (vl. 1413-1421). Po ovom plemenu je dobio ime današnji grad u Bugarskoj Tatar-Pazardžik.
Postavši bosanski sandžak-beg, Mehmed-beg je najprije stolovao u Jajcu, ali je krajem 1463. godine prebacio svoje sjedište u Sarajevo, jer je hrvatsko-ugarska vojska, sa kraljem Matijom Korvinom na čelu, opsjela Jajce i zauzela ga na Božić te godine, uspostavivši Jajačku banovinu.
Kad je postao namjesnikom Bosne, Mehmed-beg je sagradio svoju džamiju na mjestu današnje centralne vakufske uprave u Sarajevu. Mahala, koja je formirana od spomenutih građevina, nazvana je i bilježi se kao Minnet-beg-zade Mehmedova. Ona se prvi put spominje u katastarskom popisu iz 1485., ali je svakako nastala 1463. ili 1464. godine. Mehmed-begova džamija je izgorjela 1697. godine, ali je obnovljena 1782/83. godine od strane bosanskog valije Abdullah-paše i kasnije je ponovo srušena 1890. godine.
Vjerovatno je Mehmed-beg Minetović učestvovao u neuspješnom osmanskom pohodu na Jajce 1464. godine, kako bi taj grad ponovo postao dio Bosanskog sandžaka, ali poslije te godine o njemu se gubi svaki trag. Ne zna se kada je umro, ali se smatra da je umro u Sarajevu, i da je ukopan u velikom mezarju koja razdvaja Ajas-pašinu i Hadži Kemaluddinovu mahalu. 1464. godine Bosanskim sandžak-begom je imenovan Isa-beg Ishaković.
Inhibicijski faktor migracije makrofaga
Inhibitorni faktor migracije makrofaga (MIF), znan i kao inhibitorni faktor glikozilacije (GIF), L-dopahrom-izomeraza ili fenilpiruvat-tautomeraza jest  protein/enzim koji je kod ljudi kodiran genom MIF sa hromosoma 22. MIF je važan regulator urođene imunosti. Natporodica proteina MIF također uključuje drugog člana s funkcionalno srodnim svojstvima, D-dopahrom-tautomerazu (D-DT). Površinski receptor za MIF je CD74.
Bakterijski antigeni stimuliraju bijela krvna zrnca da otpuste MIF u krvotok. Cirkulirajući MIF se vezuje za CD74 na drugim imunskim ćelijama, kako bi pokrenuo akutni imunski odgovor. Stoga je MIF klasifikovan kao upalni citokin. Štaviše, glukokortikoidi također stimulišu bijela krvna zrnca da oslobađaju MIF i stoga on delimično suprotstavlja inhibitorne efekte koje glukokortikoidi imaju na imunski sistem. Konačno trauma aktivira prednji režanj hipofize da oslobodi MIF.
Aminokiselinska sekvenca
Dužina polipeptidnog lanca je 115 aminokiseline, a molekulska težina  12 476 Da.
Struktura
Inhibicijski faktor migracije makrofaga sastavlja se u trimer od tri identične podjedinice. Svaki od ovih monomera sadrži dva antiparalelna alfa heliksa i četvorolančani beta-list. Monomere okružuju centralni kanal sa trostrukom rotacijskom simetrijom.
Odgovor na povredu
Citokini imaju važnu ulogu u podsticanju zacjeljivanja rana i obnavljanja tkiva. Povreda ćelije dovodi do oslobađanja MIF-a koji zatim stupa u interakciju sa CD74. MIF-CD74 signalizacija aktivira proopstanak i proliferativne puteve koji štite domaćina tokom ozljede.
Enzimska aktivnost
MIF sadrži dva motiva sa katalitskom aktivnošću. Prvi je motiv od 27 aminokiselina koji se nalazi na N-terminalu funkcioniše kao fenilpiruvat-tautomeraza koja može katalizirati konverziju 2-karboksi-2,3-dihidroindol-5,6-kinona (dopahrom) u 5,6-dihidroksiindol-2-karboksilnu kiselinu (DHICA). MIF također sadrži Cys-Ala-Leu-Cys katalitsko mjesto između ostataka 57 i 60 koje funkcionira kao disulfid- reduktaza.
Mehanizam djelovanja
MIF se vezuje za CD74, izazivajući njegove fosforilacije i regrutacije CD44 koji zatim aktivira nereceptorske tirozin kinaze, što u konačnici dovodi do fosforilacije kinaza reguliranih vanćelijskim signalom. Osim ERK-a, stimulacija CD74 aktivira i druge signalne puteve kao što su PI3K-Akt, NF-κB i AMP-aktivirani putevi protein kinaze (AMPK).
Interakcije
Zabilježeno je da inhibitorni faktor migracije makrofaga ima interakcije sa:
Klinički značaj
MIF je potencijalni cilj lijeka za sepsu, reumatoidni artritis i rak.
