cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Priluk (Živinice)
Postanak naselja i porijeklo stanovništva
Pored Adema Handžića, Pelemiš također spominje Priluk u svojoj knjizi "Živinice kroz historiju, revoluciju i socijalističku izgradnju". On kaže da je 1533. godine Priluk imao 28 kuća od čega 24 krščanske, a 4 muslimanske, 1548. godine 26 krščanskih i 12 muslimanskih, a 1600. godine više nije bilo nemuslimana.
U Osmanskom periodu Priluk je bio jedno od većih i razvijenijih naselja. Od drugog svjetskog rata Priluk je bio općina, a dolaskom komunista na vlast Priluk je stagnirao. Danas je Priluk ponovo jedno od razvijenijih i ljepših naselja.
Drvena džamija
Historijat Priluka oslikava i sam harem koji se nalazi u dvorištu džamije. Nišani i natpisi na njima potiču iz 15. vijeka, a ima nišana koji po svom obliku i natpisu ukazuju na to da bi mogli biti i stariji.
Drvena džamija u selu Priluk proglašena je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine. Džamija je jedna od 4 preostaje drvene džamije u Bosni i Hercegovini. Izgrađena je 1735/6. godine. U natpisu koji se nalazi u džamiji urezan na zidu od mihraba, na petoj talpi odozdo navode se kao graditelji Šejh Mustafa i Šejh Hasan. Bila je pokrivena drvenom šindrom do 1927. kada je šindra zamjenjena crijepom. U skorije vrijeme zbog zastarjelosti i truljenja temelja džamija je rekonstruisana, ali je ostao isti izgled kao i 1735. godine.
Ime
Sjeverna strana Priluka je graničila sa sprečkim poljem. Njive koje su se nalazile uz to polje, a pripadale su Priluku, bile su veoma povoljne za zemljoradnju. Te njive su se zvale "Luke". Ljudi su pravili kuće u blizini tih "Luka", na uzvišenjima oko njih odnosno "pri Luci" pa otuda vjerovatno potiče ime Priluka. Do ovog saznanja došli su istaživači prof. Saudin Strašević i Zuhret Omerkić.
Geografski položaj
Priluk se sastoji od nekoliko zaseoka: Aljići, Avdihodžići, Dahići, Halilčevići, Kadići, Klapići, Karići, Mešići, Omerkići, Omići, Omerinovići, Poljići, Peštalići, Redžići, Straševići, Zukići i Žabići. Interesantno je da imena zaseoka potiču od prezimena većine porodica koje žive u njemu.
Sredinom naselja protiče manja rječica pod nazivom "Rijeka". Priluk je bogat izvorima pitke vode i oni se nalaze na brdovitom dijelu sa južne strane naselja. Izvori pod nazivom "Lijepa voda", "Bujakovac" i "Vrelo" zadovoljavaju potrebe za vodom stanovništvo Priluka i urađeni su svi tako da mještani dobijaju vodu sa izvorišta slobodnim padom. Sa južne strane proteže se brdoviti dio Priluka koji je bogat sa jelovom, borovom i bukovom šumom. Drva iz tih šuma se koriste najviše za ogrijev i za rezanu građu. Do 60-tih godina ovog vijeka Priluk je bio bogat sa obradivim zemljištem, a postavljanjem brane jezera Modrac veliki dio kvalitetno obradive zemlje je potopljeno.
Tip naselja
Naselje Priluk predstavlja kombinaciju okupljenog naselja ili zbijenog naselja uz tendenciju izmiještanja kuća duž glavne saobraćajnice koja prolazi kroz naselje. Kroz Priluk prolazi regionalni asvaltni put i duž tog puta sa obje strane su smještene kuće. Središnji dio Priluka gdje se nalazi džamija i škola je najviše naseljen i pripada okupljenom naselju. Kroz sve zaseoke Priluka urađen je asvaltni put, tako da nema odvojenog zaseoka jer su svi putevi povezani sa regionalnim putem. Postepenom izgradnjom puteva naselje je dobijalo današnji savremeniji izgled. Naselje danas broji oko 600 domaćinstava i pripada islamskoj vjeroispovijesti. Džamija i mezarje smješteno je u sredini naselja.
Migracije stanovništva
Veliki demografski pokreti i migracije stanovništva uzrokovane ratovima, pogodile su i Priluk pa je to uticalo na broj stanovnika. Postoji nekoliko valova doseljavanja stanovnika u Priluk :
Prvi poznatiji popis stanovništva u Priluku obavljen je u vrijeme Osmanlijskog carstva 1533. godine.
Grb Kazaške SSR
Grb je bio na snazi do 26. decembra 1991, kada je zamjenjen današnjim grbom Kazahstana.
Geodinamika
Geodinamika je podoblast geofizike koja se bavi dinamikom planete Zemlje. Primjenjuje fiziku, hemiju i matematiku za razumijevanje kako konvekcija plašta dovodi do tektonike ploča i geoloških pojava poput širenje morskog dna, građe planina, vulkana, zemljotresia i tako dalje. Takođe pokušava da ispita unutrašnju aktivnost, mjerenjem magnetnog polja, gravitacije i seizmičkog podrhtavanja, kao i mineralogije stijena i njihovog izotopskog sastava. Metodi geodinamike primenjuju se i za istraživanje drugih planeta.
Pregled
Geodinamika se uglavnom bavi procesima koji premještaju materijale širom Zemlje. U Zemljinoj unutrašnjosti kretanje se događa kada se stijene rastope ili deformiraju), kao odgovor na stresno polje . This deformation may be brittle, elastic, or plastic, depending on the magnitude of the stress and the material's physical properties, especially the stress relaxation time scale. Rocks are structurally and compositionally heterogeneous and are subjected to variable stresses, so it is common to see different types of deformation in close spatial and temporal proximity. When working with geological timescales and lengths, it is convenient to use the continuous medium approximation and equilibrium stress fields to consider the average response to average stress. Ova deformacija može biti krhka, elastična ili plastična, ovisno o snazi stresa i fizičkih svojsatva materijala, posebno vremenske skale za opuštanje. Stijene su strukturno i kompozicijski heterogene i izložene su promjenjivim naponima, pa je uobičajeno vidjeti različite vrste deformacija u uskoj prostornoj i vremenskoj blizini. Prilikom rada s geološkim vremenskim razmjerima i dužinama, prikladno je upotrijebiti polja kontinuirane aproksimacije medija i ravnoteže naprezanja, kako bi se uzeo u obzir prosječni odgovor na prosječni stres. Stručnjaci za geodinamiku obično koriste podatke iz geodetskih sistema GPS, InSAR i seizmologije, zajedno sa numeričkim modelima, za proučavanje evolucije Zemljine litosfere, plašta i jezgra. Rad koji obavljaju geodinamičari može obuhvatati:
Deformacija stijena
Stijene i drugi geološki materijali doživljavaju naprezanje u skladu s tri različita obrasca: elastičnim, plastičnim i krhkim, ovisno o svojstvima materijala i veličini stresnog poljA. Naprezanje se definira kao prosječna sila po jedinici površine na svaki dio stijene. Pritisak je dio naprezanja koji mijenja volumen krutine; smicanje mijenja oblik. Ako nema smicanja, tekućina je u hidrostatskoj ravnoteži. Budući da se tokom dugog perioda stijene lako deformiraju pod pritiskom, Zemlja je u hidrostatskoj ravnoteži do dobre aproksimacije. Pritisak na stijenu zavisi samo od težine stijene iznad, a to zavisi od gravitacije i gustoće stijene. U tijelu poput Mjeseca, gustoća je gotovo stalna, pa se lahko izračunava pritisak. U Zemlji je kompresija stijena dubinom značajna, a da bi se izračunale promjene gustoće stijena potrebna je jednačina stanja, čak i kada su jednoličnog sastava.
