cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Andrea Stramaccioni
Privatni život
Stramaccioni je 2010. diplomirao na Pravnom fakultetu.
Inter Primavera
NextGen series: 2011-12
Romulea
Scudetto young amateurs: 1
Roma
Scudetto Giovanissimi: 1 Scudetto Allievi: 1
Goffredo Mameli
Goffredo Mameli dei Manneli (Genova 5. septembar 1827. - Rim 7. juli 1849.) italijanski pjesnik i patriot. Proslavio se brojnim patriotskim akcijama protiv austrijske vlasti i za ujedinjenje Italije, te kao autor riječi italijanske himne "Canto degl'Italiani". Godine 1848. je ušao u Garibaldijevu vojsku dobivši odmah čin kapetana zahvaljujući prethodnim podvizima. Umro je sa samo 22 godine usljed infekcije rane zadobivene nesretnim slučajem od strane jednog suborca.
Grb Bjeloruske SSR
mini|desno|250px|Grb Bjeloruske SSR Grb Bjeloruske SSR se bazira na grbu SSSR-a. U centralnom dijelu grba se nalazi srp i čekić, simbol komunizma. Ispod njega se nalazi globus i izlazeće sunce. Oko grba se nalazi vijenac od cvijeća lana i djeteline, kao i pšenica. Oko grba se nalazi traka sa motom SSSR-a "Proleteri svih zemalja, ujedinite se" napisanim na bjeloruskom i ruskom jeziku, a ispod traka sa ćiriličnom skraćenicom za "Bjeloruska Sovjetska Socijalitička Republika " (БССР). Na vrhu grba se nalazi crvena zvijezda.
Grb je bio na snazi do 1990, kada je zamjenjen tradicionalnim grbom Pahonia, koji je zamjenjen današnjim grbom Bjelorusije 1995. godine.
Izomeri
Izomerija je pojava da spojevi iste molekularne mase i jednake hemijske formule mogu imati različita svojstva zbog različitog rasporeda atoma u svojoj molekuli. Sam pojam ima korijen u grčkim riječima isos što znači jednak i meros što znači dio. Različit način spajanja jednih te istih atoma ili pak njihov različit razmještaj u prostoru rezultira razlikama u fizičkim, hemijskim i biološkim svojstvima među izomerima, tako da su jedni vrlo upotrebljivi, korisni, čak i ljekoviti, a drugi sasvim nedjelotvorni, eksplozivni ili na neki drugi način opasni.
Podjela izomera
thumb|right|500px|Vrste izomera. Izomeri su podijeljeni u dvije osnovne grupe: Stereoizomerija nadalje može biti: s tim da ova druga ima svoje podtipove:
NGC 3449
NGC 3449 (također poznat kao ESO 376-25, IRAS 10505-3240, MCG -5-26-10 i PGC 32666) je prečkasta spiralna galaksija koja je udaljena oko 150 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Zračna pumpa. Najveći prečnik je 3,30 (144 hiljade sg) a najmanji 1,0 uglovnih minuta (44 hiljade sg). Prvo otkriće je napravio John Frederick William Herschel 29. aprila 1834. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Strukturna geologija
Strukturna geologija je nauka o trodimenzijskoj raspodjeli pojedačnih stijena prema njihovoj deformacijskoj prošlosti. Primarni cilj strukturne geologije je korištenje geometrijskih mjerenja današnjih stijena kako bi dobile informacije o historiji deformacije (naprezanja) u stijenama; konačno, da bi razumjeli polje naprezanja, koje je rezultiralo uočenim naprezanjem i geometrijama. Ovo razumijevanje dinamike polja stresa može se povezati s važnim događajima u geološkoj prošlosti; zajednički je cilj razumjeti strukturnu evoluciju određenog područja s obzirom na regionalno raširene obrasce deformacije stijena (npr. strukture planina, riftova) zbog tektonskih ploča.
Primjena i značaj
Istraživanje geoloških struktura bilo je od presudne važnosti u ekonomskoj geologiji, kako naftnu, tako i rudarsku geologiju. Stratumi preklopljenih i razdrobljenih stijena obično formiraju zamke koje nakupljaju i koncentriraju tekućine poput nafte i prirodnog plina. Slično tome, neispravna i strukturno složena područja primjećuju se kao propusne zone za hidrotermalne tečnosti, što rezultira koncentriranim područjima taloga baznih i plemenitih metala. Žile minerala koje sadrže razne metale obično imaju greške i lomove u strukturno kompleksnim područjima. Ove strukturno prelomljene i razlomljene zone često se javljaju u vezi sa intruzijom magnetnih stijena. Često se dešavaju i oko kompleksa i kolapsa geoloških grebenova poput drevnih vrtača. Depoziti zlata, srebra, bakra, olova, cinka i drugih metala obično su locirani na strukturno složenim područjima. Strukturna geologija je kritični dio inženjerske geologije, koja se bavi fizičkim i mehaničkim svojstvima prirodnih stijena. Strukturne tkanja i nedostaci poput rasjeda, nabora, slojeva i otvorenih jama rudnika i podzemnog miniranja ili tunelskih hodnika.
Geotehnički rizik, uključujući rizik od zemljotresa, može se istražiti samo uvidom u kombinacije strukturne geologije i geomorfologije. Pored toga, područja kršnih pejzaža koji se nalaze na pećinama, potencijalnim vrtačama ili drugim naznakama urušavanja, od posebnog su značaja za ove naučnike. Uz to, područja strmih padina potencijalno su opasne od kolapsa ili klizišta. Geolozi zaštite okoliša i hidrogeolozi trebaju primijeniti načela strukturne geologije da bi shvatili kako geološki nalazi utiču (ili na njih utiču) na protok i prodor podzemne vode, hidrogeolog će možda morati utvrditi da li u stambeno područje dolazi do izlivanja otrovnih tvari iz deponija ili ako slana voda ulazi u rezervoar vodovoda.
Teorija tektonskih ploča, razvijena tokom 1960-ih, opisuje kretanje kontinenata razdvajanjem i sudarima ploča. To u izvjesnom smislu strukturna geologija koristi na planetarnoj ljestvici, kroz čitavu strukturnu geologiju kao okvir za analizu i razumijevanje globalnih, regionalnih i lokalnih obilježja.
Metodi
Strukturni geolozi koriste razne metode da:
Geometrija
Za strukturnu geologiju, primarni skupovi podataka prikupljaju se na terenu. Geolozi mjere različite planarne karakteristike (ravnine podloge], folijacijske ploče, pregibne aksijalne I linearne ravnine) i spojevi) i linearne karakteristike (rastezanje linija, u kojima su minerali duktilno produženi; osi savijanja i linije presijeka, tragovi ravnina na površini druge ravni).
