cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
RNK interferencija
Dva tipa malih molekula RNK (RNK) – mikroRNK (miRNK) i mala interferirajuća RNK (siRNK) – centralne su za interferenciju RNK. RNK su direktni proizvodi gena, a ove male RNK mogu usmjeravati enzimske komplekse da razgrađuju molekule informacijske RNK (iRNK) i na taj način smanjuju njihovu aktivnost sprečavanjem translacije, putem utišavanja gena nakon transkripcije. Štaviše, transkripcija se može inhibirati putem mehanizma za utišavanje prije transkripcije interferencije RNK, kroz koji enzimski kompleks katalizira metilaciju DNK na genomskim pozicijama komplementarnim kompleksiranoj siRNK ili miRNK. Interferencija RNK ima važnu ulogu u odbrani ćelija od parazitskih nukleotid nihsekvenci – virusa i transpozona. Također utiče na razvoj.
Stridsvagn 103
Upotreba
Proizvodnja Strv 103 tenka započeta je 1967. godine, a završena je 1971. godine sa 290 isporučenih tenkova. Izmjene tenka su uključivale žiroskopski stabiliziranu kupolu komandira koja je bila naoružana mitraljezom kalibra 87.62 mm KSP 58 i nadograđen prednji oklop. Na prednji dio trupa postavljana je "rešetka" s ciljem zaštite od HEAT projektila što Šveđani čuvali kao tajnu i bila bi upotrebljavana u slučaju rata.
Hrvatska
Hrvatska nakon 1995.
Na izborima 2003. na vlast je opet došao HDZ, ali je uglavnom nastavljena politika prošle vlade. Kvaliteta života je porasla, te se nastavilo s velikim razvojnim projektima, kao što je gradnja autocesta. 18. juna 2004. dobiven je pozitivan odgovor Evropske Unije i počelo se s pristupnim pregovorima.
Stridsvagn 103
Upotreba
Strv 103 nikada nije upotrijebljen u borbenim djelovanjima, tako da su njegove karakteristike ostale neoprobane u ratnim uslovima. Međutim za ulogu koja mu je bila namijenjena 1960-ih godina imao je borjne prednosti u odnosu na ostale tenkove tog doba. 1967. godine Norveška je provela test poređenja sa svojim Leopard 1 tenkovima u utrdili da u situaciji zatvorenih otvora posade Strv 103 su opazile više meta i imale brže gađanje nego Leopard 1, dok sa otvorenim otvorima situacija je bila obrnuta. Od aprila do septembra 1968. godine britanska oklopna škola u Bovingtonu je na testiranjima dva Strv 103 ustvrdila brojne prednosti Strv 103 koncepta u odnosu na standardne tenkove s kupolom. U poređenju sa Centurion tenkovima od kojih su Strv 103 imali znatno kraću dodirnu površinu gusjenica pokazali su se lošiji u savlađivanju mekanog terena (blato, snijeg), mogućnost prelaska rovova i vertikalnih prepreka bila znatno manja, Centurion se mogao popeti na zid visine 100 cm, dok je Strv 103 jedva uspio savladati zid od 80 cm. Na tvrdom terenu Strv 103 se dalo lakše upravljati. 1975. godine provođena su testiranja u američkom Fort Knoxu. Ispitivanje je pokazalo da je Strv 103 precizniji od M60A1E3, ali u prosjeku 90,5 sekundi sporiji u gađanju.
RNK interferencija
RNKi put nalazi se kod mnogih eukariota, uključujući životinje, a pokreće ga enzim Dicer, koji cijepa molekule duge dvolančane RNK (dsRNK) na kratke dvolančane fragmente od ~21 nukleotida siRNK. Svaka siRNA odmotava se u dvije jednolančane RNK (ssRNK), putnički lanac i lanac vodiča. Putnički lanac je degradiran, a lanac-vodič ugrađen je u RNK-inducirani kompleks za utišavanje (RISC). Najbolje proučavani ishod je utišavanje gena nakon transkripcije, koje se događa kada se lanac vodič upari s komplementarnom sekvencom u molekuli iRNK i inducira cijepanje pomoću argonaut 2 (Ago2), katalitske komponente RISC-a. U nekim organizmima, ovaj proces se sistemski širi, uprkos početno ograničenim molarnim koncentracijama siRNK.
Hrvatska
Hrvatska nakon 1995.
Stjepan Mesić je ponovno izabran za predsjednika 2005.
RNK interferencija
RNKi je vrijedan istraživački alat, kako u kulturi ćelija tako iu živim organizmima, jer sintetska dsRNK uvedena u ćelije može selektivno i snažno inducirati supresiju specifičnih gena od interesa. RNKi može se koristiti za velike skrininge koji sistematski isključuju svaki gen u ćeliji, što može pomoći da se identifikuju komponente neophodne za određeni ćelijski proces ili događaj kao što je ćelijska dioba. Put se također koristi kao praktičan alat u biotehnologijama, medicini i proizvodnji insekticida.
Hrvatska
Hrvatska nakon 1995.
Godine 2009. postaje članica NATO-a. Iste te godine Jadranka Kosor postaje predsjednicom vlade nakon odlaska Ive Sanadera. U njenom mandatu započinje borba protiv korupcije, jednog od najvećih problema hrvatskog društva, te uspješno završava pregovore u junu 2011.
Godine 2010, nakon dva mandata predsjednika Mesića, za predsjednika Republike izabran je Ivo Josipović. Na parlamentarnim izborima 2011. pobjeđuje Kukuriku koalicija predvođena SDP-om. Hrvatska je 1. jula 2013. primljena u Evropsku Uniju uz protivljenje 33,2 posto hrvatskih građana i građanki koji su dali glas protiv EU.
Godine 2015. nakon dva kruga izbora predsjednica Republike postala je Kolinda Grabar-Kitarović
Zastava
Zastava Hrvatske sastoji se od ujedinjene bivše hrvatske crveno-bijele zastave i slavonske bijelo plave. Crvena, bijela i plava boja složena su jedna ispod druge vodoravno, svaka zauzimajući jednu trećinu zastave. Omjer širine i dužine zastave je 1:2. Grb je smješten u sredini zastave u sjecištu dijagonala. Trobojnica još od hrvatskog preporoda (sredina 19. vijeka) simbolizuje težnju za ujedinjenje hrvatskih zemalja.