Elastična deformacija
Elastična deformacija uvijek je reverzibilna, što znači da ako se ukloni polje napona koje je povezano s elastičnom deformacijom, materijal će se vratiti u svoje prethodno stanje. Materijali se ponašaju elastično samo kada relativni raspored duž osi koja se smatra materijalnim komponentama (npr. atomi ili kristali) ostane nepromijenjen. To znači da veličina napona ne može premašiti čvrstoću popuštanja materijala, a vremenska skala naprezanja ne može se približiti vremenu opuštanja materijala. Ako stres prelazi čvrstoću materijala, veze se počinju razbijati (i reformirati), što može dovesti do duktilne ili krhke deformacije.
Duktilna ili plastičn deformacija
Duktilna ili plastična deformacija događa se kada je temperatura sistema dovoljno visoka da značajan udio materijalnih mikroćelija (slika 1) nije povezan, što znači da je veliki udio materijala hemijske veze u procesu raspada i reformi. Tokom duktilne deformacije, ovaj proces preusmjeravanja atoma preraspodjeljuje stres i naprezanje prema ravnoteži brže nego što se mogu akumulirati. Primjeri uključuju savijanje litosfere ispod vulkanskog otoka s ili sedimentnih bazena i savijanje u okeanskim brazdama. Duktilna deformacija se događa kada se transportni procesi poput difuzije i advekcije, koji se oslanjaju na hemijske veze, moraju razbiti i reformirati kako bi se naprezanje prerasporedilo onoliko brzo koliko se akumulira.
Krhka deformacija
Kada se sloj lokalizira brže nego što ga ovi procesi opuštanja mogu redistribuirati, dolazi do krhke deformacije. Mehanizam krhke deformacije uključuje pozitivnu povratnu spregu između nakupljanja ili širenja defekata, posebno onih koji nastaju u područjima visokog naprezanja i lokalizacije naprezanja duž tih dislokacija i lomova. Drugim riječima, svaki prijelom, koliko god bio mali, ima tendenciju da se fokusira na njenoj vodećoj ivici, što uzrokuje da se prijelom produži. Općenito, način deformacije kontroliraju, ne samo količina naprezanja, nego i distribucija nihovih svojstava i sopstvena deformacija. Bez obzira na način na koji se deformacija na kraju dogodi, rezultat je nadmetanja između procesa koji imaju tendenciju lokalizacije naprezanja, poput širenja loma, i relaksacijskih procesa, koji imaju tendenciju delokalizacije naprezanja.
Deformacijske strukture
Strukturna geologija proučava rezultate deformacije, koristeći opažanja na stijenama, posebno način i geometriju deformacije kako bi rekonstruirali polje napona koje je vremenom uticalo na stijenu. Strukturna geologija važan je dodatak geodinamici jer pruža najdirektniji izvor podataka o kretanju Zemlje. Različiti načini deformacija rezultiraju različitim geološkim strukturama, npr. krhkim lomom u stijenama ili duktilnim nagibom.
Termodinamika
Fizičke karakteristike stijena koje kontroliraju brzinu i način naprezanja, kao što su snaga prinosa ili viskoznost, ovise o termodinamičkom stanju stijene i njenom sastavu. Najvažnije termodinamičke varijable u ovom slučaju su temperatura i pritisak. Obje se povećavaju s dubinom, tako da se, do prve aproksimacije, način deformacije može shvatiti u smislu dubine. Unutar gornje litosfere česta je krhka deformacija jer stijene pod niskim pritiskom imaju relativno malu čvrstoću krhkosti, dok istovremeno niska temperatura smanjuje vjerovatnoću duktilnog strujanja. Nakon krhkoduktilne tranzicijske zone, duktilna deformacija postaje dominantna. Elastična deformacija događa se kada je vremenska skala naprezanja kraća od vremena opuštanja materijala. Seizmički talasi su uobičajeni primjer ove vrste deformacije. Na temperaturama dovoljno visokim da rastope stijene, duktilna čvrstoća približava se nuli, zbog čega se elastična deformacija smicanja (S-talasi) neće širiti kroz otopljenu masu.
Autosom
Autosom ili autozomni hromosom (tjelesni hromosom) je vrsta hromosoma u humanom kariotipu čovjeka koji nosi gene za određivanje tjelesnih osobina. Razlikuje se od polnih hromosoma kojima se determiniše pol kako čovjeka tako i drugih bioloških vrsta.
Geodinamika
Dinamika Zemlje
Glavna pokretačka sila koja iza stresa u Zemlji osigurava toplinsku energiju koja dolazi od raspada radioizotopa, trenja i zaostale topline. Hlađenjem na površini i proizvodnjom topline unutar Zemlje stvaraju se metastabilni toplinski gradijenti od vrućeg jezgra do relativno hladne litosfere. Ova toplotna energija se toplotnom ekspanzijom pretvara u mehaničku energiju. Dublji slojevi su topliji i često imaju veću toplinsku ekspanziju i manju gustoću u odnosu na nadzemne stijene. Suprotno tome, stijena koja se hladi na površini može postati manje razijena od stijene ispod nje. To eventualno može dovesti do nestabilnosti Rayleigh-Taylorovog pokazatelja (slika 2), ili do prodora stijena na različitim stranama kontrasta uzgona. Negativna toplinska provodljivsost okeanskih ploča je glavni uzrok subdukcije i tektonike ploča, dok pozitivna toplotna plovnost može dovesti do plasteničkog plašta, što bi moglo objasniti unutarpločni vulkanizam. Relativna važnost proizvodnje topline u odnosu na gubitak topline za plutajuću konvekciju u cijeloj Zemlji ostaje neizvjesna, a razumijevanje detalja pobuđujuće konvekcije ključni je fokus geodinamike.
Metodi
Geodinamika je široko polje koje objedinjuje opažanja iz mnogih različitih vrsta geoloških studija u široku sliku dinamike Zemlje. Podaci o stanjima blizu površine Zemlje, uključuju terenska opažanja, geodeziju, radiometrijsko datiranje, petrologiju, mineralogiju, pravljenje bušotina i tehnike. daljinskog istraživanja, Međutim, izvan dubine od nekoliko kilometara, većina ovakvih opažanja postaje nepraktična. Geolozi koji proučavaju geodinamiku plašta i jezgra moraju se u potpunosti oslanjati na daljinsko istraživanje, posebno seizmologiju, i eksperimentalno rekreirati uvjete koje se nalaze u Zemlji, u eksperimentima pod visokim pritiskom (vidi također Adams-Williamsonova jednadžba).