Konvencije mjerenja
Lineacije mjera se prema smjeru namotavanja i poniranja, ako je moguće. Često se događaju da su površine ravne i teško ih je direktno izmjeriti. U slučaju pojave ovakvih linija, može mjeriti od horizontalne kao "grablje" ili "korak" na površini. “Grablje” se mjera postavljanjem nosača stana na ravnu površinu, s ravnim rubom vodoravnim i mjerenjem ugla crteža u smjeru kazaljke na satu od horizontale. Orijentacija linije se tada može izračunati iz podataka o grabljama i udara za ravninu iz koje je izmjereno, koristeći stereografsku projekciju. Ako greška linije nastaju kretanjem po ravnini, npr. glatkim stranama, to se zapisuje kao linija, grabljem i napominje se kao indikacija moguće greške. Općenito je lakše snimati planarne informacije o ravninskim strukturama u formatu smjera dip/dip jer će to odgovarati svim ostalim strukturnim informacijama koje možete snimati o naborima, linijama itd., Iako postoji prednost upotrebe različitih formata koji razlikuju ravninske i linearne podatke.
Konvencije o ravnini, teksturi, preklopu i deformacijama
Konvencija za analizu strukturalne geologije je identifikacija planarnih struktura, često nazvanih planarna tekstura, jer to podrazumijeva teksturna formacija, linearna struktura i, iz njihove analize, razotkrivanje deformacija.
Planarne strukture nazvane su prema redoslijedu formiranja, s izvornim sedimentnim slojem najnižim na S0. Često je nemoguće identificirati S0 u visoko deformiranim stijenama, pa se numeriranje može započeti proizvoljnim brojem ili dati slovo (na primjer, S A). U slučajevima kada postoji folija lezajna ravnina prouzrokovana metamorfizmom sahrane ili dijageneza, to se može navesti kao S0.
Metamorfni događaji mogu obuhvatati višestruke deformacije. Ponekad je korisno identificirati ih slično strukturnim značajkama za koje su odgovorni, npr. M2. To je moguće promatranjem stvaranja porfiroblasta u rascjepima poznatog doba deformacije, identificiranjem metamorfnih mineralnih sklopova, stvorenih različitim u događajima ili putem geohronologije.
Svjetsko prvenstvo u nogometu 1994 - grupa A
Grupa A svjetskog prvenstva 1994. je igrana u Pontiacu na stadionu Silverdome, Stanfordu (Palo Alto, Kalifornija) na stadionu Stanford i u Pasadeni na stadionu Rose Bowl  između 18. i 26. juna 1994. godine. Rumunija i Švicarska su se kvalificirali u osminu finala. Sjedinjene Američke Države kao trećeplasirana ekipa grupe se također kvalificirala u osminu finala. Kolumbija je svoje takmičenje na SP 1994 završila u grupnoj fazi.
NGC 6398
NGC 6398 (također poznat kao ESO 139-18 i PGC 60735) je prečkasta spiralna galaksija koja je udaljena oko 247 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Paun. Najveći prečnik je 2,00 (144 hiljade sg) a najmanji 1,7 uglovnih minuta (122 hiljade sg). Prvo otkriće je napravio John Frederick William Herschel 7. jula 1836. godine.
Svjetsko prvenstvo u nogometu 1994 - grupa A
Sve utakmice su bile igrane po Pacifičkoj vremenskoj zoni (UTC -7) i Istočnoj vremenskoj zoni (UTC -4)
NGC 6398
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Apsida
mini|250px|Unutrašnjost apside Bazilike sv. Apolinarija u Classi, [[Ravenna, 6. vijek]] mini|250px|Trobrodna romanička bazilika mini|250px|Tlocrt trobrodne bazilike sa centralnom apsidom i dvije apsidalne kapele Apsida (grč ἁψίς - hapsis, lat. absis »luk, svod« ) je arhitektonski element u crkvenoj arhitekturi. To je prigradnja, najčešće ovalnog ili polukružnog tlocrta, sa svodom u obliku polukupole (kalote), nalazi se u istočnom dijelu crkve. Pojavljuje se u različitom broju (tri, pet ili više). U tom slučaju glavna apsida je gotovo uvijek veća od ostalih.
Babina Luka (Kalesija)
Historija
Ime Babina Luka potiče od Babinog mezara koji se nalazi na brdu iznad Babine Luke, To je jedan od prvih islamskih nadgrobnih spomenika u Bosni i Hercegovini. U okolini tog mezara nalazi se još dosta stećaka iz vremena srednjovijekovne Bosne i mezarova iz Osmanskog perioda. Babin mezar je slijedećih dimenzija 30 x 35 x 50 cm, nišan je završavao oblikom piramide, na nišanu se nalazi velika šaka (šaka Babe), nišan se nalazi uz put koji je nekada povezivao dva grada Zvornik i Tuzlu, a zvao se Pašin Put. Uz Babinu Luku se spominje se ime i Haračije, u turskom periodu na području Babine Luke nekada je bio harač ili mjesto gdje se dovozila roba koja je išla vladi iz tog doba. Babina Luka je u Osmanskom periodu pripadala nahiji Gornja Tuzla.
Butmirska kultura
Butmirska kultura rasprostranjena je na području oko donjeg i srednjeg toka rijeke Bosne i predstavlja jednu od najznačajnijih kulturnih grupa iz mlađeg neolitskog perioda u Evropi. Smatra se da je butmirska grupa nastala oko 5100. godine p. n. e. Butmirska kultura je najpoznatija po svojoj jedinstvenoj keramici. Sav iskopani materijal se nalazi u Zemaljskom muzeju Bosne i Hercegovine. mini|desno|200px|Butmirska vaza
Nalazišta butmirske grupe
Najpoznatija nalazišta neolita butmirske grupe su:
Brijuni
mini|Brijuni, 2006. mini|Brioni, 2006. mini|Brijuni, 2006. Brijuni ili Brioni su ostrva u Jadranskom moru, na hrvatskom dijelu Jadrana.
Butmirska kultura
Nalazišta butmirske grupe
Mlađi neolit je podijeljen u tri perioda. Prema radikarbonskim analizama, život u ovim naseljima trajao je od 5100. do 4500. godine prije naše ere:
alt=Butmirska kultura, Ilidža, Sarajevo 1894|mini|Članovi Kongresa održanog u Sarajevu 16. augusta 1894 na nalazištu u Butmiru. Dolje: razni fragmenti pronađeni prilikom iskopavanja
Brijuni
Geografija
Nalaze se nekoliko kilometara zapadno od istarske obale, nasuprot mjesta Fažana, te se sastoje od 14 otoka i otočića ukupne površine 36,3 km2. Dva najveća ostrva su Veliki Brijun 7 km2 i Mali Brijun 1,7 km2.
Butmirska kultura
Istraživanja
Butmir je najstarije i najpoznatije arheološko nalazište iz kasnog Neolita u Bosni i Hercegovini.
Brijuni
Flora i fauna
Fauna nacionalnoga parka Brijuni je bogata brojnošću jedinki i različitim vrstama. Park je stanište površine 561 ha, koje svojom specifičnom mikroklimom omogućuje život mnogobrojnim autohtonim i alohtonim životinjskim vrstama. Raznolikost ekosustava pridonosi ovome bogatstvu – šume, makija, travnjaci i kopnene vode središta su bioraznolikosti.
