cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Bojna sjekira
thumb|150px|Bojna sjekira Bojna sjekira je naziv za svaku sjekiru koja je izrađena kao oružje. Smatra se jednim od najstarijih vrsta oružja u historiji. Kroz cijelu ljudsku historiju, svakodnevni objekti su pod pritiskom nužde služili kao oružje. Sjekire, s obzirom na svoju višestruku namjenu, nisu izuzetak. Pored sjekira posebno dizajniranih za borbu, bilo je i dosta borbenih sjekira koje su služile kao alat. Sjekire mogu biti pretvorene također u smrtonosne projektile. Sjekire su često jeftinije nego mačevi, pa samim tim i mnogo pristupačnije za nabavku.
Razlikuju se po materijalu od kojeg su izrađene, veličini, odnosno da li su predviđene za držanjem s jednom ili s dvije ruke.
Vanjski linkovi
https://web.archive.org/web/20100310174601/http://www.britishmuseum.org/explore/highlights/highlight_objects/pe_mla/i/iron_axe-head_inlaid_with_silv.aspx
International Standard Serial Number
mini|ISSN kodiran u barkodu EAN-13 s varijantom sekvence 0 i izdanjem broj 5. ISSN (u prevodu: Međunarodni standardni serijski broj) jest jedinstveni broj dug osam brojki koji se koristi za identifikaciju štampanih ili elektronskih periodičnih publikacija. Žurnali objavljeni u oba medija mogu da imaju dva ISSN broja, print ISSN (p-ISSN) i elektronski ISSN (e-ISSN ili eISSN). ISSN sistem zasnovan je kao ISO međunarodni standard 1971. i objavljen je kao ISO 3297 1975. godine. ISO podkomitet TC 46/SC 9 je odgovoran za standard.
Format koda
Format ISSN koda je osmocifreni broj, podijeljen crticom u dva četvorocifrena broja. Zadnja brojka, koja može da bude 0–9 ili X, je brojka za provjeru. Naprimjer, ISSN žurnala Hearing Research je 0378-5955.
Da bi se izračunala brojka za provjeru, koristi se sljedeći algoritam:
NGC 1615
NGC 1615 (također poznat kao MCG 3-12-5, PGC 15608 i UGC 3096) je eliptična galaksija koja je udaljena oko 155 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Bik. Najveći prečnik je 1,20 (54 hiljade sg) a najmanji 0,8 uglovnih minuta (36 hiljada sg). Prvo otkriće je napravio Jean Marie Edouard Stephan 5. januara 1878. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Gasherbrum II
Uobičajena staza uspona na ovaj vrh se proteže preko sjeverozapadnog grebena i karakteristična je po tome da uglavnom nema objektivnih opasnosti od lavine ili leda. Austrijska ekspedicija koju su sačinjavali Fritz Moravec, Josef Larch i Hans Willenpart 7. jula 1956. prvi je put osvojila Gasherbrum II.
Nož
desno|mini|360px|Tradicionalni [[Finska|finski puukko nož]]
Nož je ručni alat s oštricom koja služi za rezanje. Nož se obično sastoji od oštrice pričvršćene o dršku. Oštrica noža je najčešće zašiljena, a nož može imati i dvije oštrice. Noževi su se koristili kao alat i oružje od kamenog doba, odnosno prvih početaka čovječanstva. Stručnjaci smatraju da je nož jedno od prvih oruđa koje je čovjek razvio kako bi mogao preživjeti u prirodi.
Prvi noževi su bili od kremena ili neke druge vrste kamena, ponekad s drškom. Kasnije su se s napretkom metalurgije razvile oštrice od bronze, željeza i čelika. Dok su se materijali mijenjali, oblik noža ostao je uglavnom isti.
Zajedno s viljuškom i kašikom, nož je u zapadnom svijetu od srednjeg vijeka dio standardnog pribora za jelo. Danas se noževi za jelo uglavnom ne oštre, a za pripremanje jela se koriste posebni kuhinjski noževi. Na Zapadu su se razvili i posebni džepni noževi za višestruke svrhe. Nož kao oružje je s vremenom izgubio na važnosti, ali je ostao univerzalan alat.
Kovalentna veza
Kovalentna veza je vrsta veze između dva ili više atoma nemetala kojom se između njih postiže neutralna elektronska konfiguracija (konfiguracija plemenitih plinova). Neutralna "kolekcija" atoma vezanih kovalentnom vezom nazvana je molekula. Razlika kovalentne i ionske veze ogleda se u tome što atomi u ionskoj vezi otpuštaju ili primaju elektrone da bi upotpunili svoju elektronsku konfiguraciju do konfiguracije najbližeg plemenitog plina. Nasuprot njih, atomi u kovalentnoj vezi ne otpuštaju elektrone nego ih dijele između sebe i na taj način dostižu elektronsku konfiguraciju najbližeg plemenitog plina.
Najjednostavniji način za predstavljanje kovalentne veze u molekuli je tzv. "Lewisova" struktura ili struktura elektronskih tačaka, u kojoj su valentni elektroni atoma predstavljeni kao tačke. Tako naprimjer, vodonik svoj 1s elektron predstavlja jednom tačkom, ugljik ima četiri tačke (2s2 2p2), kisik ima šest tačaka (2s2 2p4) itd. Stabilna molekula se postiže samo onda kada svi atomi u molekuli postignu konfiguraciju plemenitog plina: oktet (osam elektrona) za većinu atoma, odnosno dva za vodik.
mini|desno|Teorija kovalentne veze se razvila iz ovakve predodžbe molekule [[metana. Kovalentna veza predložena u Lewisovoj strukturi prikazuje dijeljenje elektrona između atoma ugljika i vodika]]
U molekuli, nije neophodno da svi elektroni na najvišem energetskom nivou (elektronskoj ljusci) budu uključeni u formiranje kovalentne veze. Valentni elektroni koji ne učestvuju u kovalentnoj vezi nazivaju se usamljeni elektronski parovi. Na primjer, atom dušika u molekuli amonijaka dijeli šest valentnih elektrona u tri kovalentne veze (sa tri atoma vodika), a preostala dva valentna elektrona su nevezani usamljeni elektroni.
Pored Lewisovog načina predstavljanja kovalentne veze putem tačaka, postoji još i Kekulé-ov model ili linearna struktura prikaza veze. Ovim načinom se umjesto dva kovalentna elektrona između atoma prikazuje prava linija, dok se usamljeni elektronski parovi često izostavljaju.
Teorije kovalentne veze
Postoje dvije glavne teorije o tome kako se dešava dijeljenje elektrona u kovalentnoj vezi: Oba modela imaju svoje prednosti i slabosti, te ih hemičari upotrebljavaju u ovisnosti od situacije.
Teorija valentne veze
Osnovne ideje ove teorije su:
Laos
Laos je kontinentalna država u Jugoistočnoj Aziji. Graniči s Mjanmarom na sjeverozapadu, Kinom na sjeveru, Vijetnamom na istoku, Kambodžom na jugu i Tajlandom na zapadu.