Numeričko modeliranje
Zbog složenosti geoloških sistema, za testiranje teorijskih predviđanja o geodinamici, koristi se računarsko modeliranje, uključujući i podatke iz ovih izvora. Postoje dva glavna načina geodinamičkog numeričkog modeliranja. Modeliranje osnovne dinamike fluida može se dalje podijeliti u trenutne studije, koje imaju za cilj reprodukciju trenutnog protoka u sistenuu zbog date raspodjele plutanja, i vremenski ovisne studije, koje žele reproducirati moguću evoluciju određenog početnog stanja tokom vremena ili statistički (kvazi)ustaljenog stanja datog sistema.
Helena Duka Anđeo
140px|mini|desno|Pečat Heleninog muža, kralja Milutina Helena Duka Anđeo (grčki Ελένη Δούκαινα Άγγελίνα, transliteracija Eleni Doukaina Angelina; znana i kao Helena Komnena) bila je grčka plemkinja Tesalije te kraljica supruga Srbije u srednjem vijeku.
Njeni roditelji su bili Ivan I Duka od Tesalije („Ivan Kopile“; Iōannēs I Doukas) i njegova supruga Hipomona.
Njen brat je bio plemić Teodor Anđeo (Theodōros Angelos).
Helena se 1273./76. udala za kralja Srbije Stefana Uroša II Milutina te je u Srbiji bila znana kao Jelena. Moguće je da su njihovi sinovi bili Stefan Konstantin i Stefan Uroš III.
1283. Helena i njen muž su se rastali.
GNK Dinamo Zagreb
GNK Dinamo Zagreb je nogometni klub iz Zagreba. Najtrofejniji je hrvatski klub od osnivanja hrvatske nogometne lige.
Svoje domaće utakmice igra na stadionu Maksimir, a navijači kluba zovu se Bad Blue Boys. Najveći rival im je splitski Hajduk, s kojim igraju "vječni derbi". Za Dinamo su igrali mnogi hrvatski reprezentativci kao što su Davor Šuker, Zvonimir Boban, Robert Prosinečki, Zlatko Kranjčar, Zvonimir Soldo, Luka Modrić, Eduardo da Silva, Vedran Ćorluka i drugi.
Historija
Klub nastavlja tradiciju Prvog hrvatskog građanskog sportskog kluba Građanski, osnovanog u aprilu 1911. godine. Pod tim nazivom nastupao je do maja 1945. godine, potom je rasformiran odlukom nove komunističke vlasti, a sva bogata korespondencija je vandalski uništena. Umjesto Građanskog osnovano je tada Fiskulturno društvo Dinamo, a pet godina kasnije osamostaljuje se njegov nogometni klub. Godine 1991. klub mijenja naziv u HAŠK Građanski, 1993. u Croatia, a u februaru 2000. vraćen je naziv Dinamo.
U prostorijama Elektre u Gundulićevoj ulici osnovan je 9. juna 1945. godine Dinamo. Klub je dobio ime po uzoru na moskovski Dinamo. Ondašnji zagrebački sportski komesar Ivica Medarić, koji je najprije igrao u HAŠK-u, potom i u Građanskom, je predložio ime Dinamo koje je prihvaćeno zbog bliskih odnosa sa SSSR-om.
Nakon osnivanja klubu su pristupili neki od najpopularnijih igrača Građanskog: Urch, Franjo Wölfl, Mirko Kokotović, August Lešnik, Zvonimir Cimermančić, Pleše, Milan Antolković, Belošević, Ivan Jazbinšek, Reiss, te njegovi juniori: Bučar, Ferković, Martinec, Kukec, Gereš, Čonč i Režek, kao i trener Márton Bukovi. Od igrača HAŠK-a klubu su pristupili Čajkovski, Kacian, Lojen, Peričić. Od njih je samo Čajkovski dugo ostao u Maksimiru, čak jedanaest godina. Dinamo je od Građanskog naslijedio plavu boju dresova i status najpopularnijeg zagrebačkog nogometnog kluba, nadimak "purgeri", navijačku bazu, a od 1969. i grb je vrlo sličan grbu Građanskog.
U periodu nakon 2. svjetskog rata bio je glavni predstavnik zagrebačkog nogometa, te jedan od četiri najuspješnija kluba u SFRJ uz splitski Hajduk, te beogradske klubove Crvena Zvezda i Partizan, koji su zbog dominacije u jugoslavenskom nogometu dobili naziv velika četvorka. Osvojio je jugoslavenska prvenstva 1948, 1954, 1958, 1982. i kupove 1951, 1960, 1963, 1965, 1969, 1980. i 1983.
Iako je u 1960-im godinama imao daleko najbolju ekipu u Jugoslaviji nije uspio osvojiti niti jedan naslov.
Dinamo je dugo vremena bio jedini jugoslavenski klub koji je osvojio jedan od evropskih kupova: Kup velesajamskih gradova 1967. nakon pobjede u finalu nad Leeds Unitedom, a prije toga je eliminirao njemački Eintracht Frankfurt, italijanski Juventus, rumunski Dinamo Bukurešt, škotski Dunfermline i čehoslovački Spartak Brno. Godine 1963. bio je finalist istog takmičenja, izgubivši od španske Valencije.
Nakon 24 godine čekanja Dinamo osvaja svoj četvrti naslov u Jugoslaviji 1982, predvođen legendarnim trenerom Ćirom Blaževićem i igračima Zajecom, Kranjčarom, Mlinarićem, Deverićem i Vlakom. Mnogobrojni igrači generacije iz 1982. postali su idoli navijača i legende kluba. Dinamo je te godine imao više od 40.000 članova, najviše u Evropi iza slavne Barcelone.
Godine 1991. klub mijenja naziv u HAŠK Građanski, a 1993. u Croatia Zagreb. Bio je to potez kojim se tadašnji hrvatski politički vrh, predvođen predsjednikom Franjom Tuđmanom, želio distancirati od komunističke prošlosti i naziva kluba. Tuđman je uspješnim nastupom kluba u Evropi, kojeg su državne kompanije obilno finansirale, pod imenom "Croatia" želio promovirati novostvorenu hrvatsku državu. Navijači Dinama, naročito Bad Blue Boysi, žestoko se protive i zahtijevaju vraćanje imena Dinamo. U drugoj polovini 1990tih Dinamo osvaja pet hrvatskih prvenstava u nizu: 1996, 1997, 1998, 1999. i 2000.
Pod vodstvom Otta Barića 1997. ponio je titulu s 81 od 90 mogućih bodova i s 21 bodom ispred drugoplasiranog Hajduka. U dva navrata 1998. i 1999. godine igra Ligu šampiona. Godine 1998. nakon pobjede nad Celticom u trećem pretkolu, u grupi s Ajaxom, Olympiakosom i Portom, Dinamo završava kao drugi iza Olympiakosa s 8 bodova, dvije pobjede i dva poraza. Godine 1999. u grupi s Manchester Unitedom, Olympiqueom iz Marseillea i Sturmom iz Graza završava kao posljednji s pobjedom i dva remija.