Butmirska kultura
Istraživanja
Iskopine u Butmiru su otkrivene na području općine Ilidže, Kanton Sarajevo, još 1893. godine od strane austro-ugarskih vlasti tokom izgradnje poljoprivredne škole. Nalazište je učinilo Bosnu i Hercegovinu poznatu u svjetskim znanstvenim krugovima. Iskopavanje na lokalitetu Butmir trajalo je od 1893. do 1896. godine. Istraživačke radove obavili su eminentni stručnjaci iz Zemaljskog muzeja Vjenceslav Radimski i Franjo Fiala. Ovo senzacionalno otkriće krajem 19. vijeka dovelo je do održavanja međunarodnog kongresa arheologa i antropologa u Sarajevu u augustu 1894. godine.
Brijuni
Flora i fauna
Zbog izoliranosti ostrva, broj vrsta nije velik, ali su zato njihove populacije stabilne:
Butmirska kultura
Istraživanja
U Butmiru je pronađen zemunički tip naselja, sa unutrašnjim i vanjskim ognjištima, a zatim i naselje sa kućama na površini tla. Kuće su imale kalotnu peć za kuhanje i grijanje, pored nje patos od dasaka za spavanje, posude za hranu i vodu, oruđa za kućne potrebe od kostiju, kamena i kremena.
Brijuni
Flora i fauna
Na sjevernoj ivici Velikog Brijuna prostire se zoološki vrt površine 9 ha koji nastanjuje neobičan spoj autohtone istarske i egzotične južnoameričke, afričke i azijske faune: indijski slon, lama,zebre, indijske svete krave i nojevi. Među brijunskom divljači su zec (Lepus europaeus), paun (Pavo cristatus) i dvije vrste jelena – jelen lopatar (Dama dama) i jelen aksis (Axis axis) te muflon (Ovis musimon). Te su vrste početkom 20. stoljeća na Veliki Brijun unesene kao lovna divljač, a danas su dio brijunskog identiteta.
Historija
Brijuni imaju bogatu historiju i prvi ljudi koji su naselili Brione su ilirsko pleme Histri (oko 1000. p. n. e), nakon kojih su došli Kelti i Rimljani i u 6. vijeku Slaveni.
Butmirska kultura
Istraživanja
Kraljevine na području Novog Šehera istraživane su 1906-1908, ali rezultati nisu u cjelini objavljeni. Tu je karakterističan nalaz velikog broja okresanih kamenih sjekira što govori da su tu radilo o velikom radioničkom centru neolitskog doba, a skoro da nema neolitske arhitekture.
Brijuni
Historija
Nakon Prvog svjetskog rata Brijuni ulaze u sastav Italije. Ekonomske promjene su potisnule značaj Briona. Za vrijeme Drugog svjetskog rata ostrva su bila opustošena. Neposredno pred kraj rata stradali su od bombardovanja hoteli i lučki uređaji.
Butmirska kultura
Istraživanja
Obre  su istraživane u vremenu od 1963. do 1965., zatim od 1967. do 1968., a 1970. godine izvedena su velika sistematska iskopavanja na dva veoma bliska lokaliteta: Obre I (Raskršće) i Obre II (Gornje polje). Prvo od njih pripada starčavačko/impresso i kakanjskoj kulturnoj grupi, dok Obre II u cjelini ulaze u krug butmirske grupe.
Brijuni
Historija
Godine 1945. nakon Drugog svjetskog rata Brijuni su postali dio Jugoslavije. Turistički objekti su nacionalizovani, postepeno osposobljavani i modernizovani. Obnovljen je i inventar divljači. Predsjednik Josip Broz Tito je Brijune učinio državnom ljetnom rezidencijom. Slovenački arhitekta Jože Plečnik projektovao je paviljon za Tita.
Butmirska kultura
Istraživanja
Nebo je bilo podignuto u dolini rijeke Bile koja se ulijeva u Lašvu a ova u Bosnu. I ovdje je otkopano zemuničko naselje, ali i nadzemne četvrtaste kuće, poredane u redove. Među njima se uočavaju zajedničke radionice kamenog oruđa, žrvnjišta i ognjišta.
Brijuni
Znamenitosti
Na Brijunima postoje mnogi kulturno-historijski ostaci od kojih su najpoznatiji i najsačuvaniji: rimski ladanjski dvorac iz 1–2. vijeka i rimske terme, Venerin hram, bizantski kastrum, bazilika svete Marije iz 5–6. vijeka, crkva svetog Germana iz 15. vijeka. Zahvaljujući svojoj razvedenoj obali, historiji, raznovrsnoj flori i fauni, zbog čega Brione zovu "raj na Zemlji", Brijuni su 27. oktobra 1983. proglašeni nacionalnim parkom i omiljena su turistička destinacija.
Slavni gosti
Brionsko otočje je odavno bilo i ostalo sinonim za glamur. Još početkom 20. stoljeća tu su se odmarali austrijski nadvojvoda Franc Ferdinand, slikar Gustav Klimt, kompozitor Richard Strauss, književnici George Bernard Shaw i Thomas Mann. No, pravi procvat otočje je doživjelo 1950-ih godina, u vrijeme maršala Tita, kada je Josip Broz na Brionima ugostio 90 predsjednika iz 60 zemalja.
Butmirska kultura
Istraživanja
Okolište. Početkom 21. vijeka obavljena su nova istraživanja lokaliteta Okolište uz pomoć geomagnetske prospekcije i došlo se do novih saznanja. Poseban osvrt je dat na demografiju područja Butmirske kulture.
Brijuni
Slavni gosti
Osim što je s egipatskim predsjednikom Nasserom i indijskim predsjednikom vlade Nehruom potpisao Brionsku deklaraciju, ugostio je i francuskog predsjednika de Gaullea, njemačkog kancelara Brandta, vođu SSSR-a Brežnjeva, britanskog državnika Churchilla, predsjednika SSSR-a Hruščova, egipatskog predsjednika Sadata, iračkog predsjednika Sadama Huseina, kubanskog predsjednika Fidela Castra. Bile su tu i filmske zvijezde, a među najsjajnije se ubrajaju: Sophia Loren, Richard Burton, te Angelina Jolie u novije vrijeme.
Butmirska kultura
Istraživanja
U visočkom su bazenu početkom 5. milenijuma pr. n. e. postojala utvrđena, organizovana sela u kojima je živjelo do hiljadu stanovnika. Nađeni su tragovi utvrđenja i kuća planski građenih u redovima. Naselje u Okolištu, kao i neka druga, uništeno je u požaru. U vremenu oko 4800. godine pr. n. e na čitavom području visočkog bazena moglo je biti oko 3500 stanovnika, što u prosjeku čini gustinu naseljenosti od 31 stanovnika po km2.
Planinska područja i zemljište nepogodno za poljoprivredu korišteni su kao pašnjaci, ali njih na ovom prostoru nije bilo u dovoljnoj mjeri za stacionarno stočarstvo. Zbog toga se pretpostavlja postojanje mobilne stočarske privrede.
Proračun kasnoneolitske gustine naseljenosti pokazuje da je na cjelokupnom butmirskom području živjelo oko 32000 stanovnika.