Grb
Grb Republike Hrvatske je historijski hrvatski grb, koji se nalazi na hrvatskoj zastavi. Ima oblik štita, te je dvostruko podijeljen vodoravno i uspravno u dvadesetpet crvenih i bijelih (srebrnih) polja, tako da je prvo polje u gornjem lijevom uglu štita crvene boje. Iznad štita se nalazi kruna sa pet šiljaka koja se u blagom uglu spaja sa lijevim i desnim gornjim dijelom štita.
Vlada
Prema ustavu iz 1991, Hrvatska je parlamentarna demokratija. Ustav je bio usvojen 22. oktobra 1991. Hrvatska je postigla nezavisnost od bivše Jugoslavije 25. juna 1991. Ustav je bio mijenjan četiri puta.
Glavni sud Republike Hrvatske je vrhovni sud. Sudci vrhovnog suda bira državno sudbeno vijeće. 14 članova državno sudbenog vijeća izabire Hrvatski Sabor svakih osam godina. Također je važan ustavni sud koji se sastoji od 13 sudaca. Predsjednik Ustavnog suda bira se svake četiri godina.
Zakonodavna vlast Republike Hrvatske je Hrvatski Sabor koji može imati između 100 i 160 članova (zastupnika). Izbori za zastupnike u Saboru se održavaju svake četiri godine. Sabor zasjeda od 15. januara do 30. juna, te od 15. oktobra do 15. decembra.
Trenutni predsjednik Vlade Republike Hrvatske je Andrej Plenković, a predsjednik države je Zoran Milanović. Glavne političke stranke Hrvatske su Socijaldemokratska Partija Hrvatske, Hrvatska Demokratska Zajednica, Hrvatska Seljačka Stranka, Hrvatska Narodna Stranka, Hrvatska Stranka Prava, Istarski Demokratski Sabor, Hrvatska Stranka Penzionera te Hrvatska Socijalno-Liberalna Stranka.
Zakonodavna vlast
Hrvatski sabor je predstavničko tijelo građana i nosilac zakonodavne vlasti u Republici Hrvatskoj.
Prema Ustavu, Hrvatski sabor je jednodomno predstavničko tijelo koje može imati najmanje 100 a najviše 160 zastupnika koji se na osnovu općeg i jednakog biračkog prava biraju neposredno, tajnim glasanjem. Sadašnji saziv Sabora ima 151 zastupnika. Zastupnici se biraju na četiri godine, nemaju obavezujući mandat, a imaju imunitet. Među sadašnjim zastupnicima osam je zastupnika nacionalnih manjina, izabranih u posebnoj izbornoj jedinici (koja obuhvata cijelu zemlju). Pripadnici nacionalnih manjina mogu biti izabrani i na stranačkim listama. I hrvatski iseljenici imaju pravo birati zastupnike u posebnoj izbornoj jedinici, i to primjenom nefiksne kvote, što znači da će broj zastupnika dijaspore zavisiti od brojnog izlaska birača dijaspore na izbore.
Izvršna vlast
Predsjednik Republike je poglavar države, a bira se svakih pet godina. Osim što je vrhovni zapovjednik Oružanih snaga, predsjednik države imenuje mandatara za sastav Vlade (predsjednika Vlade), koji mora za sebe i svoje ministre dobiti potvrdu (povjerenje) Sabora.
Vlada Republike Hrvatske, kao izvršna vlast, predlaže zakone i proračun, izvršava zakone, te vodi inozemnu i domaću politiku zemlje. Na čelu hrvatske Vlade nalazi se predsjednik Vlade ili premijer. Vlada ima 4 potpredsjednika i 15 ministara zaduženih za određena područja upravljanja.
Sudbena vlast
U Republici Hrvatskoj sudbenu vlast obavljaju, prekršajni sudovi, općinski sudovi, županijski sudovi, trgovački sudovi, Visoki prekršajni sud Republike Hrvatske, Visoki trgovački sud Republike Hrvatske, Upravni sud Republike Hrvatske i Vrhovni sud Republike Hrvatske.
Vrhovni sud Republike Hrvatske je najviši sud u državi. Zasjedanja suda su otvorena za javnost i presude se donose javno, osim u pitanjima privatnosti optuženih. Suci se imenuju na period od osam godina.
RNK interferencija
Ćelijski mehanizam
RNKi je proces RNK-ovisnog utišavanja gena koji je kontroliran RNK-induciranim kompleksom utišavanja (RISC) i iniciran je kratkim molekulama dvolančane RNK u citoplazmi ćelije, gdje stupaju u interakciju sa katalitskom RISC komponentom argonauta. Kada je dsRNK egzogena (dolazi od infekcije virusom sa RNA genomom ili laboratorijskim manipulacijama), RNK se uvozi direktno u citoplazmu i Dicer cijepa na kratke fragmente. Početna dsRNK također može biti endogena (porijeklom iz ćelije), kao u premikroRNK eksprimiranim iz RNK-nkodirajućih gena u genomu. Primarni transkripti iz takvih gena se prvo obrađuju da formiraju karakterističnu strukturu matične petlje pre-miRNK u nukleus, a zatim se eksportuju u citoplazmu. Dakle, dva puta dsRNK, egzogena i endogena, konvergiraju na RISC.
Hrvatska
Sudbena vlast
Državno sudbeno vijeće u skladu s ustavom i zakonom imenuje, razrješuje i odlučuje o disciplinskoj odgovornosti sudaca. Ima jedanaest članova iz redova istaknutih sudaca, advokata i univerzitetskih profesora pravnih nauka, s tim da većina članova Državnog sudbenog vijeća mora biti iz redova sudaca. Predsjednici sudova ne mogu biti birani za njegove članove.
Stridsvagn 103
Strv 103B
Kako se težina Strv 103 povećavala u odnosu na predprodukcijske modele, pokazalo se da 103 nema dovoljno jaku pogonsku grupu. Snažnija plinska turbina koju je proizvodio Caterpillar, predstavljena je nakon prvog proizvodnog ciklusa od 80 tenkova. Tenkovi prethodne verzije (retroaktivno označeni kao Strv 103A) ubrzo su nadograđeni na B standard. Podešavanja hidro-pneumatskog ovjesa povećala su elevacijski raspon od -10 do +12 stepeni na -11 do + 16 stepeni.
Hrvatska
Sudbena vlast
Državno tužilaštvo Republike Hrvatske je samostalno i nezavisno pravosudno tijelo ovlašteno i dužno postupati protiv počinilaca krivičnih i drugih kažnjivih dijela, poduzimati pravne radnje radi zaštite imovine Republike Hrvatske, te podnositi pravna sredstva za zaštitu Ustava i zakona. To tijelo, dakle, nije sudska vlast i pred sudovima ima status stranke. Na čelu državnog tužilaštva nalazi se glavni državni tužilac.