Parazitno-proitvedeni homolozi MIF-a
Višestruki protozojski paraziti proizvode homologe MIF-a koji imaju slične upalne funkcije kao i ljudski MIF i imaju ulogu u njihovoj patogenezi, invaziji i imunskoj evaziji. Pretklinička studija je pokazala da blokiranje parazitskog MIF poboljšava ishod kod teških infekcija protozoaama. Prijavljeni primjeri protozoa sa homolozima MIF-a:
Nagrada "Henrietta"
Nagrada "Henrietta" je nagrada koja se dodjeljivala najomiljenijem glumcu i glumici za filmska ostvarenja producirana od 1950-79. godine u Los Angelesu u sklopu dodjele Zlatnog globusa u organizaciji Udruženja holivudskih stranih novinara. Prvi put je dodijeljena na 8. dodjeli "Zlatnog globusa" 28. februara 1951. godine.
Fondacija
Zaklada je za određenu svrhu namijenjena imovinska masa kojoj je pravnim poretkom priznata poslovna sposobnost. Zakladom upravljaju fizičke osobe, ali je dominantni element supstrata njene pravne osobnosti upravo sama imovinska masa.
Zaklada se osniva aktom državne vlasti ili pravnim poslom koji poduzima bilo fizička ili pravna osoba.
Hobit (roman)
Radnja
Glavni lik u priči je Bilbo Bagins. On je hobit, koji sretno živi u svojoj kući Beg End. Međutim, jednog dana mu dolazi stari čarobnjak Gandalf i nagovara Bilboa da krene sa njim u avanturu. Naime, Gandalf je sa sobom doveo i trinaest patuljaka koji žele da se domognu blaga od zmaja zvanog Smug dok će im Bilbo biti taj koji će to uraditi. Oni će proći kroz mnoge avanture, posjetit će Rivendel (Rivendell) glavni grad vilenjaka a Bilbo će pronaći i prsten moći. Bilbo će razgovarati sa zmajem i otkriti da mu je slaba tačka srce, što će kasnije jedan strijelac iskoristiti da ga ubije. Nakon toga udruženi patuljci, ljudi i vilenjaci boriti će se protiv goblina, a nakon pobijede Bilbo se vraća u svoj rodni Hobiton.
O nastanku knjige
DŽ.R.R. Tolkin, profesor na Oksford Univerzitetu, je tvrdio da je priču počeo tako što je slučajno, na jedan prazan list papira, ispisao prvu rečenicu knjige (U rupi u zemlji živio je hobit), dok je ispravljao studentske radove. kada je počeo, nije mislio da će to biti dio jedne veče priče i čitave mitologije na kojoj je radio (Silmarilion).
Međutim, dok je pisanje napredovalo Tolkin je odlučio da događaji ispričani u Hobitu mogu priradati istom univerzumu kao i Silmarilion, pa je predstavio ili samo spomenuo neke od likova i mjesta koja su zastupljena u njegovoj mitologiji, posebno Elrond, Gil-galad, i Gondolin. Hobit je tada dobio zadatak da bude i uvod u Srednju Zemlju i da bude most između dobađaja koji su se dogodili prije i poslije onih u Gospodaru prstenova (Prstenova družina, Dvije Kule, Povratak kralja) i Silmarilionu.
Neki su predlagali da se Hobit može okarakterisati kao roman razvitka jer u njemu Bilbo odrasta od, u početku, umjetnog, ne efektnoe osobe uskih svaćanja u pokretnu, hrabru osobu na koju su se drugi mogli uzdati. Ovaj razvoj lika je poređen sa teorijama Josepha Campbella o mitovima, i konkretno, avanturama epskog junaka. Ali, Tolkin lično, vjerovatno, nije namjeravao da se njegovo djelo tako gleda. U predgovoru Gospodara prstenova on piše,:' Meni se nikada nije sviđala alegorija u bilo kojim svojim manifestacijama, i tako je uvijek bilo od kako sam postao stariji i bio u mogućnosti da primijetim njenu prisutnost'. On je ,također, tvrdio da Gospodar prstenova nije alegorija, i prema tome može se zaključiti da nije ni Hobit. Gledanje na Bilboa kao umjetnog i ne efektnog lika izgleda grubo, jer po Tolkinu, on predstavlja tipičnog pripadnika hobitske rase.
Iako je bajka, knjiga je kompleksna i profinjena: ima mnoga imena i riječi izvedene iz norveške mitologije, a centralne elemente radnje iz epa o Beowulfu, koristi anglo-saksonske rune, informacije o kalendaru i mjesečevim mjenama, detaljne geografske opise koji omogućuju pravljenje karte. Prije kraja, priča dobija epske proporcije.
== Analiza likova
GANDALF - čarobnjak; mudra osoba koja ima lošu naviku da nikada ne kaže svoju pravu namjeru. Iako je krenuo sa patuljcima, njega ne zanima njihovo zlato. Ima jako velike čarobnjačke moći koje iskoristi samo onda kada su stvarno potrebne (on je drugi u hijerarhiji čarobnjaka -sivi).