Kovalentna veza
Teorija molekulskih orbitala
Osnovne ideje ove teorije su:
Laos
Zauzima površinu od 236.800 km2 a prema procjeni iz 2014. godine broji 6.803.699 stanovnika.
Georg Haas
Georg Haas je bio njemački liječnik koji je prvi izveo tretman hemodijalize na čovjeku.
Laos
Glavni i najveći grad države je Vientiane.
Georg Haas
Biografija
Rođen je u Nürnbergu, a medicinu je studirao na univerzitetima u Münchenu i Freiburgu. Postdiplomske studije je nastavio u Strasbourgu. Radi Prvog svjetskog rata vraća se u Njemačku, u grad Giessen gdje živi sve do svoje smrti 1971. godine.
Laos
Historija
U periodu od 14. do 18. vijeka Laos je bio poznat kao Lan Xang ili Zemlja hiljadu slonova. Laos je postigao svoju nezavisnost 1953. godine, ali tek nakon godina previranja i rata u Vijetnamu, Laos izglasava Ustav kojim postaje narodna republika i koji učvršćuje vodeću ulogu Komunističke partije.
Georg Haas
Naučni rad
mini|250px|Replika Haasovog dijalizatora Povratkom u Geissen, Haas počinje istraživanje na polju dijalize i vrši prvi tretman hemodijalize u oktobru 1924. godine. Procedura je trajala samo 15 minuta, a kao antikoagulans korišten je hirudin. Haas je napravio dijalizator koji se sastojao od cijevi u obliku slova U uronjene u dijalizat, a oboje smješteno u staklenom cilindru. U periodu između 1924. i 1928. godine uspješno je izvršio nekoliko tretmana hemodijalize.
Štajngrob
Štajngrob je naseljeno mjesto u sastavu općine Sevnica, regija Posavska, Slovenija.
Laos
Geografija
Laos je jedina država u jugoistočnoj Aziji bez izlaza na more. Geografski se nalazi između 14° i 23° sjeverne geografske širine (sa manjom površinom južnije od 14°) i 100° i 108° istočne geografske dužine. Reljef ove države uglavnom se sastoji od niskih planina obraslih gustim šumama, od kojih je najviša planina Phou Bia sa vrhom od 2.818 metara nadmorske visine i u manjoj mjeri od ravnica i platoa. Rijeka Mekong formira veliki dio zapadne granice sa Tajlandom, dok planine planinskog lanca Annamite čine veći dio istočne granice sa Vijetnamom a Luang Prabang planinski lanac također formira državnu granicu prema sjeverozapadnom dijelu Tajlanda. Na teritoriji Laosa prostiru se i dva platoa: Xiangkhoang na sjeveru i plato Bolavensko na jugu.
Georg Haas
Naučni rad
Zbog nedostatka podrške medicinske struke, Haas je bio prisiljen da prekine svoj rad na polju dijalize.
Štajngrob
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Sevnica.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Štajngrob je imao 43 stanovnika.
Laos
Geografija
Glavni i najveći grad Laosa je Vientiane, a drugi veliki gradovi su: Luang Prabang, Savannakhet i Pakse.
Laoška ​​vlada je 1993. godine 21% od ukupne teritorije države označila kao područje pod zaštitom a vezano za očuvanja staništa. Jedna je od četiri države u regionu poznatom kao "Zlatni trougao" (pored Vijetnama Mijanmara i Tajlanda) u kojoj se u velikoj mjeri proizvodi opijum. Prema oktobarskom UNODC-ovom izvještaju mak potreban za proizvodnju opijuma se u Laosu kultiviše na oko 15 km2.
Kada su u pitanju geografska područja, može se reći da se Laos sastoji od sjevernog, centralnog i južnog geografskog područja.
Vlada
Ustroj vlasti je jednostranački (komunistički) s jednim zakonodavnim domom.
Turizam
Turistički sektor je sektor sa ubrzanim rastom. Od 80.000 međunarodnih turista u 1990. godini broj turista je porastao na 1,876 miliona u 2010. godini. Prihodi od turizma u 2010. godini su iznosili 679,1 miliona dolara a predviđa se da će taj iznos rasti do 2020. godine i da će iznositi oko 1,5857 milijardi dolara. U 2010. godini, oko 9% od svih zaposlenih angažovani su u sektoru turizma. Zvanični turistički slogan je "jednostavno lijepo".
Glavne atrakcije za turiste uključuju:
Laos je poznat po izradi lokalnih rukotvorina i proizvoda od svile.
NGC 6072
NGC 6072 (također poznat kao ESO 389-PN15) je planetarna maglina i nalazi se u sazviježđu Škorpion. Prvo otkriće je napravio John Frederick William Herschel 7. juna 1837. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Kosmička inflacija
Inflacijski svemir je klasa modela Velikog Praska koja uključuje kratki period ubrzanog, eksponencijalnog širenja svemira. Takav događaj bi oslobodio ogromnu energiju, koja je do tada bila pohranjena u vakuumu prostor-vremena. Ova teorija objašnjava veličinu i jednolikost svemira.
ISO 3166-2:GB
thumb|300px|right|Teritorijalna podjela Ujedinjenog Kraljevstva po ISO 3166-2:GB
ISO 3166-2:GB je međunarodni standard, koji numeričkim oznakama definiše teritorijalnu podjelu Ujedinjenog Kraljevstva. Kod se sastoji iz dva dijela, razdvojenih crticom. Prvi dio označava oznaku države po standardu ISO 3166-1 (GB - za Ujedinjeno Kraljevstvo), a drugi dio broj teritorijalne jedinice. Aktualna verzija koda je definirana 2011. godine.
Bayburt (pokrajina)
Pokrajina Bayburt (tur.: Bayburt ili) je pokrajina u sjeveroistočnom dijelu Turske. Prema podacima sa kraja 2010. godine Pokrajina ima 74.412 stanovnika i površinu od 3.652 km2.
Teotihuacan
Osnivanje
Kao ni Rim, tako ni Teotihuacan nije nastao u jednom danu. Arheolozi su zabilježili pet različitih etapa gradnje, a na vrhuncu u 5. vijeku grad je imao oko 200 000 stanovnika. U 1. vijeku p. n. e. vulkan Xitle, koji se nalazi u blizini Mexico Cityja, je iznenada eruptirao i lavom duboko zatrpao i potpuno devastirao obližnji grad Cuicuilco, koji je napušten i do danas tek dijelomice iskopan budući da ga je lava poprilično progutala. Uništena su i druga manja gradska središta. Rijeke su prepriječene, a usjevi uništeni. Za drevne stanovnike toga područja bio je to sudnji dan i bijes srditih bogova. Tražeći sigurno mjesto, mnogi smatraju da su preživjeli došli upravo na područje budućeg Teotihuacana, iako nije poznato zašto su svi došli upravo tamo. U novome su gradu osnivači prinijeli golemu žrtvu bogovima; od vulkanskog materijala koji im je ubio najbliže i uništio gradove sagradili su vlastite vulkane - piramide.