Ekonomija
Osnovu praistorijske ekonomije Butmira su predstavljali poljoprivreda i stočarstvo. Lov i ribolov, kao i prikupljanje divljih jestivih plodova, su također bili važan dio svakodnevnog života.
Naselja
Nastambe su tipa zemunica (ili poluzemunica) i nadzemne zgrade. Najveći broj zemunica je otkriven u Butmiru (90) te veći broj ognjišta koja su služila za vanjsku upotrebu.
U Nebu je istraživano naselje veličine 70x47 m. Tokom iskopavanja otkriveno je ukupno osam stambenih objekata od kojih je sedam zemuniĉkog tipa iz prve građevinske faze i jedan nadzemni objekat koji pripada drugoj građevinskoj fazi.
Zemunice su ovalnog oblika i obično sa izbočinom. Samo u jednoj je nađeno ognjište. Građene su od pruća sa lijepom. Tehnika izgradnje naseobinskih objekata na neolitskom lokalitetu Nebo gotovo je istovjetna tehnici koja je primjenjena na lokalitetu Lisičići. To ukazuje da je naselje Nebo u prvoj građevinskoj fazi korišteno sezonski. U Nebu kao i u Lisičićima lov je bio jedan od glavnih načina obezbjeđivanja hrane ali za razliku od Lisičića u Nebu su pronađeni ostaci domestikata, prvenstveno govečeta, dok za svinju nije sasvim jasno da li je bila domesticirana. U Nebu nisu pronađeni ostaci žitarica, što dalje govori o sezonskoj prirodi naselja. Naselje u Nebu je osnovala i koristila lovačko-stočarska zajednica koja je lovačko-skupljačku aktivnost kombinovala sa stočarstvom kao načinom privređivanja.
Postojanje dvije strategije osiguravanje hrane uticalo je na društvene odnose unutar zajednice u Nebu. Pojedine grupe su se specijalizovale za lov dok su druge aktivnije učestvovale u stočarstvu. Zavisno od dominantnosti jedne ili druge grupe formirali su se i društveni odnosi unutar naselja. Ukoliko bi lovaĉka djelatnost bila dominantnija treba očekivati postojanje sliĉnog centralnog ognjišta koje bi bilo korišteno za dijeljenje ulova, dok u sluĉaju dominantnosti pastoralizma ne bi trebalo očekivati jednaku podjelu hrane unutar cijele zajednice.
Građevine pronađene tokom istraživanja lokalteta više idu u prilog drugoj tezi, međutim zbog djelimične istraženosti, odnosno neistraženosti centralnog dijela, navedeno je samo pretpostavka. Na osnovu rasporeda i izgleda otkrivenih stambenih objekata može se zaključiti da u Nebu kao i u I stratumu u Lisiĉićima nisu postojali uslovi za nametanje dominantnosti jedne grupe, te su pojedine grupe imale autonomnost unutar naselja.
Nadzemne kuće su pronađene samo u Nebu i Obre II, gdje je neolitsko naselje zbijenog tipa, sa kućama podignutim u redovima. Pravougaonog su tlocrta i pregradnim zidom.
Keramika
Keramika butmirske kulturne skupine je najraznovrsnija i najdekorativnija keramička roba u čitavoj prelaznoj zoni. Zahvaljujući keramici, koja se odlikovala specifičnim osobinama, i uz to često velikim umjetničkim vrijednostima, sam lokalitet Butmir je dugo vremena zauzimao posebno mjesto u južnoj Evropi.
Posude
U fazi Butmir II se znatno povećao repertoar oblika. Uz konične zdjele, kao standardan oblik ove faze, nastaje tip koničnih posuda sa blago uvijenim gornjim dijelom. Zatim su zastupljene ovalne, poluloptaste i bikonične forme posuda sa manje izvijenim i kraćim cilindričnim vratom, vaze na nozi i plitke grube zdjele sa valovito oblikovanim obodom. Bikonične zdjele su ukrašene kanelurama ili sa nizom plastičnih dugmadi. Posebnu grupu čine kruškolike vaze sa malim otvorom.
Drške su brojnije nego u fazi I, a pored trakastih i tunelastih ističu se drške u vidu stiliziranih životinjskih glava. U Butmiru se u ovoj fazi fina keramika javlja u tri osnovne vrste: crnoglačana, spiralno-trakasta i keramika hvarsko-lisičićkog tipa.
Velika većina keramičkih proizvoda pripadala je jednostavnim oblicima grubih površina, namijenjenih za čuvanje zaliha hrane, za držanje vode i za kuhanje. Tek manji dio arheolozi nazivaju fina keramika zbog činjenice da predstavljaju umjetničko djelo. U pogledu obrade i ukrašavanja površine finih keramičkih posuda, moguće ih je podijeliti u tri grupe. alt=Figurice pronađene u Butmiru|mini|Figurice pronađene u Butmiru
Keramika sa tamnosivom ili crnom sjajnom površinom
Ovaj stil su donijeli vinčarski doseljenici kao rezultat neprekinutih veza sa brojnim istočnim susjedom koji traju sve vrijeme Butmirske kulture. Praizvor ovog stila je na Kavkazu odakle se preko Male Azije prenio i na Balkan, razvijajući na tom putu mnoge varijante.
Stil sa geometrijskim motivima
Posude sa različito kombinovanim geometrijskim motivima. Jedan od osnovnih elemenata ovog stila je traka (ravna, izlomljena i ponekad povijena), koja se povezuje sa podunavsko i srednjoevropskim elementom, značajnim u genezi stanovnika Butmirske kulture. Bio je to samo osnovni impuls koji se u umjetnosti u Butmirske kulture razvio u jedan poseban stil, znatno raznovrsniji i po tehnici i po motivima nego što je to slučaj u matičnoj (srednjoevropskoj) oblasti tzv. trakaste keramike. Tu se prepoznaju i neki stariji domaći motivi, ukrasi preuzeti sa Mediterana i oni specifični butmirski. Složeni su u horizontalne i vertikalne redove, nerijetko kombinovani na istoj posudi. Površine tih geometrijskih likova šrafirane su paralelnim linijama ili samo popunjene ubodima. Linije i ubodi su popunjavani masom bijele boje a površine između linija su bojene crvenom bojom. tako se dobivao vizelni efekat da su linije i ubodi samo pozadina iz koje iskaču ravne površine koje i same imaju karakter geometrijskih likova.
Dekorativni stil
Ovaj stil, čiju osnovu čini spirala, predstavlja najveći domet zanatske vještine. Taj su stil u Butmirsku kulturu unijeli doseljenici sa Jadrana. Tamo su već korišteni S i C motivi, a u zametku je bila i upotreba reljefne spirale. U umjetnosti Butmiraca plastična spiralna dekoracija dostiže svoj vrhunac u cijelom neolitskom svijetu Evrope. Tek će u bronzanom dobu umjetnici sa Egeja nadmašiti Butmirce u razvoju spiralnog ornamenta.