Dana 14. februara 2000. godine, vraća se ime Dinamo. Početak 21. vijeka obilježen je teškom finansijskom situacijom i dugovima prema bivšim igračima. Predsjednik Dinama 2000. postaje Mirko Barišić. Situacija se polahko stabilizira. Dinamo 2003. osvaja prvenstvo, ali pokušaji proboja u Evropi redovno završavaju uvjerljivim porazima. U trećim pretkolima Lige prvaka 2000. poražen je od Milana, 2003. od Kijevskog Dinama, 2006. od Arsenala, 2007. od Werdera iz Bremena i 2008. od Šahtara iz Donjecka. U tri navrata, 2004, 2007. i 2008. godine modri nastupaju u grupama Kupa UEFA.
Nakon najlošijeg prvenstvenog rezultata u prvenstvu Hrvatske, igranja u Ligi za ostanak 2005. godine, Dinamo doživljava oporavak u narednoj sezoni predvođen trenerom Josipom Kužeom, te uvjerljivo osvaja prvenstva 2005./06, 2006./07. i 2008. godine. Predvođen Brankom Ivankovićem kao trenerom, u prvenstvu 2006./07. od 99 mogućih osvaja 92 boda, uz 30 pobjeda u 33 kola. Od 14. kola sezone 2006/07 do 8. kola 2007/08 nanizao je 28 uzastopnih pobjeda u 1. HNL, a između marta 2006. i februara 2008. 29 pobjeda zaredom na domaćem terenu. S takvim dostignućima Dinamo je zadnjih godina statistički najuspješnija ekipa u evropskom nogometu.
Godina 1967.
mini|260px|Grafit na Peščenici u Zagrebu
Te sezone je Dinamo igrao fantastično. U novembru 1966. Dinamo je u Srednjoevropskom kupu, koji se igrao u isto vrijeme kao i Kup velesajamskih gradova, porazio jaki A.C. Milan sa Schnellingerom, Riversom, Amarillom, Sormanijem. Slaven Zambata je zabio jedini pogodak na utakmici. U februaru 1967. u prijateljskoj utakmici u Glasgowu, pred više od 65.000 gledalaca, Dinamo je ponovno golom Zambate pobijedio snažni Celtic, ekipu koja će nekoliko mjeseci kasnije postati šampion Evrope.
Nakon 0:2 i 2:0 protiv Spartaka iz Brna, modre je spasio baraž, odnosno novčić i spretnost kapetana Zambate. Naime nakon što je sudija bacio novčić Zambata i ostali igrači su počeli skakati od sreće i potpuno zbunili suca i protivnika. Ni do danas se ne zna na čiju je stranu odlučio novčić. Od tada je fortuna očito okrenula leđa modrima jer od tada, više od 40 godina, nisu prezimili u Evropi. U drugom kolu mučili su se i sa škotskim Dunfermlineom (2:4 i 2:0), a u trećem strepili i protiv rumunskog Dinama (1:0 u Pitestiju i 0:0 u Maksimiru).
Sjeverna Karolina
Sjeverna Karolina je američka savezna država smještena na istoku zemlje, na obali Atlantskog okeana. Glavni grad Raleigh, a najveći Charlotte.
GNK Dinamo Zagreb
Godina 1967.
U četvrtfinalu Kupa velesajamskih gradova Stara dama se jedina izvukla, u Torinu, gdje su Zagrepčani, s dva gola Jukića, sve do posljednjih trenutaka vodili s 2:1. Poraz Juventusa od 3:0 u Zagrebu bio je najveći evropski poraz u tri sezone što ga je doživio italijanski velikan. Golove su zabili Novak, Mesić i Rudi Belin.
U polufinalu njemački Eintracht Frankfurt dolazio je u Zagreb s ogromnom prednosti od 3 gola iz prve utakmice. Ipak Dinamo je pobijedio 4:0. Briljantno je odigrao Stjepan Lamza, a golove su postigli Slaven Zambata u 14. minutu, Marijan Novak u 16., Josip Gucmirtl u 87. te napokon nakon 102 minute igre iz penala, koji je iznudio Lamza, gol postiže Rudi Belin. Poduhvat protiv Eintrachta, 14. juna 1967., ostvarili su: Škorić, Blašković, Brnčić, Mesić, Belin, Ramljak, Novak, Gucmirtl, Zambata, Lamza i Rora.
Bio je to datum koji će zlatnim slovima biti upisan u historiju hrvatskog nogometa: 6. septembra 1967. Tadašnji predsjednik FIFA-e Sir Stanley Rous predao je trofej kapitenu i najboljem strijelcu Dinama Slavenu Zambati. Ekipa koja je ostvarila taj sjajan uspjeh: Slaven Zambata, Zlatko Škorić, Branko Gračanin, Filip Blašković, Rudolf Belin, Denijal Pirić, Krasnodar Rora, Marijan Čerček, Marijan Brnčić, Mladen Ramljak, Josip Gucmirtl, Stjepan Lamza. Treneri su bili Branko Zebec i Ivica Horvat.
Sportski uspjesi
1979/80., 1982/83.
2000/01., 2001/02., 2003/04., 2006/07., 2007/08., 2008/09., 2010/11., 2011./12.
Grb i dres
Dres Dinama tradicionalno je tamno plave boje. Rezervni dres je bijeli, a u novije vrijeme je zamijenjen srebrenom varijantom. Godine 2007. novi dobavljač sportske opreme Diadora po prvi put u Dinamovoj historiji je prezentirala naranđasti dres za gostujuće utakmice. Grb Dinama je okruglog oblika podijeljen kosom linijom na pola. Na desnoj strani nalazi se na plavoj podlozi malo štampano slovo d bijele boje sa zlatnim obrubom. Na lijevoj strani nalazi se hrvatski historijski grb. Grb je oivičen zlatnom bojom, međutim u zadnjih par godina koristi se i srebrena varijanta. U upotrebi je od 1969. kada je zamijenio stari grb u obliku štita, a inspiracija mu je bio grb HŠK Građanskog.
Bad Blue Boys
mini|desno|300px|Bad Blue Boysi na sjevernoj tribini zajedno s igračima slave naslov šampiona 2008. Iako je Dinamo kroz historiju pratila vojska navijača, prva organizirana grupa pojavila se tek 1980-ih godina. Nekoliko najvjernijih i najzagriženijih navijača plavih osnovala je po uzoru na inostrane grupe navijačku grupu Bad Blue Boys. Naziv grupe inspirirao je, u to vrijeme vrlo popularni film Bad Boys sa Seanom Pennom u glavnoj ulozi. Od osnivanja 17. marta 1986. godine na utakmici s Hajdukom u Splitu bodre Dinamo u velikom broju kako na domaćim tako i na gostujućim utakmicama. Tokom godina, usprkos brojnim incidentima, postali su zaštitni znak kluba zbog svoje vjernosti i fanatičnog navijanja. Na domaćim utakmicama smješteni su na sjevernoj tribini maksimirskog stadiona. Ujedinjeni su u Udrugu navijača Dinama (bos. Udruženje navijača Dinama) sa sjedištem u Draškovićevoj ulici u Zagrebu i Klub navijača Bad Blue Boys. Kao maskotu grupe prihvatili su buldoga, a himna grupe je pjesma Dinamo ja volim. Izdavali su fanzin posvećen njima Ajmo plavi, a u decembru 2006. godine pokrenut je fanzin Dinamov sjever kao službeno glasilo udruženja. Izdaju video materijal, a imaju i internet stranicu.