IC 1391
IC 1391 (također poznat kao MCG 0-55-7 i PGC 67002) je eliptična galaksija koja je udaljena oko 414 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Vodolija. Najveći prečnik je 0,20 (24 hiljade sg) a najmanji 0,2 uglovnih minuta (24 hiljade sg). Prvo otkriće je napravio Stephane Javelle 3. augusta 1892. godine.
Teotihuacan
Arhitektura
Ovdje je od početka gradnje pa nadalje postojao tačan i konačan plan, koji je za vrijeme kasnijih proširenja grada strogo poštovan. Grad je izgrađen kako bi pobudio strahopoštovanje, a površina mu nadmašuje carski Rim. Postao je sveto mjesto i hodočasnici su u njega dolazili iz svih dijelova Teotihuacanskog carstva. Od osnivanja oko 1. vijeka n. e. pa do pada nakon gotovo sedam vijekova, Teotihuacan je bio najveći grad Zapadne hemisfere i jedan od najvećih u cijelom svijetu. To je izolirani grad na sjeveru Srednje Amerike. Divovske su piramide danas tek sivi ostaci nekadašnje slave Teotihuacana. Svi su zidovi svake zgrade bili ožbukani, a zatim živo obojeni. Grad je bio sjajnocrven. mini|lijevo|320px|Piramida Sunca Avenija mrtvih proteže se duž više od 16 km, orijentirana je 16 stepeni istočno od sjevera, što je značajan položaj iz astronomskih razloga. Luksuzan je to put s desna i lijeva ukrašen piramidama i platformama hrama. U smjeru sjevera avenija ima pad od trideset metara, tako da će promatrač s juga podleći optičkoj varci kako ta velebna ulica vodi prema nebu. Tako je ostalo do danas: onaj ko se nalazi na donjem kraju ulice vidi beskonačno stubište s ravnomjernim stepenicama koje se na kraju stapaju sa Mjesečevom piramidom. Nasuprot tome, gledano od Mjesečeve piramide, vidimo samo ravnu ulicu - kao da je neka nevidljiva ruka uklonila sve stepenice.
Bayburt (pokrajina)
Glavni grad pokrajine je Bayburt.
IC 1391
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Teotihuacan
Arhitektura
Na sjevernom kraju avenije je Piramida Mjeseca, na početku širokog trga na kojem su bile administrativne zgrade, uključujući i Palaču pernatog leptira. Ulica mrtvih završava pred Mjesećevom piramidom, kompleksom koji se uzdiže u obliku stubišta s osnovnom plohom površine 150 x 200 metara. To je nešto više od dvostruke veličine nogometnog igrališta. Građevina se uzdiže na pet terasa, a visina iznosi 44 metra. U sredini široko stubište vodi do najgornje platforme na kojoj se nekada davno nalazio hram.
Bayburt (pokrajina)
Okruzi i gradovi
U okrugu se nalaze sljedeći gradovi (sa brojem stanovnika):
Rosa Luxemburg
mini|desno|Rosa Luxemburg mini|desno|Rosa Luxemburg
Teotihuacan
Arhitektura
Na sredini avenije je još veća Piramida Sunca, koja je ujedno i najmonumentalnija građevina u Teotihuacanu. Kvadratnog je tlocrta veličine 222 x 256 metara i dvadeset je metara viša od Mjesečeve piramide. Usprkos tome, kad se pogleda s najviše platforme dobija se dojam kako su Sunčeva i Mjesečeva piramida jednake visine. Optička varka nastaje zbog nagiba Ulice mrtvih. Ona je po veličini veća od Keopsove piramide u Gizi.
Rosa Luxemburg
Rosa Luxemburg (Rosalia Luxemburg, rođena 5. marta 1870. u Zamość, Poljska; umrla (ubijena) 15. januara 1919. u Berlinu, Njemačka) je bila važna predstavnica evropskog radničkog pokreta i pristalica proletarijatskog internacionalizma.
Teotihuacan
Arhitektura
Blizu južnog kraja je tzv. tvrđava, zatvoreni trg okružen platformama hrama. Unutar trga je Hram pernate zmije, a iza te strukture bila su dva stambena prostora koja su mogla biti prvobitne rezidencije gradskih vladara. Hram pernate zmije je izvanredna građevina koja, kao i druge piramide u ovom gradu, pruža dokaze da je građena u nekoliko navrata. Ova građevina je bogato ukrašena glavama i reljefima pernate zmije. Perjem ukrašene zmije izvijaju se preko friza koji se proteže oko hrama; maske, demonska bića, zmijska tijela gmižu i oko podnožja hrama.
Tajanstveni vladari
Tajanstvena civilizacija nije ostavila knjige i pismo. Danas čak ne znamo kako su se zvali, kojim su jezikom govorili, pa čak ni gdje su im sahranjeni vladari. Mnogi smatraju da se kraljevske grobnice nalaze u drugoj po veličini piramidi u gradu, Mjesečevoj piramidi, ali za to još uvijek nema konkretnih dokaza budući da još niti jedna takva grobnica nije pronađena.
Rosa Luxemburg
Bila je teoretičar Socijaldemokratske partije Njemačke, a kasnije Nezavisne socijaldemokratske partije Njemačke. Osnovala je novine Crvena zastava, i bila saosnivač spartakističke lige, marksističke revolucionarno-demokratske grupe od koje je nastala KPD, te je sudelovala u neuspješnoj revoluciji u Berlinu, januara, 1919. Ustanak je započet uprkos suprotnim naredbama Roze Luksemburg, a ugušili su ga ostaci monarhističke armije i desničarske paravojne formacije, frajkora. Rosa Luxemburg je ubijena 15. januara 1919. godine u Berlinu. Njeno tijelo je pronađeno tek 1. juna 1919. godine a sahranjena je 13. juna pored Karla Liebknechta na berlinskom groblju Friedrichsfeld. Po njoj je nazvan luksemburgizam, posebna revolucionarna teorija marksizma i demokratskog socijalizma.
Poljska
Roza Luksemburg je rođena kao Rozalija Luksemburg (polj. Rozalia Luxenburg) 5. marta, 1870. ili 1871. u Zamošću (Zamość) blizu Lublina, u jevrejskoj porodici. Izvori variraju kad je riječ o godini njenog rođenja - u svojoj biografiji na Ciriškom univerzitetu je navela 1871. kao godinu rođenja, ali na njenoj maturskoj diplomi stoji da je 1887. imala sedamnaest godina, u kom slučaju bi bila rođena 1870. Bila je peto dijete trgovca drvnom građom, Eliasa Luksemburga, i njegove supruge Linee (djevojačko - Levenštajn). Roza je imala poremećaj u rastu i bila je fizički hendikepirana cijelog života.