Plastične izrađevine
U Butmiru su nađene 72 manje ili više oštećene ljudske figure od pečene zemlje i izvjestan broj životinjskih figura. Ljudske statuete su tako izvedene da se na njima lako razlikuju i neke rasne osobine. Po ovim osobinama izdvajaju se u stvari tri glavne skupine statueta: a) sa negroidnim, b) sa armenoidnim i c) sa europeidnim (alpskim) rasnim karakteristikama. Po detaljima, koji su u manjoj ili većoj mjeri izvedeni na terakotama, vidi se da su modelovane samo ženske figure. Životinjske figure u Butmiru su relativno malobrojne, a osim rijetkih izuzetaka su izvedene potpuno shematično. Te figure nisu ni izdaleka igrale onakvu ulogu kao što je slučaj sa ljudskim figurama
Ostala neolitska nalazišta
mini|Iskopavanja u Butmiru I slijedeća nalazišta su iz vremena mlađeg neolita, ali preovladava mišljenje da ne pripadaju butmirskoj kulturnoj grupi
Oblici keramičkih posuda i njihovi ukrasi bitno se razlikuju od butmirskih nalaza (ne postoje slikani ornamenti), i mnogo su sličniji nalazima sa područja Jadrana i njegovog zaleđa.
Neolitsko naselje u Lisičićima bilo je na obali Neretve, ali je danas potopljeno Jablaničkim jezerom. Dimenzije su mu 150x100 metara. Prepoznavale su se tri građevinske faze. U prvoj fazi građene su zemunice, u drugoj nadzemne četvrtaste kuće i u trećoj opet nadzemne kuće, ali čvršće građene. Oblici keramičkih posuda se razlikuju od onih u Butmiru, a motivi na keramici se mogu svrstati u nekoliko grupa: čisto geometrijski motivi (polukrug, trokut), simbolični znaci (polumjesec, zvijezda) i realistične predstave (scene iz lova, nastambe). Pojava realističkih motiva je jedinstvena pojava na neolitskoj keramici Evrope. Zbog svega navedenog, navedena tri nalazišta pripadaju Hvarsko-lisičićkoj kulturi
Istovremeno, istočna i sjeveroistočna Bosna, sa najpoznatijim nalazištima Lug, i Gornja Tuzla, pripadale su Vinčanskoj kulturi
Gimnazija "Edhem Mulabdić"
JU Gimnazija "Edhem Mulabdić" je javna srednjoškolska ustanova locirana u Aleji Ljiljana br. 50 u Maglaju. U različitim oblicim obrazovanja Gimnazija u Maglaju djeluje od 1959. godine, a od 21.04.1997. godine u skladu sa Zakonom o srednjoj školi Zeničko-dobojskog kantona ( «Sl. novine, broj: 5/04) i po odluci Općinskog vijeća ima status samostalne srednje škole tipa OPĆA GIMNAZIJA.
Gimnazija "Edhem Mulabdić" djeluje preko 40 godina u različitim oblicima organizovanja, od isturenog odjeljenja dobojske gimnazije (1959) do samostalne srednje škole tipa Opća gimnazija od 1997. godine. Gimnazija "Edhem Mulabdić" je ime dobila 1998. godine po bosanskohercegovačkom romanopiscu rođenom u Maglaju, Edhemu Mulabdiću. U skladu sa reformom srednjeg i osnovnog obrazovanja na području Zeničko-dobojskog kantona Opća gimnazija “Edhem Mulabdić” mijenja naziv u Gimnazija “Edhem Mulabdić” u maju mjesecu 2008. godine.
Nakon što je Gimnazija "Edhem Mulabdić" prestala postojati kao opća, u školi je uveden sistem izbornih područja, gdje nakon završene zajedničke dvogodišnje osnove, učenici imaju pravo odabrati izborno područje u kome se mogu uže specijalizirati i bolje spremiti za odabrane fakultete.
U školi je 2012.g. ukinuto pedagoško izborno područje, s obzirom da je zbog potražnje škola uvela matematičko-informatičko izborno područje koje je 2018.g. zamijenjeno informaciono-komunikacijskim područjem. Prirodno izborno područje se odlikuje povećanim fondom časova prirodnih nauka: hemije, biologije i fizike.
Društveno izborno područje karakteriše povećani fond historije, geografije i sociologije.
Jezičko izborno područje ima povećane sate bosanskog, engleskog, njemačkog, a kao treći strani jezik uveden je turski.
Matematičko-informatičko područje se odlikuje povećanim fondom matematike i informatike, kao i fizike, a karakteriše ga i predmet koji je više stručnog tipa - nacrtna geometrija.
Informaciono-komunikacijsko područje se odlikuje dodatnim časovima iz svijeta informacionih tehnologija:programiranje,operativni sistemi,web dizajn,sigurnost informacija...
Sindrom
thumb|300px|Karakteristični simptomi i kariogram osobe sa Downovim sindromom thumb|300px|Karakteristična obilježja i kariogram osobe sa Turnerovim sindromom thumb|300px|Karakteristična obilježja i kariogram osobe s Klinefelterovim sindromom Sindrom je skup medicinskih znakova i simptoma koji su međusobno povezani i obilježavaju jedan entitet i često povezani s određenom bolešću ili poremećajem, a prepoznatljivo se razliku od isto tako definiranih setova siptoma ostalih sindroma. Reč potiče od grčkog σύνδρομον – sindromos što znači podudarnost. Kada je sindrom uparen sa određenim uzrokom, to postaje bolest. Disciplina koja se bavi dijagnozom sindroma naziva se sindromologija ili dismorfologija. U nekim slučajevima, sindrom je toliko usko povezan sa patogenezom ili uzrokom da riječi sindrom, bolest i poremećaj završe tako da se koriste naizmjenično. Ova zamjena terminologije često zbunjuje stvarnost i značenje medicinskih dijagnoza. Ovo se posebno odnosi na naslijedne sindrome. Otprilike jedna trećina svih fenotipova koji su navedeni u Online Mendelovsko nasljeđivanje kod čovjeka (OMIM) opisani su kao dismorfni, što se obično odnosi na kompleksiju lica. Naprimjer, Downov sindrom, Wolf-Hirschhornov sindrom i Andersen-Tawilov sindrom su poremećaji s poznatom patogenezom, tako da je svaki više od skupa znakova i simptoma, uprkos 'nomenklaturi 'sindroma'. U drugim slučajevima, sindrom nije specifičan samo za jednu bolest. Naprimjer, sindrom toksičnog šoka može biti uzrokovan raznim toksinima; premotorni sindrom može biti uzrokovan raznim lezijama mozga; i predmenstruacijski sindrom nije bolest već jednostavno skup simptoma. Neki od simtoma javlajaju se u više sindroma, naprimjer intelektualna invalidnost (uporedi priložene slike), a neki blaži čak i u popilaciji nepogođenih, kao što su netipska svojstva vanjskog uha, naprimjer. Zato je, za diferencijaciju takvih i ostalih dvojbi, kao i u svim sličnim sličajevima neophodno genetičko testiranje.
Etimologija
Etimologija je grana lingvistike koja proučava porijeklo riječi.