Popularnost
Dinamo je kroz historiju uvijek imao veliku vojsku navijača kako u Hrvatskoj i BiH tako i širom svijeta. Dinamo su u Jugoslaviji uglavnom simpatizirali Hrvati budući da je i bio jedan od simbola hrvatstva. GfK-Hrvatska proveo je 2005. istraživanje kolika je popularnost nogometnih klubova u Hrvatskoj. Približno 33% ispitanika je navelo da navija za Dinamo što je otprilike 1.500.000 ljudi, trećina ljudi navela je da navija za druge hrvatske klubove, a druga trećina da ih nogomet ne zanima te ne navijaju ni za koga. Godine 2008. ponovo je provedeno istraživanje, a 36% ispitanika je navelo Dinamo kao klub za koji navija. Dinamo je najpularniji klub u Zagrebu, sjevernoj, centralnoj Hrvatskoj i Slavoniji, ukratko u Panonskoj Hrvatskoj. U istraživanju je uključeno samo područje Republike Hrvatske tako da je broj navijača širom svijeta vjerovatno još i veći. Dinamo velik broj navijača ima u susjednoj BiH posebno u dijelovima gdje žive Hrvati poput zapadne Hercegovine, dijelova Srednje Bosne i bosanske Posavine. U inostranstvu navijači Dinama u većem broju žive u Austriji, Švicarskoj i Njemačkoj te u SAD-u, Kanadi i Australiji.
Rezultati po regijama:
Stadion Maksimir
mini|lijevo|250px|Stadion Maksimir Stadion Maksimir je najveći nogometni stadion u Zagrebu na kojem domaće utakmice igra NK Dinamo. Nazvan je prema gradskom kvartu u kojem se nalazi. Prvobitnim igralištem se služio HAŠK od 1912. godine, a 1948. na služenje ga je dobio Dinamo. Klub je uskoro na igralištu podigao zgradu, nasipe za stajanje, a na zapadnom dijelu malenu tribinu. Prvu utakmicu Dinamo je na Maksimiru odigrao 1948. godine s beogradskim Partizanom. Postojeći stadion se počeo graditi 1952., a projektanti su bili arhitekti Vladimir Turina, Eugen Ehrlich i Franjo Neidhardt. U prvoj dionici gradnje 1954. dovršene su atletska staza i zapadna tribina. Sjeverna tribina podignuta je 1955., a u trećoj dionici izgrađeni su zapadni ulaz, blagajna, sanitarni čvor na zapadu te žičana ograda oko stadiona. U četvrtoj etapi gradnje izgrađena je 1961. istočna tribina, koja ujedno natkriva zapadnu tribinu pomoćnog igrališta te je postavljena rasvjeta. Gradnja južne tribine je započela 1964., a završila 1969. Uprava Dinama preselila se 1972. iz prostorija u Haulikovoj ulici u prostorije na stadionu. Godine 1974. na stadionu je uvedena nova rasvjeta, a 1998. počelo je opsežno preuređenje stadiona: srušene su sjeverna tribina te zapadno, istočno i južno stajanje, a dograđena je zapadna tribina i sagrađena nova sjeverna tribina čime je izmijenjen prvobitni izgled stadiona. Radovi nisu završeni, pa se stadion u 2000-ima koristi u nedovršenom stanju. Prije uvođenja sjedećih mjesta na zapadnu i istočni tribinu, kapacitet stadiona je bio 64.000 gledalaca, a u 2000-ima stadion može primiti 35.123 gledaoca. Na maksimirskom stadionu igrane su utakmice Evropskog prvenstva 1976. godine, a na njemu je većinu utakmica odigrala hrvatska reprezentacija od 1990.; danas se njim redovno koristi i upravlja NK Dinamo.
Nogometna škola Hitrec-Kacijan
Dinamova nogometna škola nosi ime po dvije legende zagrebačkog nogometa: Ici Hitrecu i Ratku Kacianu. Ico Hitrec je po mnogima bio najbolji zagrebačke nogometaš prije 2. svjetskog rata. Bio je vođa napada HAŠK-a. Kao jedan od prvih hrvatskih internacionalaca, karijeru je nastavio u švicarskom Grasshoppersu, a Kicker, tada najveći sportski list Evrope, uvrstio ga je u najbolju ekipu Evrope. Bio je i prvi tehnički referent Dinama 1945., u čijoj radnoj sobi, u Električnoj centrali u Gundulićevoj ulici, su se okupljali najistaknutiji igrači Građanskog razgovarajući o stvaranju novog kluba plave boje. Ratko Kacian je, igrajući s Hitrecom, bio prvak s HAŠK-om 1938., a deset godina kasnije učestvovao je u osvajanju prvog Dinamovog naslova prvaka. Sadašnji direktor nogometne škole je Romeo Jozak. Nogometna škola je 2004. godine dobila Trofej podmlatka, najvišu nagradu Hrvatskog nogometnog saveza.
Rivalitet sa Hajdukom
Vječni derbi hrvatskog nogometa između splitskog Hajduka i zagrebačkog Dinama je najveće i najznačajnije suparništvo između dva kluba u Hrvatskoj. Iako bi pravilnije bilo reći rivalitet, ime derbi se udomaćilo, tako da se susreti ta dva kluba nazivaju Vječni derbi. Suparništvo splitskih bilih i zagrebačkih plavih traje od 1924. godine kada su Hajduk i Građanski odigrali prvu utakmicu. Građanski i Hajduk su odigrali 27 derbija, a od 1946. godine odigrano je 180 derbija u prvenstvu, kupu i superkupu. Dinamo je zabilježio 72 pobjede, Hajduk 64, a 44 utakmice su završile neodlučenim rezultatom. Od osamostaljenja Hrvatske odigrano je 77 derbija. Dinamo je zabilježio 32 pobjede, Hajduk 28, a 17 puta utakmica je završila bez pobjednika.
Statistika
Baza (hemija)
mini|Dijagram promjene [[Gibbsova slobodna energija|Gibbsove slobodne energije za disocijaciju nekih kiselina i baza]] Baze (grč. βάση, basé – osnova, fundament) ili lužine su u užem smislu svi spojevi, koji u vodenim rastvorima mogu graditi hidroksid ione (OH−) te tako povisiti pH vrijednost rastvora. Hidroksid ioni su hemijski spojevi koji iz kiselina mogu preuzeti protone dajući molekule vode. Stoga je baza na neki način suprotnost kiselinama te se s njima neutralizira.
U širem smislu, razni bazno-kiselinski koncepti opisuju daleko širu paletu hemijskih reakcija, koji prelaze okvire osobina hidroksid iona u vodi. Od posebnog značaja su koncepti po Lewisu (Lewisove baze i Lewisove kiseline) te prema Pearsonu, koji navodi podjelu na jake i slabe kiseline i baze.