Teotihuacan
Vrhunac i pad carstva
mini|400px|Piramida Mjeseca Teotihuacan je uspostavio veliko, ali slabo poznato carstvo. Postao je prva američka velesila. Na vrhuncu je bio u 4. vijeku i tada mu na Zemlji nije bilo ravnog grada. Egipatsko carstvo je odavno palo, civilizacija klasične Grčke je izblijedljela, Rim su poharali barbari, Evropom je zavladalo mračno doba, a Teotihuacan je bio na vrhuncu slave. O njemu se znalo daleko na sjeveru, na jugu barem do Hondurasa i obala oba okeana. Piramide su predstavljale vrhovne simbole bogatstva i moći: kako je grad sve više dominirao Srednjom Amerikom, vladari su gradili sve veće piramide. Održavao se tačnim određivanjem vremena pomoću zvijezda. Zanimljivo je da je Teotihuacan jedini grad staroga vijeka sa trajnim nastambama za obične građane. Najnovija istraživanja pokazuju da je grad grubom silom dominirao dijelovima Srednje Amerike. Potvrđen je i kult ljudskog žrtvovanja. Njegovo oruđe od opsidijana, keramika i arhitektonski stilovi pronađeni su u mnogim dijelovima Meksika, te na jugu do gradova Maya-Tikala, Kopana i Kaminaljuyua. Teotihuacan je upravljao cijelom Srednjom Amerikom ekonomski i vojno. Osvojio je većinu majanskog teritorija i brojne majanske gradove, poput Tikala.
Rosa Luxemburg
Poljska
Kad se sa porodicom preselila u Varšavu, Roza je tamo pohađala žensku gimnaziju od 1880. godine. Čak i u tim ranim godinama (od 1886.) je bila član poljske ljevičarske partije, Proletarijata. Proletarijat je osnovan 1882, dvadeset godina prije ruskih radničkih partija, i počeo je sa organizovanjem generalnih štrajkova. Zbog toga je četvoro vođa partije ubijeno, a patrija se raspala. Neki od članova su nastavili da se tajno sastaju. Roza se pridružila jednoj od ovih grupa.
Teotihuacan
Vrhunac i pad carstva
Ipak, Teotihuacan je stigao do dramatičnog kraja postojanja oko 650. godine, kada je njegovo središte izgorjelo i bilo napušteno. Asteci nisu imali pojma ko ga je izgradio i zašto je napušten, a ta zagonetka još uvijek nije riješena. Samo je neki stravičan događaj mogao pretvoriti velebnu metropolu u grad duhova. Periferija grada je još bila naseljena, što sugerira da je uništenje moglo biti rezultat svađe između naroda i birokracije koja je nametala prevelike poreze. Neki znanstvenici smatraju da je grad osvojila najezda barbarskih naroda, ali ne postoje arheološki dokazi koji bi potvrdili da je na tom području u to vrijeme postojala dovoljno jaka sila da osvoji i spali taj grad, čak i ako je bio iznutra oslabljen.
Rosa Luxemburg
Švicarska
Godine 1887, Roza je položila maturu. Pošto je postala tražena od carističke policije, da bi izbjegla pritvor, pobjegla je u Švicarsku preko "zelene granice" 1889. godine, kada počinje da studira na Ciriškom univerzitetu, zajedno sa drugim socijalistima poput Anatolija Lunačarskog i Lea Jošigesa. Studirala je filozofiju, historiju, politiku, ekonomiju i matematiku. Specijalistički predmeti su joj bili Staatswissenschaft (nauka o upravljanju državom), srednji vijek i ekonomske i berzanske krize.
Teotihuacan
Religija i državno ustrojstvo
Novija istraživanja unutar Piramide Mjeseca otkrivaju zanimljive pojedinosti o gradskom ustrojstvu i religiji. Ljudske kosti, neuredno razbacane, strše iz zemlje. Radi se o nenormalnom pokopu, pokojnicima je odrubljena glava, ruke su svezane iza leđa, ovdje se dogodilo nešto mučno i nasilno. Nalaz se uklapa u sliku vojno nastrojenog grada. Neke od ovih ljudskih žrtava su žive obezglavljene, a druge ubijene sa nekoliko udaraca u glavu. Pronađeni su deseci obredno žrtvovanih ljudi i životinja. Valuta za uspješnost grada je bila ljudska krv. Bogove srednjoameričke mitologije trebalo je hraniti, a hrana su im bili ljudi. Sada je uvriježeno mišljenje da se vodilo mnogo ratova i žrtvovalo se ratne zarobljenike koji su zarobljeni u bitkama. Čini se da su teotihuakanci svojim bogovima prinosili krv poraženih, što je i upalilo, te je grad cvjetao stoljećima.
Mitovi kasnijih naroda
mini|lijevo|210px|Teotihuakanska figurica U doba Asteka Teotihuacan je već bio u ruševinama. Oni su vjerovali kako je to mjesto nekoć bilo ukopno mjesto njihovih starih bogova. Barem su ostavili mit o nastanku Teotihuacana. Oni su gradu nadjenuli i ime Teotihuacan, što znači "Grad bogova", i uz nalazište vezali svoju mitologiju. Asteci su vjerovali da su se na kraju prethodnog razdoblja bogovi u tami okupili u Teotihuacanu i odlučili koji će od njih postati novo sunce što obasjava svijet. Prema jednom od mitova, drski bog Tecuciztecatl se dobrovoljno javio, dok su ostali bogovi izabrali skromnog, starijeg Nanahuatzina kao drugog takmaca. Izgrađena je velika pogrebna lomača i Tecucuztecatl je pozvan da u nju skoči. Prvi kandidat nije smogao hrabrosti za osobnu žrtvu, pa su bogovi zamolili Nanahuatzina da učini isto. On je odmah potrčao i skočio u vatru. Vidjevši to, Tecuciztecatl je smogao hrabrosti i također se bacio na lomaču, osramoćen jer ga je pretekao njegov skromni protivnik. No, to nije bio kraj; obojica su se ponovno rodili poput ptice feniks. Nanahuatzin je postao novi bog Sunca, Tonatiuh, a Tecucuztecatl je postao Mjesec. Nažalost, Sunce se nije kretalo nebom već je stajalo nepokretno na istočnom horizontu. Tonatiuh je zatražio podaničku vjernost i krv ostalih bogova prije nego krene na svoj put nebeskim svodom. Nakon vijećanja bogovi su pristali i jedan po jedan dozvolili da im Quetzalcoatl izvadi srca. Ojačan ovom krvavom žrtvom Tonatiuh je postao Nahui Ollin, Sunce Kretanja.
Rosa Luxemburg
Švicarska
Roza Luksemburg se pak držala svojih revolucionarno-demokratskih i marksističkih principa. Godine 1893, zajedno sa Leom Jošigesom i Julijanom Marčlevskim (alias Julius Karski), osnovala je novine Sprava Robotnica (Sprawa Robotnicza), kao suprotnost nacionalističkim politikama Poljske socijalističke partije. Roza je vjerovala da do nezavisne Poljske može doći samo kroz revolucije u Njemačkoj, Austriji, i Rusiji. Istrajavala je na ideji da borbu treba voditi protiv samog kapitalizma, a ne za nezavisnu Poljsku. Luksemburgova je odbijala pravo na samoopredjeljenje država (nacija) u socijalizmu, što je kasnije dovelo do tenzija sa Lenjinom. Pisala je i protiv rusifikacije Poljaka od strane apsolutističke vlade Ruskog carstva.