Političke stranke
Komunistička partija Hrvatske bila je jedina stranka tokom socijalističke Jugoslavije. Nakon prvih višestranačkih izbora (1990), desničarska Hrvatska demokratska zajednica (HDZ) došla je na vlast i držala je do 2000. mini|141x141piksel|[[Socijaldemokratska partija Hrvatske|SDP, vladajuća hrvatska stranka]] Na izborima 2000. Socijaldemokratska partija Hrvatske (SDP) i Hrvatska socijalno-liberalna stranka (HSLS) bile su glavni partneri u koaliciji u kojoj su bile i Hrvatska seljačka stranka (HSS), Hrvatska narodna stranka (HNS), Liberalna stranka (LS) i Istarski demokratski sabor (IDS). Ta koalicija lijevog centra pobijedila je na izborima i vladala do juna 2001, kad je IDS istupio iz koalicije jer nije dobio veću istarsku autonomiju.
IC 1564
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Hrvatska
Političke stranke
HSLS se raspao 2002. (po drugi put, a prvi put je tako nastao LS); većina stranke je izašla iz vlade, dok je ostatak osnovao stranku LIBRA i ostao na vlasti.
Koalicija pod vodstvom SDP-a ostala je na vlasti do izbora 2003. kad je izgubila od HDZ-a i drugih stranaka desnog centra.
Stridsvagn 103
Strv 103C
Program nadogradnje je pokrenut 1986. godine s ciljem da se svi tenkovi opreme novim SUP-om. Također svi tenkovi su opremljeni buldožerskom kašikom. Daljnjom nadogardnjom 1987/88. godine tenkovi su opremljeni novim Rolls-Royce motorima od 290 KS (220 kW) sa dodatnim spremnicima za gorivo na bočnim stranama, te novim laserskim daljinometrom.
Hrvatska
Političke stranke
HDZ je stvorio vladu u decembru 2003. iako nije ušao u koaliciju sa strankama kao što su HSS i HSP
Stridsvagn 103
Strv 103D
Sredinom 1990-ih, dok su švedske oružane snage tražile novi glavni borbeni tenk, jedan Strv 103C je nadograđen na Strv 103D standard. Izmjene su uključivale računar SUP-a, termoviziju kako za vozača tako i za komandira tenka, što je olakšalo posadi borbu noću i u teškim vremenskim uslovima, te ugradnja pasivnog nišana. Napravljene su manje izmjene po pitanju ovjesa i motora.
Hrvatska
Političke stranke
Na izborima 2019/2020. pobijedio je Zoran Milanović, čime je SDP postala vladajuća stranka u Hrvatskoj.
Stridsvagn 103
Strv 103D
Razmatrana je i ugradnja reaktivnog i/ili Appliqué oklopa početkom devedesetih godina, ali od te ideje se odustalo u korist uvođenja novog tenka u operativnu upotrebu 1997. godine Stridsvagn 122.
Hrvatska
Županije
mini|desno|500px|Županije Hrvatske.
RNK interferencija
Ćelijski mehanizam
Egzogena dsRNK inicira RNAi aktiviranjem ribonukleaznog proteina Dicer, koji veže se i cijepa dvolančane RNK (dsRNK) u biljkama ili kratke RNK ukosnice (shRNK) kod ljudi, kako bi se proizveli dvolančani fragmenti od 20–25 baznih parova s prekoračenjem od dva nukleotida na 3′ kraju. Bioinformatičke studije o genomima više organizama sugeriraju da ova dužina maksimizira specifičnost ciljanog gena i minimizira nespecifične efekte. Ovi kratki dvolančani fragmenti nazivaju se male interferirajuće RNK (siRNK). Ove siRNK razdvajaju se zatim u pojedinačne lančiće i integriraju u aktivni RISC, pomoću RISC-učitavajućeg kompleksa (RLC). RLC uključuje Dicer-2 i R2D2, a ključan je za ujedinjavanje Ago2 i RISC-a. TATA-vezujući proteinski vezani faktor 11 (TAF11) sastavlja RLC, olakšavajući tetramerizaciju Dcr-2-R2D2, što povećava afinitet vezivanja za siRNA za 10 puta. Povezivanje sa TAF11 bi pretvorilo kompleks R2-D2-inicijatora (RDI) u RLC. R2D2 nosi tandem dvolančane RNK-vezujućeg domena za prepoznavanje termodinamički stabilnog kraja dupleksa siRNK, dok je Dicer-2 drugi manje stabilan ekstremitet. Učitavanje je asimetrično: MID domen Ago2 prepoznaje termodinamički stabilan kraj siRNK. Zbog toga se se izbacuje "putnički" (sens) lanac čiji 5′ kraj odbacuje MID, dok sačuvani "vodič" (antisens) lanac sarađuje sa AGO da bi formirao RISC.
Nakon integracije u RISC, siRNK bazni par sa svojom ciljnom iRNK i cijepa je, čime se sprečava da se koristi kao translacijski šablon. Za razliku od siRNK, miRNK napunjen RISC kompleks skenira citoplazmatsku iRNK za potencijalnu komplementarnost. Umjesto destruktivnog cijepanja (putem Ago2), miRNK radije ciljaju na 3' UTR regione iRNK, gdje se obično vezuju nesavršenom komplementarnošću, blokirajući tako pristup ribosomima za translaciju.
Egzogenu dsRNK detektuje i vezuje efektorski protein, poznat kao RDE-4 u C. elegans i R2D2 u Drosophila, koji stimulira aktivnost dicera. Mehanizam koji proizvodi ovu specifičnost dužine je nepoznat i ovaj protein vezuje samo dugačke dsRNK.