Etimologija
U doba alhemije bilo je poznato nekoliko alkalnih spojeva poput krečnjaka (CaCO3, CaO i Ca(OH)2), natron, soda, potaša i amonijak. Sve do početka 18. vijeka nije bila poznata tačna razlika između sode i potaše. Pojam alkalije se manje koristio i nije bio poznat tačan međusobni odnos između ovih supstanci. Baza (alkalija) kao suprotnost kiselini postulirana je u hemijatriji, medicinsko-teoretskom učenju koje je zastupao Otto Tachenius u 17. vijeku.
Sve do 18. vijeka održalo se mišljenje o tijesnoj povezanosti između baza i vatre odnosno vatrene materije, a zbog poznatih njihovih egzotermičkih reakcija. Pojam baze uveli su hemičari iz 17. vijeka poput Georg Ernst Stahla, Robert Boylea i Guillaume François Rouellea, jer su one bile osnovne supstance koje su gradile nehlapljivu osnovu (bazu) za fiksiranje isparljivih kiselina i uklanjale (poništavale) njihove nagrizajuće osobine.
Podjela baza
Određeni hemijski spojevi se označavaju kao bazi zbog svojih posebnih hemijskih osobina. Širok raspon ovih hemikalija se može podijeliti u grupe prema određenim pokazateljima. Prema njihovom ionskom naboju, baze se mogu podijeliti na neutralne, anionske i kationske baze. Amonijak (NH3) ne nosi ionski naboj te je prema tome on neutralna baza. Primjer anionske baze je natrij-hidrogenkarbonat, jer on u rastvoru daje anion HCO3−. U anionske baze također se može svrstati i hidroksidni anion (OH−).
Drugi način podjele baza je njihova podjela na jednovalentne ili dvovalentne baze. Natrij-hidroksid (NaOH) u rastvoru po jednom ionu natrija gradi jedan ion OH− te je stoga jednovalentan. S druge strane, kalcij-hidroksid (Ca(OH)2) po jednom ionu Ca gradi dva iona OH− te je on dvovalentan.
Kao graditelj baza nazivaju se spojevi, kod kojih se pored bazičnih reakcija odvijaju i druge hemijske reakcije. Takvi spojevi su metalni oksidi, koji pri svom otapanju u vodi s njom grade odgovarajući hidroksid. Tako naprimjer kalcij-oksid (CaO) sa vodom gradi bazu Ca(OH)2. Neplemeniti metali poput alkalnih mogu biti oksidirani djelovanjem vode. Pri vrlo burnoj reakciji natrija s vodom pored natrij-hidroksida (sode) nastaje i vodik.
Jake baze
Jaka baza je osnovni hemijski spoj koji može ukloniti protonski (H+) iz (ili deprotonirati) molekule čak i vrlo slabe kiseline (kao što je voda) u kiselo-baznoj reakciji. Uobičajeni primeri jakih baza uključuju hidrokside alkalnih metala i zemnoalkalijske metale, poput NaOH i Ca(OH)2. Zbog njihove male rastvorljivosti, neke baze, poput zemnoalkalijskih hidroksida, mogu se koristiti kad se faktor topivosti ne uzme u obzir. Jedna od prednosti ove niske rastvorljivosti je da su mnogi antacidi suspenzije hidroksida metala, kao što su aluminij-hidroksid i magnezij-hidroksid. Ovi spojevi imaju malu rastvorljivost i imaju sposobnost zaustavljanja povećanja koncentracije hidroksidnih iona, sprečavajući oštećenje tkiva u ustima, jednjaku i želucu. Kako se reakcija nastavlja i soli se rastvaraju, želudačna kiselina reagira s hidroksidom proizvedenom suspenzijama. Jake baze se hidroliziraju u vodi gotovo u potpunosti, što rezultira efektom izravnavanja. U ovom procesu, molekula vode kombinira se s jakom bazom, zbog amfoterne sposobnosti vode, a oslobađa se hidroksidni ion. Veoma jake baze mogu čak i deprotonirati vrlo slabo kisele C–H grupe u nedostatku vode. Evo liste nekoliko jakih baza: Kationi ovih jakih baza pojavljuju se u prvoj i drugoj grupi periodne tabele elemenata (alkali i zemnoalkalni metali). Tetraalkilirani amonijevi hidroksidi su takođe jake baze, jer se potpuno disociraju u vodi. Gvanidin je poseban slučaj vrste koja je izuzetno stabilna kada se protonira, analogno razlogu zbog kojeg su perhlorna kiselina i sumporna kiselina veoma jake kiseline. Kiseline sa p Ka, od više od oko 13, smatraju se  vrlo slabima, a njihove konjugirane baze su jake baze.
Superbaze
Grupa 1 solki karbaniona, amida i hidrida imaju tendenciju da budu čak i jače baze zbog ekstremne slabosti njihovih konjugiranih kiselina, koje su stabilni ugljikovodici, amini i dihidrogen. Obično se ove baze stvaraju dodavanjem čistih alkalnih metala poput natrija u konjugiranu kiselinu. Nazivaju ih 'superbazama, a nemoguće ih je zadržati u vodenoom rastvoru, jer su jače baze od hidroksidnog iona. Kao takve, one deprotoniraju konjugiranu kiselu vodu. Naprimjer, tako se odvija reakcija etoksidnog iona (konjugirana baza etanola) u prisustvu vode.
Primjeri uobičajenih superbaza su:
NGC 3466
NGC 3466 (također poznat kao MCG 2-28-28, PGC 32872 i UGC 6042) je prečkasta spiralna galaksija koja je udaljena oko 452 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Lav. Najveći prečnik je 1,00 (131 hiljada sg) a najmanji 0,6 uglovnih minuta (79 hiljada sg). Prvo otkriće je napravio John Frederick William Herschel 18. januara 1828. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Smicanje
desno|okvir|200px|Klasičan primjer tangencijalnog napona - smicanje površina na [[vijak|vijku.]] Smicanje ili klizanje jeste vrsta deformacije tijela pod djelovanjem sile na njega, u kojem sila djeluje paralelno sa unutrašnjim ili vanjskim površinama tijela. Površine tijela prelaze jedna preko druge međusobno. To odgovara deformaciji smicanja tijela geometrijskih figura u trodimenzionalnom prostoru. Varijabla koja označava smičući napon je \tau\, (tau).
Baza (hemija)
Neutralne baze
Kada neutralna baza formira vezu s neutralnom kiselinom, dolazi do stanja električnog naprezanja. Kiselina i baza dijele par elektrona koji je prije pripadao samoj bazi. Kao rezultat, stvara se visoki dipolni momenat koji se može uništiti samo preuređivanjem molekula.
Slabe baze
Slaba baza je ona koja se u vodenom rastvoru, u potpunosti ne ionizira ili u kojoj je nepotpuna protonacija.
Smicanje
Fizička veličina tangencijalnog napona se mjeri kao sila podijeljena sa površinom. SI jedinica je Paskal (Pa), odnosno N/m² - Njutn po kvadratnom metru. U SAD-u, tangencijalni napon se mjeri u funtima po kvadratnom inču (psi). Za površinu se uzima ona površina koja se opire djelovanju smicanja, a ne površina na koju djeluje sila.