Sindrom
Ako se sumnja na osnovni genetički uzrok, ali nije poznat, stanje se može nazvati genetičko pridruživanje (genetička asocijacija, često samo "asocijacija" u kontekstu). Po definiciji, asocijacija ukazuje na to da se skup znakova i simptoma javlja u kombinaciji češće nego što bi bilo vjerovatno samo slučajno.
Nazivaju se često po ljekaru ili grupi medicinara koji asu ih je otkrili ili u početku opisali punu kliničku sliku. Takvi eponimni nazivi sindroma su primjeri medicinskih eponima. Nedavno je došlo do pomaka prema opisnom imenovanju stanja (prema simptomima ili temeljnom uzroku), ali istoimeni nazivi sindroma često ostaju u uobičajenoj upotrebi.
Etimologija
Riječi mijenjaju oblik i značenje kroz vijekove, a mogu se i "posuđivati" iz drugih jezika, moguće u promijenjenom obliku (izvorišne riječi se zovu etimoni). Kroz proučavanje starih tekstova i usporedbom s drugim jezicima, etimolozi pokušavaju rekonstruirati historiju riječi - kada su ušle u jezik, iz kojeg izvora, te kako su se mijenjali njihov oblik i značenje.
Etimolozi također pokušavaju rekonstruirati podatke o jezicima o kojima nemamo nikakvih direktnih informacija (na primjer, tekstova). Uspoređujući riječi u srodnim jezicima, mogu se izvesti zaključci o njihovom zajedničkom pretku. Na primjer, na taj način, pokušava se rekonstruirati indoevropski prajezik.
Sama riječ etimologija dolazi iz grčkog ἔτυμον (étymon, pravo značenje, od 'etymos' pravi) i λόγος (lógos, riječ).
Narodna etimologija
Narodna etimologija naziv je za jezičnu pojavu - sami govornici analiziraju riječi pomoću elemenata (drugih riječi) koje slično zvuče, ali su zapravo nevezane, i nakon toga mijenjaju izvorne riječi. Npr. riječ buldožer se dovodi u vezu sa žderati i mijenja u buldožder.
Narodna etimologija česta je u geografskim nazivima koji su često nasljeđeni od stanovništva koje je prije živjelo na nekom području. Na taj je način nastao toponim Crna Vlast preoblikovanjem starijeg naziva Črna Vas (vas = selo, ali ta riječ nije bila shvaćena od novog stanovništva na tom području).
Mol (jedinica)
Mol se široko koristi u hemiji umjesto jedinica za masu ili zapreminu kao jednostavan način izražavanja količine reaktanata ili proizvoda hemijske reakcije. Naprimjer, hemijska jednačina 2 H2 + O2 → 2 H2O podrazumijeva da su potrebna 2 mola molekula vodika (H2) i jedan mol molekula kisika (O2) da reagiraju da bi dobili 2 mola vode (H2O). Mol se također koristi za izražavanje broja atoma, iona i drugih elementarnih jedinki u datom uzorku neke supstance. Koncentracija rastvora se obično izražava preko molarnosti, definiranoj kao broj mola supstance rastvorene u jednom litru rastvora.
Etimologija
Narodna etimologija
Etimološki nejasne riječi (govornicima nekog jezika to su najčešće tuđice) vrlo se lako usvajaju kao termini za nove pojave, dok se izvedenice koje su etimološki jasne često teže usvajaju. Npr. odvijač je zamjena za termin šrafciger koja sasvim ne odgovara, jer ljudi shvaćaju da se s tim alatom i zavijaju vijci, a ne samo odvijaju. Budući da je šrafciger riječ koja se ne može analizirati u bosanskom, može poprimiti bilo koje značenje.
Vanjski linkovi
Etimološki rječnici na Internetu:
Heraldika
Heraldika, (grboslovlje), je pomoćna historijska nauka o grbovima.
Marija Modenska
Marija Modenska (punim izvornim imenom Maria Beatrice Eleanor Anna Margherita Isabella d'Este; 5. oktobar 1658 - 7. maj 1718) je bila druga supruga Jakova II i VII, posljednjeg katoličkog kralja Engleske i Škotske. Njeni roditelji su bili Alfons IV, vojvoda Modene i Laura Martinozzi.
Heraldika
Heraldika je odraz nepismenog srednjeg vijeka. U srednjem vijeku kad su vitezovi nosili oklope i kacige, vrlo teško su se međusobno raspoznavali. Zbog toga su počeli nositi znamenja (grbove) vladara kojima su bili potčinjeni. Naročito tokom krstaških ratova se takva "moda" proširila po cijeloj Evropi. Ubrzo je broj različitih grbova toliko narastao da kraljevi nisu više mogli pamtiti koji je koji. Umjesto njih, grbove su pratili heraldičari. Oni su za vrijeme bitaka stajali pored kraljeva i pojašnjavali im koji vojnici pripadaju kojem velikašu i na čijoj strani se bore.
Marija Modenska
Vojvotkinja od Yorka
Za budućeg Jakova II, tada vojvodu od Yorka, udala se 20. septembra 1673. godine preko predstavnika u katoličkoj ceremoniji. Tada je imala petnaest godina i tim brakom je postala vojvotkinja od Yorka. Po njenom dolasku u Englesku ceremonija vjenčanja je ponovljena, ovaj put u prisustvu mladoženje i mladenke, te po pravilima Crkve Engleske.
Heraldika
Još tada, iz 11. do 13. vijeka vijeka datiraju prva heraldička pravila. Prvo i osnovno pravilo je da grb mora biti prepoznatljiv. Iz ovog su izvučena neka praktična pravila. Boja ne smije ići uz boju, a metal ne smije ići uz metal (metali su inače srebro i zlato, tj. bijela i žuta.). Zatim, koriste se samo čiste boje, ne pastelne ili nejasne, kako bi se i na velikoj daljini razlikovale.
Marija Modenska
Vojvotkinja od Yorka
Brak je donosio velika dinastička i politička očekivanja. Jakov je bio prvi u u redu za nasljeđivanje engleskog i škotskog trona budući da njegov brat, Karlo II, nije imao ni sinova ni kćeri, a sam Jakov je imao dvije protestantske kćere iz prvog braka sa Anne Hyde (Marija je od najstarije svoje pastorke bila starija samo četiri godine). Ukoliko bi iz njegovog drugog braka bio rođen sin, taj sin bi pomakao njegovu stariju kćerku Mariju sa drugog na treće mjesto u nasljednom nizu i opstanak rimokatoličanstva u Engleskoj bi bio zagarantovan. Engleski narod je prezirao novu vojvotkinju od Yorka zbog njene vjere, a zvali su je i papinom agenticom. Ustvari, papa Klement X i jeste predložio Jakovu nju za mladenku. Tokom Papinske zavjere iz 1678. godine, u koju je bio umiješan i njen sekretar, Marija i Jakov su diskretno otišli na putovanje u inostranstvo.
Heraldika
Punjenje je ono što je unutar grba, najčešće životinja, biljka ili tvrđava, odnosno bilo koji predmet.