MikroRNK
MikroRNK (miRNA) su genomski kodirane nekodirajuće RNK koje pomažu u regulaciji ekspresije gena, posebno tokom razvoja. Fenomen RNKi, široko definisan, uključuje endogeno indukovane efekte utišavanja gena miRNK, kao i utišavanje izazvano stranim dsRNK. Zrele miRNK su strukturno slične siRNK proizvedene od egzogene dsRNK, ali prije nego što dostignu zrelost, miRNK moraju prvo proći opsežnu posttranskripcijsku modifikaciju. MiRNK eksprimira se iz mnogo dužeg gena koji kodira RNK kao primarni transkript, poznat kao "pri-miRNK" koji se prerađuje u ćelijskom jedru, u 70-nukleotidnoj strukturi matične petlje koja se naziva "pre-miRNK". Ovaj kompleks sastoji se od enzima RNaza III zvanog Drosha i proteina koji vezuje dsRNK DGCR8. Dicer dsRNA ove pre-miRNK vezuje i cijepa Dicer da bi proizveo zrelu miRNK molekulu koja se može integrirati u kompleks RISC-a; tako, miRNK i siRNK dijele isti ćelijski nizvodni mehanizam. Prve, virusno kodirane miRNK opisane su kod [[Epstein–Barrov virus|Epstein-Barrovog virusa (EBV). Nakon toga, u virusima opisivan je sve veći broj mikroRNK. VIRmiRNK je sveobuhvatan katalog koji pokriva virusne mikroRNK, njihove mete i antivirusne miRNK. siRNK izvedene iz dugih prekursora dsRNK razlikuju se od miRNK po tome što miRNK, posebno one kod životinja, obično imaju nepotpuno uparivanje baza sa metom i inhibiraju translaciju mnogih različitih iRNK sa sličnim sekvencama. Nasuprot tome, siRNK obično se savršeno uparuju bazama i induciraju cijepanje iRNK samo u jednoj, specifičnoj meti. U Drosophila melanogaster i C. elegans, miRNK i siRNK obrađuju se različitim proteinima argonauta i dicer enzimima.
Tri primarne neprevedene regije i mikroRNK
3'-UTR često sadrži mikroRNK elemente odgovora (MRE). MRE su sekvence za koje se vežu miRNK. Ovo su preovlađujući motivi unutar 3′-UTR-a. Među svim regulatornim motivima unutar 3′-UTR (npr. uključujući regije prigušivača), MRE čine otprilike polovinu motiva.
Od 2014. godine, miRBase web stranica, arhiva miRNK [sekvenci i napomena, navela je 28.645 unosa u 233 biološke vrste. Od toga, 1.881 miRNK bila je u označenim ljudskim lokusima miRNK. Predviđeno je da miRNK imaju u prosjeku oko četiri stotine ciljnih iRNK (što utiče na ekspresiju nekoliko stotina gena). Friedman et al. procjenjuju se da je >45.000 ciljnih mjesta miRNK unutar 3' UTR ljudske iRNK konzervirano iznad pozadinskih nivoa, a >60% gena koji kodiraju ljudske proteine je pod selekcijskim pritiskom da održi uparivanje s miRNK.
Direktni eksperimenti pokazuju da jedna miRNK može smanjiti stabilnost stotina jedinstvenih iRNK. Drugi eksperimenti pokazuju da jedna miRNK može potisnuti proizvodnju stotina proteina, ali da je ta represija često relativno blaža (manje od dva puta).
Efekti disregulacije ekspresije gena miRNK važni kod kancera. Naprimjer, kod karcinoma gastrointestinalnog trakta, devet miRNK je identificirano kao epigenetički izmijenjenih i efikasnih u smanjenju regulacije enzima za popravak DNK.
Efekti disregulacije ekspresije gena miRNK važni su i kod neuropsihijatrijskih poremećaja, kao što su shizofrenija, bipolarni poremećaj, velika depresija, Parkinsonova bolest, Alzheimerova bolest i poremećaji iz autističnog spektra.
RISC aktivacija i kataliza
Egzogenu dsRNK detektuje i vezuje efektorski protein, poznat kao RDE-4 u Caenorhabditis elegans i R2D2 u Drosophila, koji stimuliše aktivnost dicera. Ovaj protein veže samo dugačke dsRNK, ali mehanizam koji proizvodi ovu specifičnost dužine je nepoznat. Ovaj protein koji se vezuje za RNK zatim olakšava prijenos cijepanih siRNA u kompleks RISC.
Hrvatska
Županije
Hrvatska je podjeljena na dvadeset županija. Županije su uspostavljene 1990. nakon usvajanja novog Ustava. Teritorijalna podjela je definirana međunarodnim standardom ISO 3166-2:HR. Svaka županija je dalje podjeljena na nekoliko gradova i općina. Svaka županija ima svoju županijsku skupštinu. Članovi skupštine se biraju svakih četiri godina u izborima. Na čelu županije je premijer (župan). Osim županija postoji i službeni grad Zagreb, koji je zbog stanja i važnosti odvojen od svoje županije.
Županije Hrvatske su:
Breviata
Breviata anathema je jednoćelijski bičar, ameboidni eukariot, prethodno proučavan pod imenom Mastigamoeba invertens. U ćeliji nema mitohondrija ali ima ostatke mitohondrijskih gena i organelu za koju se vjeruje da je modificirana anaerobna mitohondrija, slična mitosomima i hidrogenosomima koji se nalaze u drugim eukariota, koji žive u okruženju s malo kisika. Rani molekulski podaci smještali su Breviata u Amoebozoa, ali bez očitog afiniteta prema poznatim amebozojskim skupinama. U novije vrijeme, filogenomske analize pokazuju da je razred Breviatea sestrinska grupa Opisthokonta i Apusomonadida. Ove tri grupe zajedno čine kladus Obazoa (pojam Obazoa zasnovan je na skraćenici Opisthokonta, Breviatea i Apusomonadida, plus grčki zóa = život.
Hrvatska
Geografija
Hrvatska se nalazi na raskrsnici srednje, južne, i istočne Evrope. Hrvatska graniči sa šest država. To su Bosna i Hercegovina, Slovenija, Mađarska, Srbija, Crna Gora i Italija preko jadranskog mora. Hrvatska obala na Jadranu podijeljena je na dva dijela zbog bosanskohercegovačkog grada Neuma.
Hrvatska ima jezera i brežuljke na kontinentalnom sjeveru i sjeveroistoku (središnja Hrvatska i Slavonija kao dio Panonske nizine), pošumljene planine u Lici i Gorskom Kotaru, i kamenitu obalu na Jadranskom moru (Istra, Sjeverno Primorje, i Dalmacija. desno|mini|Obala Klima je u unutrašnjosti Hrvatske umjereno kontinentalna, u gorskoj Hrvatskoj pretplaninska i planinska, u primorskom dijelu sredozemna (sa suhim i toplim ljetima te vlažnim i blagim zimama), a u kninskom,drniškom i sinjskom zaleđu podsredozemna (s nešto hladnijim zimama i toplijim ljetima). S prosječno 2.600 sunčanih sati u godini, jadranska obala jedna je od najsunčanijih u Sredozemlju, a temperatura mora ljeti je do 25 °C.