Baza (hemija)
Čvrste baze
Primjeri čvrstih baza uključuju: Ovisno o sposobnosti čvrste površine da uspješno formira konjugiranu bazu apsorbiranjem električno neutralne kiseline, određuje se osnovna čvrstoća površine. "Broj osnovnih mjesta po jedinici površine, površina čvrste supstance "koristi se za izražavanje koliko baza se nalazi na katalizatoru čvrste baze. Naučnici su razvili dva metoda za mjerenje količine osnovnih mesta: titracija benzojevom kiselinom, upotrebom pokazatelja i adsorpcijom plinovitih kiselina. Čvrsta supstanca s dovoljno osnovne čvrstoće apsorbirat će električno neutralan indikator kiseline i uzrokovati da se boja pokazatelja kiseline promijeni u boju svoje spojene baze. Kada se provodi metod adsorpcije plinovite kiseline, koristi se dušik-oksid. Osnovna mjesta tada se određuju pomoću količine apsorbiranog ugljik-dioksida.
Baze – katalizatori
Bazne supstance mogu se koristiti kao netopljivi heterogeni katalizatori za hemijske reakcije. Neki primeri su oksidi metala, kao što su magnezij-oksid, kalcij-oksid i barij-oksid, kao i kalij-fluorid na glinici i neki zeoliti. Mnogi prelazni metali čine dobre katalizatore, od kojih su mnogi bazne supstance. Osnovni katalizatori korišteni su za hidrogenaciju, migraciju dvostrukih veza, Meerwein-Ponndorf-Verleyevu redukciju, Michaelovu reakciju i mnoge druge reakcije. I CaO i BaO mogu biti visoko aktivni katalizatori ako se tretiraju višom temperaturom.
Smicanje
Obično smicanje
thumb|Princip smicanja Kao ilustracija, može se zamisliti knjiga: okvirovi su paralelni jedan drugom, formiraju knjige kičmu i čine ugao jednak 90°.
Prilikom smicanja, smicajna sila F sa naponom smicanja τ i površinom poprečnog presjeka A ima odnos:
Baza (hemija)
Kiselost baza
Broj ionizabilnih hidroksidnih (OH–) iona prisutnih u jednoj molekuli baze naziva se kiselost baza. Na osnovu kiselosti baze se mogu svrstati u tri tipa: monokiselinske, diacidne i triacidne.
Smicanje
Obično smicanje
Napon smicanja ima dimenziju pritiska, to je sila po površini, međutim sila djeluje duž površine.
FK Sloboda Tuzla
Fudbalski klub Sloboda Tuzla je nogometni klub iz Tuzle, Bosna i Hercegovina. Osnovan je 1919. godine. Takmiči se u Prvoj ligi Federacije Bosne i Hercegovine.
Baza (hemija)
Monkiselinske baze
thumb|[[Natrij-hidroksid]] Kad jedna molekula baze kroz kompletnu ionizaciju proizvede jedan hidroksidni ion, za bazu se kaže da je monokiselinska baza. Primjeri mono kiselinskih baza su: Natrij-hidroksid, kalij-hidroksid, srebrp-hidroksid, amonij-hidroksid, itd
Dvokiselinske baze
Kad jedna molekula baze pomoću kompletne ionizacije proizvede dva hidroksidna iona, za bazu se kaže da je diacidna. Primjeri dijacidnih baza su: thumb| [[Barij-hidroksid]] Barij-hidroksid, magnezij-hidroksid, kalcij-hidroksid, cink-hidroksid, gvožđe (II)-hidroksid, kositar (II)-hidroksid, olovo (II)-hidroksid, bakar (II)-hidroksid itd.
FK Sloboda Tuzla
U sezoni 2013/14. osvojila je prvo mjesto u Prvoj ligi FBiH i izborila plasman u Premijer ligu BiH. U sezoni 2022/23. Sloboda je ispala iz Premijer lige u Prvu ligu FBiH.
Baza (hemija)
Arrheniusova teorija
Prema Arrheniusovoj teoriji, baza je supstanca koja disocijacijom daje hidroksid ion (OH-).
FK Sloboda Tuzla
Historija
Krajem novembra 1919. godine je mjesno partijsko vijeće donijelo odluku o osnivanju RSD-a te je krajem oktobra 1919. godine održana osnivačka skupština.
Baza (hemija)
Arrheniusova teorija
Primjer Arrheniusove baze:
Smicanje
Obično smicanje
Tangens ugla smicanja \theta, napon smicanja uzrokovan silom i modul klizanja imaju sljedeći odnos: Konstanta proporcionalnosti G se zove modul klizanja (također: modul smicanja).
FK Sloboda Tuzla
Historija
Na osnivačkoj skupštini je sekretar Mitar Trifunović Učo dao prijedlog za naziv "Gorki" po ruskom književniku Maksimu Gorkom. Prijedlog je prihvaćen, a u okviru društva sa radom je počela fudbalska sekcija čiji su prvi igrači bili iz porodice Mott, Mustačević, Zaboš, Mujezinović, Šifer, Josić, Zafani, Morankić, Mešković itd. Interesantno je da su potomci neki od navedenih i danas sa nama, veliki prijatelji FK Sloboda.
Smicanje
Obično smicanje
Osim toga, vrh knjige je pomjeren za vrijednost Δx. Iz trigonometrijskog odnosa se može zaključiti (prema slici):
Baza (hemija)
Arrheniusova teorija
NaOH → Na+ + OH-
FK Sloboda Tuzla
Historija
U sljedećih par godina društvo je bilo izloženo pritiscima koji su bili karakteristični za to vrijeme te vlast nastojala da se promijeni boljševički naziv društva. Godine 1923. je sud naredio zabranu društva, ali su određeni aktivisti nastavili sa aktivnostima zbog čega su ležali u zatvoru. Zahvaljujući upornom zalaganju aktivista koji su osnovali Gorki 20.11.1927. godine je osnovano RSD Sloboda, a u njenom okrilju i fudbalska sekcija. Nosioci ideja i 1919. i 1927. godine su bile skoro sve iste osobe.
Smicanje
Obično smicanje
Za male vrijednosti ugla \theta usvaja se:
Type 69
Type 69 i Type 79 su kineski glavni borbeni tenkovi koji su napravljeni na osnovu Type 59 tenka i tehnologija sa T-62 tenka.
Baza (hemija)
Brønstedova teorija
Kako ova teorija posjeduje ograničenja, Johannes Brønsted je dao teoriju prema kojoj je baza akceptor protona (iona H+).
Primjer Brønstedove baze:
HCl + H2O → H3O+ + Cl-
H2O je baza jer je akceptor protona.
mini|Primjer [[Gilbert Newton Lewis|Lewisove kiseline i baze]]
Lewisova teorija
U nekim slučajevima se može primijeniti teorija koju je dao G.N. Lewis. Prema Lewisu baza je ionska ili molekulska vrsta koja je donor elektronskog para.