Ako se stručnim jezikom opiše grb, po tom tekstualnom opisu može se nacrtati kako grb približno izgleda. Taj opis se naziva blazon, i prilično je jednostavan, s tim što je potrebno poznavati terminologiju, koja je mješavina francuskih, engleskih i latinskih naziva.
Pravila heraldike
Heraldika ima jako stroga pravila. Ako se neki grb ne pridržava heraldičkih pravila onda se taj grb amblem.
Marija Modenska
Kraljica
Njihov prvi sin bio je mrtvorođenče rođeno 1674. godine, a veliki broj ostalih beba umro je vrlo rano. Jakov je naslijedio krunu 1685. godine, čime je Marija postala engleska, irska i škotska kraljica, te je rimokatolički sin postao potrebniji.
Heraldika
Veličina grba
Postoje 3 veličine grba:
Marija Modenska
Kraljica
Godine 1688. Marija je konačno rodila živog i zdravog sina, Jakova Franje Eduarda. Njegovo rođenje izazvalo je val panike među protestantskim plemstvom i povuklo akciju Marijinih pastorki, Marije i Ane. Govorilo se da je dijete podmetnuto i da nije kraljevo. Jakov II je bio primoran sazvati dvije sjednice vijeća kako bi dokazao da je dijete njegovo i da je zakonski princ od Velsa.
Heraldika
Podjela štita
thumb|Podjela štita U heraldici svaka podjela štita ima značenje. Postoji mnogo podjela štita neki od njiih su:
Motivi na grbu
U heraldici postoje dvije vrste motiva, mrtvi živi.
Marija Modenska
Nakon revolucije
Samo nekoliko mjeseci po njegovom rođenju izbila je Engleska slavna revolucija, koju su potakle Marijine pastorke sa svojim muževima, Vilimom III Oranskim i Georgeom Danskim. Jakovu je oduzeta kruna i data njegovoj kćerki i sestriću koji su vladali kao Marija II i Vilim III. Marija Modenska, sada bivša kraljica, pobjegla je sa sinom u Francusku kod Luja XIV u decembru 1688. godine. U egzilu je rodila još jedno dijete, kćeru Luizu Mariju Tereziju.
Heraldika
Krune
thumb|Kruna Sv. Edvarda Postoje dvije vrste kruna, obične i municipalne.
Čuvari grba
thumb|Grb savezne države Pennsylvanije, sa 2 crna konja kao čuvari grba. U velikim grbovima postoje čuvari grba. Čuvari grba mogu da budu životinje ili ljudi koji stoje pored grba i često drže zastavu ili mač.
Boje (Tinktura)
U herladrici svaka boja ima značenje.
Marija Modenska
Nakon revolucije
Nakon smrti muža 6. septembra 1701. godine Marija je uspjela uvjeriti Luja XIV da prizna njenog sina za kralja Engleske, Irske i Škotske. Ovo je samo još više razljutilo tadašnju vladaricu, Marijinu pastorku Anu, koja je zatim ušla u Rat za špansko naslijeđe protiv Francuske. Marija Modenska je nastavila pružati podršku jakobitima. Umrla je od raka dojke, nadživjevši obje pastorke. Njen grob je uništen za vrijeme Francuske revolucije.
Arda Turan
Arda Turan je profesionalni turski nogometaš koji igra za Barcelonu i reprezentaciju Turske. Debi za reprezentaciju ostvario je 2006. Igra kao vezni igrač.
Na Euru 2008. postigao je 2 odlučujuća gola za Tursku i tako pomogao osigurati Turskoj prolaz u četvrtfinale.
NGC 257
NGC 257 (također poznat kao IRAS 00454+0801, MCG 1-3-3, PGC 2818 i UGC 493) je spiralna galaksija koja je udaljena oko 242 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Ribe. Najveći prečnik je 1,90 (134 hiljade sg) a najmanji 1,3 uglovnih minuta (92 hiljade sg). Prvo otkriće je napravio John Frederick William Herschel 29. decembra 1790. godine.
Arda Turan
Klubovi
''Do 14. 5. 2016''
Reprezentacija
''Do 18. 6. 2016''
Konj
mini|desno|200px|Konj u galopu mini|desno|Evolucija konja mini|desno|Konji se također koriste u [[sportovima kao što je polo.]] mini|desno|[[Međimurski konj je autohtona rasa konja koja je donedavno bila na ivici izumiranja]] Konj (Equus ferus caballus) jeste veliki kratkodlaki sisar duge grive i repa, pripitomljen od davnina. Pripada taksonomskoj porodici Equidae i jedna je od dvije postojeće podvrste Equus ferus.Koristi se za jahanje ili prijenos tereta. Konj je evoluirao u proteklih 45 do 55 miliona godina od malog kopitarskog stvorenja, Eohippusa, u veliku kopitarsku životinju današnjice. Ljudi su počeli da pripitomljavaju konje oko 4000. godine p. n. e., a vjeruje se da je njihovo pripitomljavanje bilo široko rasprostranjeno do 3000. godine p. n. e.. Konji podvrste caballus su pripitomljeni, iako neke pripitomljene populacije i dalje žive u divljini kao divlji konji. Ove divlje populacije nisu pravi divlji konji, jer se ovaj izraz koristi za opisivanje konja koji nikada nisu bili pripitomljeni. Postoji opsežan, specijalizovani vokabular koji se koristi za opisivanje koncepata vezanih za konje, koji pokriva sve, od anatomije do životnih faza, veličine, boja, oznaka, pasmina, kretanja i ponašanja.
Glagoljica
Glagoljica (Ⰳⰾⰰⰳⱁⰾⰹⱌⰰ) je najstariji oblik staroslavenskog pisma koji je nastao sredinom 9. vijeka. Autorima ovog pisma smatraju se braća Ćiril i Metodije, bizantski redovnici iz Soluna. Ćiril (pravim imenom Konstantin) je na osnovu jezika makedonskih Slavena iz okoline Soluna sastavio prilagođeno pismo i prevodio crkvene knjige. Već početkom 16. vijeka sve je više potiskuje latinica, međutim u nekim hrvatskim krajevima je pod zaštitom Vatikana preživjela sve do 19. stoljeća.
Konj
Konji su prilagođeni trčanju, omogućavajući im da brzo pobjegnu pred grabežljivcima i posjeduju odličan osjećaj za ravnotežu i snažnu reakciju borbe ili bijega. S ovom potrebom za bijegom od predatora u divljini je neuobičajena osobina: konji mogu spavati i stojeći i ležeći, a mlađi konji imaju tendenciju da spavaju znatno više od odraslih. Ženke, zvane kobile, nose svoje mlade otprilike 11 mjeseci, a mladi konj, koji se zove ždrijebe, može stajati i trčati ubrzo nakon rođenja. Većina pripitomljenih konja počinje trenirati pod sedlom ili u ormi između druge i četvrte godine. Oni dostižu potpuni razvoj odraslih do pete godine, a prosječan životni vijek im je između 25 i 30 godina.