Teotihuacan
Mitovi kasnijih naroda
"U noćno doba, dok još nije sjalo sunce, bogovi su se savjetovali na mjestu zvanom Teotihuacan. Zabrinuti su se bogovi okupili u Teotihuacanu kako bi raspravili koje će Sunce biti sljedeće. U tami se vidjela samo sveta vatra (koja je simbolički predstavljala Huehueteotla, boga koji je podario život), koja je nakon haosa još uvijek harala svijetom. Uskliknuli su: Neko će se morati žrtvovati i skočiti u vatru kako bi ponovno nastalo Sunce."
Rosa Luxemburg
Švicarska
Sa Leom Jošigesom je bila saosnivač Socijaldemokratske partije Kraljevine Poljske (SDKP), od koje je kasnije nastala Socijaldemokratska partija Kraljevine Poljske i Litvanije (SDKPiL) spajanjem sa litvanskom socijaldemokratskom organizacijom. Uprkos tome što je veći dio svog života kao odrasla osoba živjela u Njemačkoj, Roza Luksemburg je ostala glavni teoretičar poljskih socijaldemokrata, i vodila je partiju sa Jošigesom, njenim glavnim organizatorom.
Teotihuacan
Mitovi kasnijih naroda
Veza ovog astečkog mita i nalazišta u Teotihuacanu nikada nije objašnjena, no moguće je da su tamošnja događanja uključivala veliki, krvavi ritual. Čini se prihvatljivim mišljenje da je napušteni grad postao svetište Asteka i drugih naroda.
Rosa Luxemburg
Njemačka
Godine 1898, Roza Luksemburg je stekla njemačko državljanstvo udajom za Gustava Libeka. Preselila se u Berlin. Postala je aktivna u lijevom krilu Socijaldemokratske partije Njemačke (SPD), gdje je povukla oštru granicu između svoje frakcije i Revizionističke teorije Eduarda Bernštajna, napadajući ga u brošuri pod naslovom „Socijalna reforma ili revolucija?“. Njene govorničke sposobnosti su je ubrzo promovisale u glavnu govornicu stranke. Suprotstavila se sve konformističkijem parlamentarnom stranačkom kursu SPD-a uoči sve očiglednijeg rata. Insistirala je da se glavne razlike između kapitala i radništva mogu prevazići jedino ako bi proletarijat preuzeo vlast, i nakon sveobuhvatnih revolucionarnih promjena u cijelom okruženju proizvodnih metoda. Željela je da revizionisti napuste SPD. Ovo se nije dogodilo, ali barem je rukovodstvo stranke ostavilo marksizam u programu.
Od 1900, isticala je svoje stavove o tekućim ekonomskim i socijalnim problemima u raznim novinskim člancima širom Evrope. Njeni napadi na njemački militarizam i imperijalizam su postali jači kako je rat bio bliži, i trudila se da ubijedi SPD da se okrene u suprotnom pravcu. Luksemburgova je željela da organizuje generalni štrajk kako bi pospješila radničku solidarnost i spriječila rat, ali je partijsko rukovodstvo ovo odbilo, i 1910. godine se razišla sa Kauckim.
Između 1904. i 1906, njen rad je tri puta prekidan boravkom u zatvoru zbog političkih aktivnosti. Ipak, 1907. je učestvovala u petom partijskom danu Ruskih socijaldemokrata u Londonu. Na Drugom međunarodnom (socijalističkom) kongresu u Štutgartu je predložila rezoluciju (koja je prihvaćena), a koja je tražila ujedinjenje svih evropskih radničkih partija u pokušaju da se zaustavi rat. U to vrijeme, Roza Luksemburg je počela da predaje marksizam i ekonomiju u trening centru SPD-a u Berlinu. Jedan od njenih studenata je bio vođa SPD-a, i prvi predsednik Vajmarske Republike, Fridrih Ebert.
Godine 1912. učestvovala je na kongresu evropskih socijalista u Parizu. Sa francuskim socijalistom Žanom Žoresom je dogovorila da bi u slučaju izbijanja rata sve evropske radničke partije trebalo da organizuju generalni štrajk. Kako je rat bio bliži, ona je organizovala demonstracije (na primjer u Frankfurtu), pozivajući na prigovor savjesti za vojnu službu, i odbijanje izvršavanja naređenja. Zbog ovoga je optužena za „izazivanje neposlušnosti vlastima, zakonu i redu“ i osuđena na godinu dana zatvora. Nije odmah upućena na odsluženje kazne pa je mogla da učestvuje na sastanku socijalističke kancelarije u julu. Bila je jako pogođena činjenicom da je u radničkim partijama nacionalizam bio jači od klasne svijesti.
Nakon Sarajevskog atentata, dana 28. jula 1914 Austrougarska je objavila rat Srbiji, i tako je otpočeo Prvi svjetski rat. 3. augusta, Njemačko carstvo je objavilo rat Rusiji. Sledećeg dana je u Rajhstagu jednoglasno odlučeno da se rat finansira emitovanjem ratnih obveznica. Svi predstavnici SPD-a su glasali za ovaj zakon, a partija je također pristala na primirje (Burgfrieden) sa vladom, obećavši da će se suzdržavati od štrajkova tokom rata. Za Luksemburgovu je ovo bila lična katastrofa, zbog koje je za kratko čak razmatrala samoubistvo: Revizionizam, protiv koga se borila od 1899, pobijedio je, i rat je počeo.
Memorijali
Vlada Istočne Njemačke je po njoj imenovala Roza-Luksemburg-plac i pripadajuću stanicu podzemnog metroa, u historijskom centru Berlina, Mite. Volksbühne (Narodno pozorište) se nalazi na Roza-Luksemburg-placu. Ovo ime je ostalo nepromijenjeno i nakon ujedinjenja Njemačke.
NVL (gen)
Proteinoliki jedarni protein sa valozinom jest protein koji je kod ljudi kodiran genom NVL sa  hromosoma 1.
Dijaliza
Dijaliza predstavlja difuziju rastvorenih tvari i ultrafiltraciju tečnosti kroz polupropusnu membranu.
Tipovi
Postoje dva osnovna tipa dijalize:
NGC 7561
NGC 7561 je zvijezda i nalazi se u sazviježđu Ribe. Prvo otkriće je napravio Per Magnus Herman Schultz 5. oktobra 1864. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Los Angeles
Los Angeles, službeno "Grad Los Angeles", poznat po inicijalima L. A, veliki je grad u južnoj Kaliforniji. Udaljen je 551 km od San Franciska i drugi je grad po veličini u SAD-u nakon New York Cityja s brojem stanovnika od 3.792.621, što ga čini najnaseljenijim gradom u Kaliforniji. Poznat je po svojoj mediteranskoj klimi, etničkoj raznovrsnosti, kulturi poznatih ličnosti, prometu, te filmskoj i televizijskoj industriji. Nalazi se u velikom obalnom slivu okruženom planinama s tri strane koje dostižu nadmorsku visinu od (a i preko) 3.000 m.