Type 69
Historija
Nakon kinesko-sovjetskog sukoba SSSR je povukao svoje stručnjake i prekinuo podršku kineskoj vojnoj industriji. Zbog toga je kineski azvoj tenkova znatno stagnirao. 1963. godine kineska armija je zahtijevala razvoj novog tenka na osnovu Type 59 tenka koji će biti nazvan Type 69. 1966. godine izašao je prvi prototip. Međutim, zbog kulturna revolucije razvoj tenka je dodatno otežan.
Baza (hemija)
Lewisova teorija
Primjer Lewisove baze:
Type 69
Historija
Tokom sovjetsko-kineskog pograničnog rata 1969. godine kineska narodna armija je došla u posjed sovjetskog T-62 tenka. Zarobljeni tenk je istražen, neki od njegovih dijelova, poput IC vizije su kopirani i prenešeni u novi tenk Type 69. Nakon jedne decenije razvoja, Type 69 tenk je uveden u opertaivnu upotrebu kineske narodne armije. Ipak, prve verzije su bile u ograničenoj upotrebi.
Baza (hemija)
Lewisova teorija
H2O + SO3 → H2SO4
U ovom slučaju SO3 je kiselina, a H2O baza jer atom kisika u molekuli H2O donira slobodan elektronski par, a atom sumpora prima taj elektronski par da bi postigao stabilan oktet.
Smicanje
Smicanje kod grede
Formula za računanje smičućeg napona na gredi je:
FK Sloboda Tuzla
Poslije Drugog svjetskog rata
Nakon Drugog svjetskog rata Sloboda je počela igrati u Zonskoj ligi da bi 1958. godine ostvaren plasman u Drugu saveznu ligu. Igrajući sa ekipama ekipama iz Slovenije, sjeveroistočnog dijela Hrvatske i sjeverozapadne Srbije kroz Drugu saveznu ligu Zapad i Sjever, Sloboda uspjeva dva puta se plasirati u Prvu saveznu ligu te oba puta se u društvu naboljih zadržava po jednu sezonu.
Smicanje
Smicanje kod grede
gdje je:
Ova formula je poznata pod nazivom Formula Jouravskog.
Smicanje udarnim opterećenjem
Maksimalni smicajni napon koji nastaje pri udari čvrste okrugle šipke iznosi:
gdje je:
te je:
Smicanje u fluidima
Viskozni, newtonov fluid (uključujući zrak i vodu), koji se kreće duž čvrste granice, vršiti će tangencijalno naprezanje na toj granici. Uslov koji kaže da nema "proklizavanja" fluida na toj granici diktira to da je brzina fluida na toj granici (relativno u odnosu na granicu) jednaka nuli, međutim, na nekoj visini iznad granice, brzina toka mora biti jednaka onoj brzini fluida. Regija između ove dvije tačke naziva se granični sloj. Taj tangencijalni napon može se izraziti kao
gdje je:
Smicanje kod materijala
Kod kristalnih sirovina se pri smičućem opterećenju preko granice elastičnosti kristalni nivoi pomjeraju jedan prema drugom. Ovakve smicajne površine mogu također ponovo nastati. Konzistentnost se na početku može održati. Pri još većem opterećenju, konzistentnost izdaje i sirovina se na taj način raspada/kida.
Smicajno opterećenje se ne pojavljuje samo pri vanjskom opterećenju, nego i pri izmjeni termičkog opterećenja zbog zaostalih napona (nehomogeno stvrdnjavanje kao kod zavarivanja), ili pri stalnim naponima (na primjer oplata koja se drugačije skuplja nego osnovna sirovina).
Smicanje u geologiji
U geologiji razlika između dva kraja formira čisto smicanje (također koaksijalno smicanje ili čista kompresija) i jednostavno smicanje (također nekoaksijalno smicanje). Jednostavno smicanje uključuje u poređenju sa čistim smicanjem, dodatnu komponentu rotacije. Ove dvije komponente se koriste kako bi govorili o transpritisku (kompresija plus bočni napon) i transzatezanju (ekstenzija plus bočni napon) tektonike.
FK Sloboda Tuzla
Poslije Drugog svjetskog rata
Ipak, Sloboda u sezoni 1968/69, nakon baraža sa Budućnosti iz Podgorice ostvaruje ponovni plasman u Prvu saveznu ligu u kojoj se zadržala sljedeće 22 sezone, odnosno sve do raspada bivše države, a samim time i zajedničke lige.
Prva savezna liga
U ovom periodu Sloboda igra bitnu ulogu u tadašnjem jugoslovenskom fudbalu te Santosi sa Tušnja, kako je prozvana ekipa Slobode sredinom 1970-ih, postaje regionalno nogometno središte u kojem priliku za afirmaciju dobijaju igrači mahom sa područja današnjeg Tuzlanskog kantona, sjeveroistočne BiH i Vojvodine.
1971. godine FK "Sloboda" osvaja kup Prvoligaša pobjedom nad Željezničarom rezultatom 1:0. Iste godine je ostvaren plasman u finale Kup-a maršala Tita u kome je poražena u dva susreta od Crvene zvezde 0:4 u Tuzli i 2:0 u Beogradu. Ipak najveći uspjeh ostvaren je u sezoni 1976/77. godine kada je nakon osvojenog trećeg mjesta u prvenstvu izboren plasman u kup UEFA, a nakon poraza u Las Palmasu od istoimene ekipe, rezultatom 5:0, i minimalne pobjede u Tuzli, rezultatom 4:3, "Sloboda" se oprostila od daljeg takmičenja.
Pored ovih rezultata treba istaći uspješno učešće u balkanskom kupu 1970. godine kao i osvajanje Rapan kupa 1984. godine. Otkako je u sezoni 1968/69. godine uveden trofej za fer-plej, FK "Sloboda" je u 19 završenih fudbalskih šampionata ovo priznanje osvojila šest puta. Za reprezentativce selekcije ex JugosLavije nastupilo je 29 fudbalera FK "Sloboda" Tuzla.
Manuel I Komnen
Manuel I Komnen (28. novembar 1118 – 24. septembar 1180) bio je bizantijski car od 1143. do smrti 1180. Kako bi povratio moć carstva koje je bilo supersila Mediteranskog svijeta, Manuel je vodio energičnu i ambicioznu vanjsku politiku. Napravio je savez sa papom kako bi preporodio zapad te napao normansku Kraljevinu Siciliju, ali bez uspjeha. Dolaskom Drugog krstaškog rata, Manuel je uspostavio bizantijski protektorat nad krstaškom državom Outremer. Suočavajući se sa muslimanskim napretkom u Svetoj zemlji, on je zajedno sa Kraljevinom Jerusalem učestvovao u invaziji na Fatimidski Egipat.
FK Sloboda Tuzla
Bosna i Hercegovina
U sezoni 2011/12. Sloboda je nakon 42 godine izgubila status u društvu naboljih. U sezoni ispadanja iz Premijer lige u Slobodi su se promijenila dva predsjednika kluba te tri šefa stručnog štaba. Prvu sezonu nakon ispadanja Slobodu s klupe vodi Smail Karić. U drugu polusezonu 2013/2014. Sloboda ulazi sa Miroslavom Blaževićem na klupi i novom upravom koja novom šefu obezbjeđuje željene igrače i uspjeva se vratiti u Premijer Ligu.