Ukupna površine Hrvatske je 56.542 km2. Jadranska obala duga je 5.835 km. Hrvatskoj pripada ukupno 1.185 otoka.
Klaudija Felicita Austro-Tirolska
Klaudija Felicita Austro-Tirolska (30. maj 1653 - 8. april 1676) je bila carica Svetog Rimskog Carstva, kraljica Njemačke, Češke, Ugarske, Hrvatske i Slavonije, nadvojvotkinja Austrije, i vojvotkinja Tešina.
Hrvatska
Geografija
Važniji gradovi u Hrvatskoj su Zagreb (glavni grad), Split, Dubrovnik, Rijeka, Osijek, Pula, i Zadar (Također pogledajte Spisak gradova u Hrvatskoj).
Privreda
mini|Izvoz Hrvatske po industrijskim granama 2011 godine Privreda Hrvatske zasniva se na lakoj industriji, kao i sektoru usluga. Turizam je značajan izvor prihoda. Bruto domaći proizvod po osobi (base PPP) 2002. iznosio je $11.200 ili 42,7% prosjeka Evropske unije. Prema procjenama iz 2002. godine, 21,7% radnika su nezaposleni. Potrebno je istaknuti problem visoke zaduženosti države (oko 84% BNP-a) gdje je poradi razvoja i stvaranja nužnog kapitala za poslovanje država na čelu s bankama bila primorana se dodatno zaduživati u inostranstvu. Stanje hrvatske privrede je tipično za zemlje u tranziciji iz komunizma. Iako je došlo do privatizacije i preustroja u svim područjima, glavni problemi su velika nezaposlenost i slabe privredne reforme. Situaciju otežava loš sistem sudstva i administracije, pogotovo u pogledu vlasništva nad nekretninama.
RNK interferencija
RISC aktivacija i kataliza
Strukturna osnova za vezivanje RNK za protein argonauta ispitana je rendgenskom kristalografijom vezivanja domena proteina argonauta vezanog za RNK. Ovdje fosforilirani 5′ kraj RNK lanca ulazi u konzervirana osnovne površinske džepove i uspostavlja kontakte kroz dvovalentni kation (atom sa dva pozitivna naboja) kao što je magnezij i aromatičnost slaganje (proces koji omogućava više od jednog atom da dijeli elektron prenoseći ga naprijed-nazad) između 5' nukleotida u siRNK i konzerviranog tirozinskog ostatka. Smatra se da ovo mjesto formira mjesto nukleacije za vezivanje siRNK za njenu ciljni iRNK. Indeed, RNAi may be more effective against mRNA targets that are not translated. Argonautski proteini lokalizirani su na specifične regije u citoplazmi koje se nazivaju P-tijela (takođe citoplazmatska tijela ili GW tijela), a to su regije s visokim stopama raspada iRNK; Aktivnost miRNK je takođe grupisana u P-tijelima. Poremećaj P-tijela smanjuje efikasnost RNAi, sugerirajući da su ona kritično mjesto u preradi RNKi.
Klaudija Felicita Austro-Tirolska
Rođena je u Firenci, na dvoru svoje majke, Ane de' Medici. Otac joj je bio Ferdinand Karlo, nadvojvoda Prednje Austrije. Bila je najstarija od dvije kćerke svojih roditelja. Kada je 1673. godine umrla Margareta Terezija Austrijska, Leopold I, car Svetog Rimskog Carstva, je ostao udovac bez sina. On i teško retardirani Karlo II, kralj Kastilje, bili su jedini živi muški Habsburgovci, pa su muška djeca bila neophodna. Leopold je oženio Klaudiju 15. oktobra 1673. godine. Nova carica je bila mlada i atraktivna, te svjesna svog noog položaja, ali Leopold je smatrao da nije ni do koljena carici Margareti Tereziji.
RNK interferencija
Transkripcijsko utišavanje
Komponente RNKi puta koriste se kod mnogih eukariota u održavanju organizacije i strukture njihovih genoma. Modifikacija histona i povezana indukcija formiranja heterohromatina služe za pretranskripcijsko utišavanje gena; ovaj proces se naziva RNK-inducirano utišavanje transkripcije (RITS), a provodi ga kompleks proteina koji se naziva RITS kompleks. U fisijskom kvascu ovaj kompleks sadrži argonaut, hromodomenski protein Chp1 i protein zvanu Tas3 nepoznate funkcije. Kao posljedica toga, indukcija i širenje heterokromatskih regija zahtijeva argonautske i RdRP proteine. Zaista, delecija ovih gena u fisijskom kvascu S. pombe ometa metilaciju histona i formiranje centromera, uzrokujući usporenu ili zaustavljenu anafazu tokom ćelijskih dioba. U nekim slučajevima, uočeni su slični procesi povezani sa modifikacijom histona za transkripcijsku regulaciju gena.
Hrvatska
Privreda
Glavni poljoprivredni proizvodi Hrvatske su žito, kukuruz, ječam, lucerna, masline, i krompiri. Glavne industrije su za hemijske proizvode, plastiku, tekstilnu rob, i turizam. Glavni partneri za izvoz su Italija (22,4%), Bosna i Hercegovina (14,4%), Njemačka (12,5%), Slovenija (8%) i Austrija (7,3%). Glavni partneri za uvoz su Italija (16,8%), Njemačka (16.4%), Slovenija (7,8%), Rusija (6,8%), Austrija (6,7%), i Francuska (5,2%).
Klaudija Felicita Austro-Tirolska
Carica Klaudija Felicita je rodila dvije kćerke, Anu Mariju Sofiju (1674-1674) i Mariju Josipu (1675-1676). Umrla je nekoliko mjeseci prije svoje mlađe kćerke. Njen udovac se ponovo oženio.