Glagoljica
''Napomena: za prikaz glagoljice teksta morate imati instalirane odgovarajuće fontove: vidi vanjske linkove. Ako već imate instalirane odgovarajuće fontove, vidjet ćete tekst kao u malom okviru.''
NGC 257
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Glagoljica
Porijeklo naziva
Ime Glagoljica potiče od staroslavenske rijeći glagoljati što znači govoriti.
Konj
Nazivi
Za ženku konja koristi se naziv kobila, a za mladunče ždrijebe i ome. Nekastrirani spolno zreli konj naziva se pastuh.
Glagoljica
Porijeklo naziva
I u drugim slavenskim jezicima glagoljica ima slične nazive: na češkom hlaholice, na slovačkom hlaholika, na poljskom głagolica, na ruskom i bugarskom глаго́лица (ili glagoljica), na ukrajinskom глаголиця, na bjeloruskom глаголіца, na slovenskom glagolica itd.
Konj
Izgled
Konji imaju različitu boju kože i dlake. Najčešće su crna, riđa, kestenjasta, crvenkasto-smeđa, bež i bijela. S bojom su povezani i nazivi: vranac, bijelac, šarac, riđan, sivac. Takozvani smeđi konji ustvari su gotovo crni sa svijetlijim područjem oko njuške, očiju i na nogama. Riđa uključuje nekoliko nijansi smeđe, što znači i crvenu, žutosmedu i crvenkastožutu. Takvi konji imaju crnu grivu i repove, i uglavnom crne gležnjeve. Jednake boje su i kestenjasti, ali bez crnih oznaka. Svijetlije kestenjasti konji su crvenkastosmeđi. Mnogi su konji bež ili bronzane boje ili pokazuju postepeni prijelaz te dvije boje, s grivom i repovima srebrne boje ili boje lana. Bijela boja konja mješavina je sive i potpuno bijele boje, dok se sivi konji rađaju kao smeđi, ali s vremeom dobijaju bijelu dlaku.
Fizičke karakteristike
Konji su po prirodi brzi trkači, koji se u krdima okupljaju na otvorenim prostorima. Imaju velik kapacitet pluća i duge noge. Osnovni kostur sisara prilagoden je trku, koji neprekidno stoje na vrhovima prstiju. Kad je konj u galopu ima trenutaka kada mu ni jedna od četiri noge ne dodiruje tlo. Biljojedi su. Svaki bi konj trebao dnevno pojesti 1 kg suhe trave na 45 kg tjelesne težine. Zbog velike količine biljne hrane u ishrani imaju veoma dugo crijevo.
Glagoljica
Oblici glagoljice
Glagoljica ima oko 40 slova, zavisno o vrsti. Postojale su dva oblika glagoljice: obli (nastao 862. godine) i uglasti (nastao u 12. stoljeću u Hrvatskoj). Obla glagoljica se najviše koristila u hrvatskim primorskim krajevima Istra, Dalmacija i kvarnerska ostrva, prije svega Krk, Cres i Lošinj, ali se koristila i u unutrašnjosti Like i Krbave, sve do Kupe, čak do Međimurja i slovenskih krajeva.
Konj
Razmnožavanje
Konj koji se koristi za parenje naziva se rasplodni pastuh. Kobile postaju spolno zrele između navršenih 15 mjeseci i dvije godine starosti i ostaju plodne u toku cijelog života. Uglavnom oždrijebe jedno mladunče, ali ni dvojke nisu rijetke. Ždrijebe sisa do navršenih šest mjeseci života. Prosječni životni vijek konja iznosi 20 do 30 godina. Pripadnici porodice konja mogu se međusobno razmnožavati. Tako se, npr, parenjem magarca i kobile dobije mula, a parenjem pastuha i magarice mazga. Mule i mazge ne mogu imati vlastito potomstvo, a zbog velike snage i izdržljivosti koriste se za rad od najstarijih vremena. Sporije su od konja, ali stabilnije na nogama.
Porijeklo
Pretpostavlja se da prvi predak današnjeg konja vuče korijene između 55 i 38 miliona godina prije naše ere od Eohipusa (Hyracotherium), malog sisara (veličine lisice) koji se hranio lišćem. Na prednjim nogama imao je 4 prsta. Evoluirao je u sljedećih milion godina iz kojeg se razvilo više pratipova ove životinje, da bi se negdje prije oko 5 miliona godina razvio Pliohippus, predak modernog Equusa, kakav je današnji domaći konj. Ova vrsta krupnijeg sisara raširila se po skoro svim kontinentima, razvijajući se u brojnim autohtonim vrstama istog zajedničkog prapretka.
Glagoljica
Najpoznatiji pronalasci
mini|desno|350px|Baščanska ploča Najpoznatiji glagoljaški spomenik, Baščanska ploča, pokazuje umjerenu oblost. Baščanska ploča je pronađena kod Baške na ostrvu Krk, a nastala je početkom 12. soljeća.
Konj
Porijeklo
Današnji konj pripada grupi Perissodactyla, zajedno sa nosorogom i tapirom, pripada kopitarima, odlikuje ih jedan nožni prst.
Tipovi konja
Tri su glavne grupe konja:
Glagoljica
Unicode
Glagoljica je dodana u Unicode Standard u martu 2005., u verziji 4.1. Unicode blok za Glagoljicu je U+2C00–U+2C5F.
Et-Tahrim
Sura Et-Tahrim (arapski: سورة التحريم) je 66. sura svete islamske knjige Kur'ana. Ima 12 ajeta i spada u takozvane medinske sure (sure koje su objavljene u Medini).
Sadržaj
Sura je kraća i govori o zabrani. Naime, Allahov poslanik Muhammed je da bi umirio svoje žene, sam sebi zabranio svoju ropkinju, te je po nekim komentatorima Kur'ana to i bio povod objavljivanja ove sure gdje se u 1. ajetu kaže:
(sura Et-Tahrim, 1. ajet)
Jorge Guillén
Jorge Guillén (Valladolid, Španija, 1893. - Málaga, Španija, 1984.), španski pjesnik, član uticajne grupe pjesnika Generacija '27.
IC 16
IC 16 (također poznat kao IRAS 00255-1322, MCG -2-2-17 i PGC 1730) je spiralna galaksija koja je udaljena oko 223 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Kit. Najveći prečnik je 0,50 (32 hiljade sg) a najmanji 0,3 uglovnih minuta (19 hiljada sg). Prvo otkriće je napravio Stephane Javelle 3. novembra 1891. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Avogadrova konstanta
Avogadrov broj govori koliko ima atoma ugljika 12C u 1 molu ugljika. Taj broj je 6,02214076 x 1023.
1 mol = 0,012 kg izotopa ugljika 12C.
Dakle, u 0,012 kg ugljika 12C ima 6,02214076 x 1023 atoma ugljika.
Avogadrova konstanta (NA) ili Avogadrov broj iznosi '''
Pri čemu je:
Aleksej Leonov
General Aleksei Arkhipovich Leonov, rođen je 30. maja 1934. u Listvyanka SSSR, penzionisani je sovjetski/ruski astronaut koji je 18. marta 1965 postao prva osoba koja je hodala u svemiru.