Iako je historijski bio dom raznim plemenima poput Chumasha i Tongva, Juan Rodríguez Cabrillo ga je prisvojio Španiji 1542. kao i ostatak područja koji se danas naziva Alta Kalifornija. Grad je službeno osnovao španski guverner Felipe de Neve 4. septembra 1781. Postao je dio Prvog španskog carstva (današnjeg Meksika) 1821. nakon Meksičkog rata za nezavisnost. Nakon završetka Meksičko-američkog rata 1848, Los Angeles i ostatak Kalifornije kupljeni su prema dogovoru Guadalupe Hidalgo kojim su kupljena mjesta postala dio SAD-a. Grad je postao općina 4. aprila 1850 – pet mjeseci prije nego što je Kalifornija postala savezna država.
Centar je mnogo većeg metropolitanskog područja Los Angelesa (13 miliona ljudi) i područja Šireg Los Angelesa (18 miliona ljudi). Ovo ga čini jednim od najvećih metropolitanskih područja na svijetu, te drugim po veličini u SAD-u. Grad je središte istoimenog, najnaseljenijeg okruga u SAD-u. Stanovnici grada se izvorno nazivaju "Angelenos".
Globalni je grad s jakim biznisima, međunarodnom trgovinom, zabavom, kulturom, medijima, modom, naukom, sportovima, tehnologijom, obrazovanjem, medicinom i istraživanjem. Još je poznat kao "Grad anđela". Grad je 6. na globalnom indeksu najboljih gradova i 9. na indeksu globalnih ekonomskih snaga. Dom je renomiranim institucijama koje pokrivaju širok spektar profesionalnih i kulturnih polja, te je jedan od najodržljivih ekonomskih snaga u SAD-u. Prema podacima iz 2008, kombinirano statističko područje Los Angelesa (ili skraćeno CSA) ima bruto metropolitanski proizvod (BMP ili GMP) od 831 milijarde dolara. Ova statistika ga čini trećim po bruto proizvodu nakon područja Šireg Tokija i Njujorškog metropolitanskog područja. Pošto je Hollywood dio Los Angelesa, ova četvrt ga čini liderom u proizvodnji televizijskih programa, filmova, videoigara i muzike. Grad je također bio domaćin Olimpijskih igara 1932. i 1984.
Period prije kolonizacije
lijevo|mini|200x200px|Plemena [[Chumash su živjela u Los Angelesu prije dolaska evropskih doseljenika.]] Obalno područje Los Angelesa su prvo naselila domorodačka plemena Tonga (još poznati pod nazivom Gabrieleños) i Chumash prije nekoliko hiljada godina. Poznato Gabrielino naselje u ovom području se nazivalo "iyáangẚ" (španci su ga zapisivali kao Yang-na), što je značilo "mjesto otrovnog hrasta".
Portugalski istraživač (u službi Španije) Juan Rodríguez Cabrillo je prisvojio područje južne Kalifornije Španskom carstvu 1542. Gaspar de Portolà i franjevac Juan Crespí su prvi put dostigli područje današnjeg Los Angelesa 2. augusta 1769.
Španski period
Franjački kaluđer Junípero Serra je 1771. predvodio građenje prve mise područja pod nazivom "Misa San Gabriela Arcángela". Grupa od 44 doseljenika (poznata pod nazivom "Los Pobladores") je 4. septembra 1781. osnovala naselje pod imenom "El Pueblo de Nuestra Señora la Reina de los Ángeles del Río de Porciúncula"; na bosanskom bi naziv grada bio "Grad naše dame, kraljice anđela rijeke Porciúncula". "Kraljica anđela" se ovdje odnosi na Djevicu Mariju u rimokatoličkoj religiji. Dvije trećine doseljenika su bili mestici i mulati sa mješavinom afričkog, domorodačkog i evropskog porijekla. Naselje je duže vrijeme bilo u obliku malog gradića, uglavnom fokusiranog na poljoprivredu. Stanovništvo je 1820. poraslo na 650 osoba. Danas se naselje obilježava u historijskom distriktu Los Angeles Pueblo Plaza i ulici Olvera, koji je najstariji dio Los Angelesa.
Meksički period
Nova Španija se uspjela odvojiti od Španskog carstva 1821. nakon čega je naselje nastavilo biti dio Meksika. Guverner Pío Pico je, pod meksičkom vladavinom, izabrao Los Angeles za glavni grad područja Alta Kalifornije.
Američki period
Nakon završetka Južno-pacifične željezničke linije 1876, željeznice su se počele koristiti u Los Angelesu. Nafta je otkrivena u gradu i okružnim područjima 1923. Otkrivanje je pomoglo Kaliforniji da postane najveći proizvođač nafte u državi sa jednom četvrtinom svjetske nafte.
Stanovništvo je poraslo na 102.000 osoba do 1900, što je otežalo snabdijevanje vodom. Nastavak rasta grada je osiguralo pravljenje akvadukta Los Angelesa 1913. pod vodstvom Williama Mulhollanda.
mini|lijevo|Mansion iz 20. vijeka u bogatom susjedstvu Los Angelesa - [[Cheviot Hills (Los Angeles)|Cheviot Hills.]] Hollywood se 1910. spojio sa Los Angelesom. U to vrijeme je u gradu radilo 10 filmskih kompanija. Preko 80% svjetske filmske industrije se od 1921. nalazilo u Los Angelesu. Novac koji je filmska industrija proizvodila je omogućila gradu da izbjegne veći dio ekonomskog utjecaja Velike depresije. Broj stanovnika je prevazišao milion do 1930. Grad je bio domaćin Olimpijskih igara 1932..
Los Angeles je bio važan centar proizvodnje aviona i brodova tokom Drugog svjetskog rata. Kompanija Calship je izgradila na stotine takozvanih "Liberty" i "Victory" lađa na ostrvu Terminal. Područje Los Angelesa je bilo sjedište šest proizvođača letjelica: Douglas Aircraft Company, Hughes Aircraft, Lockheed, North American Aviation, Northrop Corporation i Vultee. Više aviona je proizvedeno u jednoj godini ovog rata nego u svim prethodnim ratovima otkad su Wright braća izmislila avion 1903. Proizvodnja je naglo porasla, kao što je to potvrdio William S. Knudsen iz državnog komiteta za nacionalnu sigurnost svojim komentarom: "Pobjedili smo zato što smo ugušili neprijatelja sa lavinom proizvodnje koju do tada nikada nisu vidjeli niti su sanjali o nečemu takvom."
mini|Toranj "Richfield". Predstavlja spomenik u Art Deco stilu. Uništen je [[1969.]] Los Angeles je nastavio sa rastom u dolinu San Fernanda nakon završetka Drugog svjetskog rata. Proširivanje sistema autoputeva tokom 1950-ih i 1960-ih je povećalo naseljivanje u predgrađa i označilo kraj gradskoj željeznici, koja je jednom bila najveća željeznica u saveznoj državi.