RNK interferencija
Transkripcijsko utišavanje
Mehanizam kojim RITS kompleks indukuje formiranje i organizaciju heterohromatina nije dobro shvaćen. Većina studija fokusirala se na regiju tipa parenja u fisijskom kvascu, koji možda nije reprezentativan za aktivnosti u drugim genomskim regijama/organizmima. U održavanju postojećih heterokromatinskih regija, RITS formira kompleks sa siRNK komplementaran za lokalne gene i stabilno vezuje lokalne metilirane histone, djelujući kotranskripcijski, kako bi razgradili sve novonastale pre-iRNK transkripte koji su inicirani RNK-polimerazama. Formiranje takvog heterohromatinskog regiona, iako ne njegovo održavanje, zavisi od dicer-a, vjerovatno zato što je dicer potreban da generira početni komplement siRNK koji cilja naknadne transkripte. Sugerirano je da održavanje heterohromatina funkcionira kao povratna petlja koja se samopojačava, jer se nove siRNK formiraju iz povremenih transkripata u nastajanju putem RdRP-a za ugradnju u lokalne RITS komplekse. Relevantnost zapažanja iz regija fisijskog kvasca koji se pare i sisarskih centromera nije jasna, jer održavanje heterohromatina u ćelijama sisara može biti nezavisno od komponenti RNKi puta.
Hrvatska
Saobraćaj
mini|294x294piksel|[[Airbus Croatia Airlinesa]] Hrvatska ima visoko razvijenu mrežu autocesta. Značajni projekti izgradnje autoputa započeli su 2000. godine kada su započele intenzivna gradnja i integracija Hrvatske.
Cestovni promet
U Hrvatskoj postoji preko 1400 km autocesta koje povezuju Zagreb s drugim velikim gradovima. Sredinom 2005. pokrenuta je autocesta A1 koja povezuje dva najveća grada, Zagreb i Split. Autocesta A2 vozi od slovenske granice prema Zagrebu. Autocesta A3 prolazi panonskom Hrvatskom od Bregane do Lipovca. A4 kreće iz Goričana na mađarskoj granici prema Zagrebu. Autocesta A5, tzv Slavonika povezuje Slavoniju, tj. Osijek i Baranju sa Zagrebom i Jadranom. Autocesta A6 povezuje Zagreb i Rijeku. Autoceste A8 i A9 čine Istarski Ypsilon.
Pomorski promet
Rijeka je najveće jadransko pristanište s više od 13 milijuna tona tereta u 2007.
Zračni promet
Hrvatska ima sedam međunarodnih zračnih luka u Zagrebu, Zadru, Splitu, Dubrovniku, Rijeci, Osijeku i Puli. Croatia Airlines nacionalni je prijevoznik. Jadrolinija je najveći i nacionalni brodarski prevoznik.
Željeznički promet
Hrvatska ima razvijen željeznički sustav Hrvatske željeznice je željeznička kompanija u državnom vlasništvu.
Motorna vozila
U Hrvatskoj je u 2008. godini registrirano 88.217 novih automobila, što je najveći broj u povijesti i predstavlja porast od 6,7% u odnosu na prošlu godinu. Najprodavaniji brend je Opel, a slijede Renault, Volkswagen, Peugeot i Škoda. U prva dva mjeseca 2009. u odnosu na isto razdoblje prošle godine u Hrvatskoj je registrirano 40,9% manje novih automobila kao rezultat globalne ekonomske krize. U Hrvatsku 300 automobila dolazi na 1.000 stanovnika
Vojska
mini|Pripadnici hrvatske kopnene vojske Oružane snage Republike Hrvatske (skraćeno OSRH) je službeni naziv za Hrvatsku vojsku (HV). Oružane snage štite suverenitet i nezavisnost Republike Hrvatske te brane njenu teritorijalnu cjelovitost, što im je glavna zadaća. Pored toga, OSRH mogu učestvovati u međunarodnim mirovnim, humanitarnim i drugim operacijama i misijama, obavljati određene zadatke u stanju neposredne ugroženosti, te pružati pomoć institucijama civilne vlasti i stanovništvu u slučaju prirodnih, tehničko-tehnoloških i ekoloških nesreća. Oružane snage RH razvile su se iz Zbora narodne garde 3. novembra 1991. Pripadnici hrvatske kopnene vojske Oružane snage organizirane su u Glavni stožer, zapovjedništva, jedinice i ustanove Oružanih snaga. Oružane snage sastoje se od grana, rodova, služba i struka. Grane OSRH su:
Vrhovni zapovjednik OSRH je predsjednik Republike Hrvatske.
Stanovništvo
mini|Stanovništvo po narodnostima u RH 2001 U Hrvatskoj je po popisu stanovništva iz 2011. živjelo 4.284.889 stanovnika od čega 2,218.554 žene i 2,066.335 muškaraca. Prosječna starost stanovništva bila je 41,2 godine (42,9 godina za žene i 39,4 godine za muškarce). Očekivano trajanje života je 2006. godine bilo 79,3 godine za žene i 72,5 godina za muškarce.
U 2009. u Hrvatskoj je rođeno 44.577 djece a umrlo je 52.414 osoba, što čini negativan prirodni priraštaj od 7.837 osoba. Stopa nataliteta iznosila je 10,1‰, a stopa mortaliteta 11,8‰, sklopljena su 22.382 braka dok je bilo 5.076 rastava.
Od 1996. Hrvatska bilježi pozitivan migracijski saldo, tj. veći broj osoba se doseljava u Hrvatsku nego što ju napušta. Tako se 2005. u Hrvatsku doselilo 14.230 osoba dok se odselilo 6.012. Većina doseljenih su došli iz Bosne i Hercegovine dok je većina onih koji su napustili Hrvatsku otišla u Srbiju i Crnu Goru.
Veliku većinu stanovništva Hrvatske čine Hrvati (90,42%). Glavna nacionalna manjina su Srbi (4,36%), dok od ostalih dvadesetak nacionalnih manjina svaka čini manje od 1% stanovništva.
Po hrvatskom demografu prof. dr. Stjepanu Štercu, Hrvatska bilježi demografske gubitke u svakom od popisa stanovništva nakon 1910, te jedina od zemalja u svojem okruženju bilježi pad stanovništva u svim popisima stanovništva nakon svjetskih ratova u 20. stoljeću. Ukupni demografski gubitak od početka 20. stoljeća do 2011. procjenjuju na 2 434 000 stanovnika ili čak na oko 57% današnje
Hrvatska nema službenu religiju. Sloboda religije je pravo definirano ustavom koji određuje sve vjerske zajednice kao jednake su pred zakonom i odvojene od države. Prema popisu stanovništva iz 2011. godine, 91,36% Hrvata su se izjasnili kao kao kršćani; od njih, rimokatolici čine najveću skupinu, što čini 86.28% stanovništva, nakon čega slijedi pravoslavci (4,44%), protestantizam (0,34%) i drugih kršćani (0,30%). Najveći religija nakon kršćanstva je islam (1,47%). 4.57% populacije se izjašnjavaju kao nereligiozni.U Eurostat Eurobarometar anketi 2010. godine, 69% stanovništva Hrvatske je odgovorio da „oni vjeruju u Boga”.