TORIN OAKENSHIELD- patuljak koji vodi druge patuljke da se domognu zlata od zmaja Smauga. Blago je njegovo, to je nasljedstvo koje je naslijedio od svog djeda Trora. On je prikazan kao hrabar ratnik ali često tvrdoglav.
GOLUM - malo, čudno stvorenje koje živi u pećinama rudnika Morije ispod Maglovitih Planina. Golumu je prsten moći dao neprirodno dug život ali ga je također i deformisao. Slučajno gubi prsten, a hobit Bilbo ga pronalazi.
(Mnogi drugi sporedni likovi)
Konvalidacija
Konvalidacija je osnaženje nevaljanih pravnih poslova, tj. slučaj kada nevaljan pravni posao naknadno postane valjan. Ništavi pravni poslovi u načelu ne mogu konvalidirati.
Izuzeci su u slijedećim slučajevima:
Zabranjeni pravni poslovi će konvalidirati ako se ispune 2 pretpostavke:
Zelenaški pravni posao će konvalidirati ako se ispune 3 pretpostavke:
IC 806
IC 806 (također poznat kao MCG -3-32-19 i PGC 42642) je spiralna galaksija koja je udaljena oko 476 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Gavran. Najveći prečnik je 0,70 (97 hiljada sg) a najmanji 0,6 uglovnih minuta (83 hiljade sg). Prvo otkriće je napravio Stephane Javelle 25. maja 1892. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Otkriće Amerike
Dana 12. oktobra 1492, Kristofer je stigao do Amerike sa tri španska broda: Nina, Pinta i Santa Maria. Mislio je da je stigao do Indije i zato se Američki domoroci nazivaju Indijanci. Ustvari došao je do Bahama, a kasnije tokom mjeseca je otplovio do Kube i Hispaniole (današnji Haiti). Tokom svog života još dva puta je bio u Americi, posjetio je i Južno Američki kontinent, ali nikad nije bio u Sjevernoj Americi.
Značaj
Ovaj događaj je od velike važnosti na mnogim poljima. Prvo geografski, jer je naveo ljude u Srednjem vijeku, koji su do tada spaljivali svakog naučnika za iznošenje takve teze, da povjeruju da je Zemlja okrugla. Postoji mišljenje da iako je zvanični stav bio da je Zemlja ravna ploča, Kolumbo nikada ne bi ni krenuo na ovo putovanje da je to vjerovao, niti bi mu španski kralj Ferdinand i kraljica Izabela to odobrili. Dalje, ovaj događaj je bitan jer zahvaljujući Kolumbu počelo je naseljavanje Amerike Evropljanima i njena kolonizacija. Ovo je rezultiralo značajnim ekonomskim razvitkom i Evrope i Amerike. Osim toga cjelokupna sruktura stanovništva se promijenila, način života, a to je bio i razlog za promjenu imena Evrope u Stari kontinent, a Amerike u Novi Svijet.
Plemstvo
Plemstvo je tradicionalni nasljedni status koji danas postoji u mnogim zemljama, pretežno onim koje su prije bile kraljevstva.
U feudalnom sistemu plemići su prvenstveno bili oni koji su imali posjede (obično zemlju) na raspologanju u zamjenu za pomoć i službu (obično vojnu) kralju i nekom višem plemiću. Vrlo brzo je ovo postala nasljedna titula koja je svojim nosiocima najčešće omogućavala brojne povlastice. Danas u mnogim zemljama status "plemića" je titula za koju nema nikakvih pravnih povlastica, osim u Ujedninjenom Kraljevstvu gdje neke titule još uvijek imaju povlašteni status.
Plemstvo je historijski, socijalni i često pravni status koji ne treba miješati sa socio-ekonomskim statusom baziranim na primanjima i imovini. Biti bogat i uticajan ne znači automatski bit plemić, niti su svi plemići bogati i uticajni (aristokratske porodice su izgubile svoje bogatstvo na razne načine, i koncept 'siromašnog plemića' je star kao i samo plemstvo)
Zemlje bez feudalne tradicije, poput SADa nemaju ovu vrstu plemstva. Osim toga mnoge su republike ukinule ove titule u potpunosti, poput Italije. Iako SAD, kao i skoro sva društva, ima privilegovanu 'višu klasu' sa ogromnim bogatstvom i moći, ovo im ne omogućava poseban pravni status ili drugačiji način oslovljavanja. Američki ustav izričito zabranjuje vladi da daje ovakve titule, ili vladinim činovnicima da prihvataju ovakve titule od drugih zemalja bez saglasnosti kongresa.
IC 2464
IC 2464 (također poznat kao MCG 4-22-36 i PGC 26585) je spiralna galaksija koja je udaljena oko 448 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Lav. Najveći prečnik je 0,70 (91 hiljada sg) a najmanji 0,6 uglovnih minuta (78 hiljada sg). Prvo otkriće je napravio Stephane Javelle 14. aprila 1896. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.