Odnos rasa je prekapio čašu 1960-ih Wattsovim pobunama 1965, u kojima je usmrćeno 34 i ozljeđeno preko 1.000 osoba. Ovo je bila najveća pobuna u historiji grada sve do pobuna 1992. Los Angeles je 1969. postao jedan od mjesta rođenja interneta nakon što je prvo ARPANET prenos izvršen iz Univerziteta Kalifornije u Los Angelesu (odnosno UCLA) do SRI-ja u Menlo Parku, Kaliforniji.
Grad je 1984. po drugi put bio domaćin Olimpijskih igara. Uprkos bojkotu 14 komunističkih zemalja 1984, Olimpijske igre su ipak bile uspješnije u finansijskom pogledu od prethodnih i druge su Olimpijske igre koje su imale značajan profit, odmah nakon Olimpijskih igara 1932., koje su također održane u Los Angelesu.
Zemljotres Northridge je 1994. prouzrokovao štetu od 12,5 milijardi dolara i 72 smrtna slučaja. Vijek se završio sa Rampart skandalom. To je bio jedan od najopširnijih slučaja nedoličnog ponašanja policije u američkoj historiji.
Glasači su 2002. odbili pokušaj otcijepljenja doline San Fernanda i Hollywooda od grada.
Gradski pejzaž
mini|300px|Hollywood. Ovo je znatno poznat distrikt Los Angelesa za koji ljudi često pogriješe da je zaseban grad iako graniči sa zasebnim gradom [[West Hollywood.]]
Grad je podijeljen u preko 80 distrikta i susjedstava od kojih su većina bili zasebni gradovi i zajednice koje su se spojile u grad. Općenito gledajući, grad je podijeljen na sljedeća područja: Centar Los Angelesa, Istočni Los Angeles i Sjeveroistočni Los Angeles, Južni Los Angeles i Harbor region Los Angelesa, Širi Hollywood, Wilshire, Westside i doline San Fernanda i Crescenta.
Topografija
lijevo|mini|240px|Sliv Los Angelesa Grad Los Angelesa je nepravilno oblikovan i pokriva područje od 1.302 km2, od čega je 1.214 km2 kopno, a 88 km2 voda. Perimetar grada iznosi 550 km.
Los Angeles je u isto vrijeme ravan a i brdovit grad. Najviša tačka grada se nalazi na sjeveroistočnom kraju doline San Fernanda i to je planina Lukens, te joj nadmorska visina iznosi 1.547 m. Istočni kraj planina Santa Monica se proteže od centra grada pa sve do Tihog okeana te odvaja sliv Los Angelesa od doline San Fernanda. Drugi brdoviti dijelovi Los Angelesa su planina Washington u području sjeverno od centra grada, istočni dijelovi poput Boyle Heightsa, okruga Crenshaw oko brda Baldwin i okruga San Pedro.
Grad okružuju mnogo više planine. Odmah ka sjeveru se nalaze planine San Gabriel, koje su popularno rekreaciono područje za stanovnike Los Angelesa. Najveća tačka je planina San Antonio koja se lokalno naziva i "Mount Baldy", te dostiže nadmorsku visinu od 3.068 m. Najviša tačka područja šireg Los Angelesa je planina San Gorgonio sa nadmorskom visinom od 3.506 m.
Glavni odvodni kanal je rijeka Los Angeles. Korpus inženjeringa ju je izravnao i obložio u 82 km betona kako bi se koristila za zaštitu od poplava. Rijeka ulazi u grad u susjedstvu Canoga Park. Teče istočno iz doline San Fernanda, sjevernim rubom planinâ Santa Monice i skreće južno kroz centar grada kako bi se ulila u Tihi okean u pristaništu Long Beacha. Manji potok pod nazivom Balloona se ulijeva u zaliv Santa Monice u susjedstvu Playa del Rey.
Flora i fauna
Los Angeles je bogat po različitim vrstama biljaka zbog raznolikosti u staništima, poput plaža i planina. Najčešće botaničko okruženje je područje obalnog žbunja, koje pokriva obronke zapaljivog čestara. Autothne vrste koje se nalaze u ovom području su: Eschscholzia californica, Romneya, Heteromeles arbutifolia, Quercus agrifolia i Leymus condensatus. Mnoge autothne vrste poput suncokreta Los Angelesa su postale toliko rijetke da se gotovo mogu smatrati ugroženim. Iako nije autothna vrsta Los Angelesa, službeno stablo Los Angelesa se smatra koralno stablo (Erythrina caffra) te je službeni cvijet Los Angelesa Strelitzia reginae. Washingtonia robusta, kanarska datulja, Syagrus romanzoffiana, hurma i Washingtonia filifera također su česti u području Los Angelesa iako je jedino posljednja vrsta autohtona u Los Angelesu.
Geologija
Los Angeles je pod čestim utjecajem zemljotresa zbog svog smještaja na pacifičkom vatrenom prstenu. Geološka nestabilnost je dovela do pojave znatnog broja rasjeda koji prouzrokuju oko 10.000 zemljotresa u južnoj Kaliforniji, mada većina njih nije toliko jaka da bi se mogla značajno osjetiti. Jedan od većih je rasjed San Andreasa. Smješten je na granici između Tihookeanske i Sjevernoameričke ploče, te na njega potencionalno može utjecati ogroman zemljotres pod nazivom "The Big One". Sljedeći zemljotresi su pogodili područje Los Angelesa: Northridge zemljores 1994., Whitter Narrows zemljotres 1987., zemljotres San Fernanda 1971. blizu naselja Sylmar i zemljotres Long Beacha 1933.. Iako se većina zemljotresa ne može osjetiti, dva posljedna su bila ovakvog tipa - odnosno zemljotresi rasjeda Newport-Inglewooda 3. maja 2015. i 12. aprila 2015. U oba slučaja, nije bilo povrijeđenih. Metropolitansko područje kao i sliv Los Angelesa su rizično mjesto takozvanih "slijepih" navlačnih zemljotresa, koji se javljaju kada se obrnuti rasjed blagog pada i velike amplitude kretanja stijenskih masa ne može vidjeti na površini zemlje, samim time oznaka "slijepi" zemljotresi. Na određene dijelove grada mogu značajno utjecati cunamiji. Primjer ovoga je kad je došlo do oštećenja lučnog područja od strane valova zemljotresa Valdivia 1960.
Klima
lijevo|mini|230px|[[Park "MacArthur"]]
Klima Los Angelesa je mješavina suptropske i mediteranske klime, te prima taman dovoljno padavina kako bi izbjegao klasifikaciju stepske klime. Los Angeles ima znatno puno sunca godišnje sa prosjekom od 35 dana sa znatnom količinom padavina.
Temperature obalnog sliva prekoračuju 32°C nekoliko puta godišnje, počevši od jednog dana mjesečno u aprilu, maju, junu i novembru, tri dana mjesečno u julu, augustu i oktobru pa sve do pet dana mjesečno u septembru. Temperature u dolinama San Fernanda i San Gabriela su značajno više. Temperature se dnevno redovito mijenjaju - unutrašnja područja imaju razliku u temperaturi od 16 °C između najniže i najviše prosječne temperature. Godišnja prosječna temperatura mora je 17 °C, dok je 14 °C u januaru a 20 °C u augustu. Broj sunčanih sati je više od 3.000 godišnje, sa prosjekom od 7 sati dnevno u decembru pa sve do 12 u julu.