Obrazovanje
mini|Zgrada Opće gimnazije u [[Splitu]] U Hrvatskoj je 2008. radilo 645 dječjih vrtića koji su ostvarivali programe predškolskog odgoja i naobrazbe. Udio privatnih vrtića je 33,9%, dok ostatak čine vrtići u gradskom, općinskom i županijskom vlasništvu. Ukupan broj djece koja su obuhvaćena nekim programom je 149.300 ili 56,6% djece u dobi od šest mjseci do šest godina. U privatnim vrtićima je smješteno 12,9% djece. Djeca s teškoćama u razvoju čine 3,6% vrtićke populacije dok je udio darovite djece 1,1%. Na 18 djece dolazi jedan odgojitelj, ako ubrajamo i kraće programe, a na 11 djece dolazi jedan odgojitelj u cjelodnevnom programu.
Broj osnovnih škola na kraju 2006. je 839 koje su u svom sastavu imale 1246 područnih škola. Ukupno je u 2085 škola bilo 384.634 učenika. Učenici obrazovanje započinju sa navršenih sedam godina, a završavaju sa petnaest. Osnovna škola ima osam razreda. U prva četiri djecu obrazuje jedan učitelj. U druga četiri razreda djeca dobivaju učitelja iz svakog predmeta. Odnos broja učitelja i učenika u redovitom obrazovanju bio je 1:13, a obrazovanju za djecu i mladež s teškoćama u razvoju 1:2,9. Udio žena u učiteljskom populacije je 78,9%. U 2057 škola nastava se izvodila samo na jednom jeziku, od čega u 2015 na hrvatskom, u 19 na srpskome, u 11 na talijanskome, u sedam na češkome, u pet na mađarskome. Osim na hrvatskom jeziku 28 škola nastavu izvodi na jezicima nacionalnih manjina. Prvi put u školske klupe sjelo je 43.286 prvašića što je gotovo 3% manje prvašića nego lani.
Zdravstvo
Hrvatska, sa 276 liječnika na 100.000 stanovnika, ispod je prosjeka zemalja u tranziciji i zemalja EU. Manjak liječnika mogao bi biti dugoročni problem za Hrvatsku, na što ukazuje i sve manji interes mladih za studij medicine, jer se 1990. godine za jedan upis kandidiralo sedam kandidata, a danas ima samo 2,2 kandidata. Ovo je takođe praćeno negativnim odabirom, odnosno nižim prosječnim ocjenama. U hrvatskim bolnicama radi oko 7000 liječnika, a u samo četiri osnovne grane medicine, interne, kirurgije, ginekologije i pedijatrije nedostaje 925 specijalista. U Hrvatskoj postoji 16.956 liječnika od čega 12.149 u zdravstvenim ustanovama, a 3992 ljekara u ljekarništvu i drugim djelatnostima
Kultura
mini|Članice folklornog društva u iz Hrvatske u svojoj narodnoj nošnji|225x225piksel Hrvatska kultura zasniva se na viševjekovnoj historiji iz koje su očuvani mnogi spomenici, umjetnička i naučna djela. Hrvatska ima šest spomenika svjetske baštine i osam nacionalnih parkova. Zanimljivo je da je Hrvatska ostavila trag i na historiji kravata kao izvor tih odjevnih predmeta.
Hrvatska je dala mnoge umjetnike i naučnike svjetskog glasa kao što su kipar Ivan Meštrović, fizičari Ruđer Bošković, Nikola Tesla i mnogi drugi. Posebnost Hrvatske su njeni brojni i plodni izumitelji, među koje spadaju Eduard Slavoljub Penkala (nalivpero) i Faust Vrančić (padobran).
Nauka
Iz Hrvatske dolaze mnogi važni znanstvenici i izumitelji. Ljubomorni Eduard Penkala izumio je mehaničku olovku, Faust Vrančić izumio je padobran, a Ivana Lupis-Vukić izmislila je torpedo. Ivan Vučetić izumitelj je otiska prsta, sustava identifikacije otisaka prstiju. Za pronalazak prve naftne bušotine odgovoran je Antun Lučić. Najistaknutiji naučnici su Ruđer Bošković, Dragutin Gorjanović-Kramberger, Andrija Mohorovičić i Milutin Milanković. Ivan Lučić naziva se ocem hrvatske historiografije, a ostali značajni povjesničari su Juraj Rattkay, Ivan Kukuljević Sakcinski, Franjo Racki, Tadija Smiciklas, Vjekoslav Klaic i Ferdo Šišić
Arhitektura
mini|Crkva Sv. Donata iz 9. st. u Zadru Arhitektura Hrvatske ( hrvatska Hrvatska arhitektura ) -Do sada su, u jednom ili drugom stupnju, prolazile sve glavne faze razvoja evropske arhitekture, kroz brojne utjecaje zemalja i naroda koji su na ovaj ili onaj način u povijesti nadzirali zemlje današnje Hrvatske.
Značajka hrvatske arhitekture je tijesno preplitanje historije kulturne tradicije zapada i istoka. Druga važna značajka razvoja arhitekture na hrvatskim zemljama bila je relativno rana i visoka razina urbanizacije, jer zemlja ima mnogo gradova utemeljenih još u antičko ili srednjovjekovno razdoblje. Nesporni vrhunac arhitektonskog stvaralaštva u Hrvatskoj bila je arhitektura dalmatinske renesanse ; značajan utjecaj na hrvatsku arhitekturu imao je i boravak u strukturi Austro-Ugarske, što je omogućilo mnogim arhitektima, austrijskim i predstavnicima drugih nacionalnosti iz cijelog carstva, da rade u hrvatskim gradovima, što je općenito odredilo moderni izgled mnogih gradova, uključujući glavni grad Zagreb. Stvaranje hrvatske države (u obliku sjedinjenja sa susjednim južnoslavenskim zemljama) i konačno postizanje neovisnosti ( 1991. ) također su dali poticaj intenzivnom razvoju i modernizaciji hrvatske arhitekture.