U području Los Angelesa se također javljaju mikroklime, za koje su karakteristične drastične promjene temperature u obližnjim područjima. Na primjer, najviša temperatura u pristaništu Santa Monice je 24 °C dok je u parku Canoga 35 °C. Za ovaj grad je također specifična pojava kasnog proljeća, odnosno ranog ljeta u junu, što je isto tako često za veći dio obale južne Kalifornije. Ovo znači da će nebo biti oblačno ujutro, dok će se vrlo brzo razvedriti i biti sunca prije popodneva. Tačka rose, u toplijim mjesecima, varira od 13,6 °C u junu pa sve do 16,2 °C u augustu.
Godišnje padavine u centru grada iznose 384,6 mm te se većinom dešavaju tokom zime i proljeća (od novembra pa sve do kraja aprila), najčešće u vidu blagih padavina, mada se mogu pojaviti i veće padavine tokom zimskih oluja. Za vrijeme ljetnih dana rijetko kad pada kiša. Upad vlažnog zraka sa juga ili istoka ponekad može dovesti do kratke grmljavine praćene kišom pri kraju ljeta, pogotovo u planinama. Obalno područje inače ima malo manje padavina, dok planine imaju više. Uprkos ovome, dolina San Fernanda može dobiti od 406 mm pa do 508 mm kiše godišnje. Šablon za padavine je nekoliko sušnih godina koje prate vlažne godine kako bi "poboljšale" prosjek padavina. Padavina snijega je veoma rijetka u slivu grada, mada snijeg pada svake zime na planinama unutar granica grada. Najveća količina snijega izmjerena u centru grad je bila 1932. i iznosila je svega 5 cm. Najviša temperatura u Los Angelesu je zabilježena 27. septembra 2010. te je iznosila 45 °C. Najniža temperatura je zabilježena 22. decembra 1944. i iznosila je −4 °C.
Problemi okoliša
mini|desno|500px|Pogled na Los Angeles pokriven smogom Postojalo je naselje pod imenom iyáangẚ (odnosno Yang-na na španskom), čiji se naziv prevodio kao "mjesto otrovnog hrasta". Yang-na je također bio poznat pod imenom "dolina dima". Los Angeles duguje geografiji, teškoj upotrebi automobila i lučnom kompleksu Los Angelesa i Long Beacha za prekomjerno zagađenje zraka u vidu smoga. Sliv Los Angelesa i dolina San Fernanda su podložni atmosferskoj inverziji koja zadržava izduvne gasove iz automobila, aviona, lokomotiva, vozila za prijevoz i proizvodnju kao i iz drugih izvora.
Sezona smoga traje od maja do oktobra. Zagađenje se nakuplja nekoliko uzastopnih dana, jer Los Angeles dobija samo 380 mm kiše godišnje, za razliku od drugih većih gradova koji se oslanjaju na kišu da očiste nivoe smoga. Problem čistog zraka Los Angelesa i drugih većih gradova je doveo do donošenja raznih državnih zakona o okolišu, uključujući Akt za čisti zrak (eng. Clean Air Act). Savezna država Kalifornija u posljednje vrijeme pokušava dovesti do smanjenja problema okoliša u cijelog državi nalaganjem vozila sa niskom emisijom štetnih gasova. Očekuje se da će se pojava smoga drastično spustiti za nekoliko godina zbog agresivnih načina rješenja ovog problema, kao što su pojava električnih i hibridnih automobila, poboljšanje javnog prijevoza kao i raznih drugih mjera.
Smog se označava u nekoliko faza. Broj upozorenja prve faze se spustio sa preko 100 godišnje tokom 1970-ih do skoro 0 u novom milenijumu. Uprkos napredovanju, godišnji izvješaji American Lung Association-a su rangirali grad kao najzagađeniji u državi sa kratkotrajnim neželjenim efektima i godišnjim zagađenjem čestica. Grad je bio na drugom mjestu 2008. po zagađenju i ponovo je bio na prvom mjestu po zagađenju čestica. Grad je 2010. dostigao cilj o pružanju 20% električne energije grada putem obnovljivih izvora. American Lung Association je, 2013, rangirao metropolitansko područje kao najgore u državi po pogledu smoga i četvrto po kratkotrajnim i godišnjim zagađenjima.
Klimatske promjene su već imale značajan utjecaj na Los Angeles. Prosječne temperature su porasle za 4 stepena od 1878. Proučavanje Univerziteta Kalifornije u Los Angelesu predviđa da će se temperature podići za 3 do 4 stepena u obalnim područjima, odnosno 4 do 4,5 stepena u urbanim područjima. Sezona požara 2014. se nije završila u južnoj Kaliforniji, te proučavanja predviđaju da će klimatske promjene imati značajan utjecaj na pojavu češćih i većih požara do kraja ovog vijeka. Promjena klime će također imati utjecaja na dizanje nivoa mora. Očekuje se dizanje od 12 do 60 cm od 2000. do 2050, što će dovesti do češćih oluja i valova, te bi to moglo dovesti do poplava i uništenja kritične obalne infrastrukture grada.
Demografija
Popis stanovništva iz 2010. je ustanovio da Los Angeles ima 3.792.621 stanovnika. Gustoća stanovništva je bila 2.913 osoba po km2. 874.525 osoba (odnosno 23,1%) je bilo mlađih od 18 godina, 434.478 osoba (odnosno 11,5%) je bilo između 18 do 24 godine starosti, 1.209.367 osoba (odnosno 31,9%) je bilo osoba između 25 do 44 godine starosti, 877.555 osoba (odnosno 23,1%) je bilo od 45 do 64 godine starosti dok je 396.696 osoba (odnosno 10,5%) bilo 65 godina starosti ili stariji. Srednja dob stanovništva je bila 34,1 godina. Na svakih 100 žena, bilo je 99,2 muškarca. Za svakih 100 žena od 18 godina ili veće starosti, bilo je 97,6 muškaraca.
Popisano je 1.413.995 stambenih jedinica, od kojih je 1.298.350 bilo tokom 2005. pa sve do 2009. Prosječna gustoća stambenih jedinica je iznosila 1.086/km2. Od ukupnog broja stambenih jedinica, 503.863 (odnosno 38,2%) ih je bilo u vlasništvu stanara, dok je 814.305 (odnosno 61,8%) stambenih jedinica bilo u vlasništvu iznajmljivača. Iznos upražnjenih domova koji su bili u vlasništvu stanara je iznosio 2,1%, dok je iznos u vlasništvu iznajmljivača bio 6,1%. 1.535.444 osoba (odnosno 40,5% stanovnika) je živjelo u stambenim jedinicama čiji su oni bili vlasnici, dok je 2.172.576 (odnosno 57,3%) stanovnika iznajmljivalo stambene jedinice.
Po podacima iz popisa stanovništva 2010, prosječni prihodi domaćinstava su iznosili 49.745 $, te je 21,2% stanovništva živjelo ispod državnog nivoa siromaštva.