Muzika
Muzika Hrvatske, kao i podjele same zemlje, ima dva glavna utjecaja: srednjoevropska, prisutna u središnjim i sjevernim dijelovima zemlje, uključujući Slavoniju, i mediteranska, prisutna u obalnim regijama Dalmacije i Istre.U Hrvatskoj su popularni i pop i rock,pod utjecajem dalmatinskih ili slavonskih folklornih elemenata.
Gastronomija
mini|Zagorski štrukli Hrvatska kuhinja je heterogena i poznata kao kuhinja više regija, jer svaka regija Hrvatske ima posebnu kulinarsku tradiciju. Kuhinja datira unazad od drevnih vremena. Razlike u izboru prehrane i oblika kuhanja su najzapaženije između onih na kopnu i i onih na priobalnim regijama. Kopnena kuhinja je okarakterizirana ranim slavenskim i u zadnje vrijeme kontaktima sa susjednim kulturama - mađarskom i turskom, koristeći mast za kuhanje, i začine kao biber, papriku i bijeli luk. Priobalna regija ima utjecaje grčke i rimske kuhinje, kao i kasnije mediteranske kuhinje, posebno italijanske (posebno venecijanska). Priobalna kuhinja koristi maslinovo ulje, i biljke i začine kao što su ruzmarin, kadulja, lovorov list, origano, mažuran, cimet, klinčić, muskantni oraščić, koru limuna i naranče. Seoske kuharske tradicije su bazirane na maštovitim varijacijama nekoliko osnovnih sastojaka (žitarice, mliječni proizvodi, meso, riba, povrće) i procedure za kuhanje (dinstanje, pečenje, prženje, pečenje), dok buržoaska kuhinja uključuje više komplikovane procedure i korištenje odabranih bilja i začina. Charcuterie je dio hrvatske tradicije u svim regijama. Hrana i recepti iz drugih zemalja bivše Jugoslavije su popularni u Hrvatskoj.
Hrvatska kuhinja može se podijeliti u nekoliko regionalnih kuhinja (Istra, Dalmacija, Dubrovnik, Lika, Gorski Kotar, Zagorje, Međimurje, Podravina, Slavonija) od kojih sve imaju svoje posebne tradicije kuhanja, karakteristične za područje, a ne nužno dobro poznate u drugim dijelovima Hrvatske. Većina jela, međutim, može se naći širom zemlje, sa lokalnim varijantama.
Filatelija
mini|Prva hrvatska marka iz 1941. Filatelija u Hrvatskoj počinje raspadom Kraljevine Jugoslavije 1941. i osnivanjem NDH. Raspadom zajedničke države Jugoslavije hrvatska pošta 1991. izdaje marke sa natpisom Republika Hrvatska. Područje Rijeke (Fiume) je zbog informativnih razloga obuhvaćeno ovim člankom, pripada inače filatelistički Italiji. Raspadom Kraljevine Jugoslavije 6. aprila 1941. i osnivanjem NDH 10. aprila već 12. aprila Hrvatska pošta izdaje, zapravo koristi seriju jugoslovenskih marki sa likom kralja Petra I i označava ih različitim žigovima. U prvoj seriji je žig NEZAVISNA DRŽAVA HRVATSKA preko lika kralja, a riječ Jugoslavija je precrtana sa šest okomitih crta. Vrijednosti su još u dinarima i iznose od 50 para do 5,50 dinara. Ta se serija smatra prvim hrvatskim markama.
Na drugoj seriji, sa više vrijednosti je utisnut grb Hrvatske sa tekstom NEZAVISNA DRŽAVA HRVATSKA. Vrijednosti su od 25 para do 30 dinara.
Sve do 7. jula 1941 koriste se jugoslovenske marke u dinarskim vrijednostima uvijek sa žigom NDH.
Tek u julu 1941 uvođenjem kune kao platežnog sredstva izlazi serija od 19 maraka sa motivima iz Hrvatske, kao i Bosne i Hercegovine i Zemuna. Tu su detalji iz Karlovca, Jajca, Varaždina, Velebita, Zagreba, Osijeka, Konjica, Dubrovnika, Banja Luke, Sarajeva, Hvara, Senja, Splita... Vrijednosti su od 25 banica do 100 kuna.9.septembra 1991. izlazi prva hrvatska marka u Republici Hrvatskoj. Na njoj se nalazi avion u čijoj je pozadini Zagrebačka katedrala i grad Dubrovnik. Marka ima vrijednost od 1 jugoslovenskog dinara i svijetlo plave je boje. Postoje dvije varijante sa raznim nazubčenjem, kao i nekoliko varijanti sa greškom u tisku. Izdanje je ukupno oko 8.000.000 komada. Grb Hrvatske u gornjem uglu je crven, a posebno je tražena marka sa grbom u crnoj boji.
Uvodenjem hrvatskog dinara 1992. sve nove marke imaju vrijednost u HRD. Motivi su osobe iz Hrvatske prošlosti ban Josip Jelačić, Stjepan Radić, Ante Starčević, kralj Tomislav, ali i gradovi pogođeni ratom (Knin, Dubrovnik, Vukovar, Šibenik).
Vremenom se teme mijenjaju i prilagodavaju filatelističkim krugovima Evrope, te su izdanja Olimpijada, otkriće Amerike, Božić, umjetnost, flora i fauna sve češči na hrvatskim markicama.
Sport
mini|231x231px|[[Luka Modrić]]
Nogomet
Najveći uspjeh hrvatskog nogometa postigla je nogometna reprezentacija osvajanjem srebrne medalje na Svjetskom prvenstvu u Rusiji. Luka Modrić osvojio je Zlatnu loptu kao najbolji igrač.GNK Dinamo je jedini hrvatski klub koji uspio osvojiti neki evropski trofej, Kup velesajamskih gradova 1967, preteču Kupa UEFA i Evropske lige. Drugi najpopularniji nogometni klub je splitski Hajduk koji je od hrvatskih klubova najuspješniji u najelitnijim nogometnom natjecanju ligi prvaka gdje je došao do 1/4 finala.
Rukomet
Hrvatska rukometna reprezentacija ubraja se u najbolje rukometne reprezentacije svijeta. Hrvatska ima čak 13 medalja s velikih natjecanja. Osvojila je dva zlata s Olimpijskih igara te povijesni trofej svjetskog prvaka 2003., a bila je viceprvak Evrope 2008. i 2010.
Košarka
Hrvatska košarkaška reprezentacija je igrala finale sa Sjedinjenim Državama čija je reprezentacija nazvana Dream team na olimpijskim igrama u Barceloni. Dražen Petrović se smatra najvećim evropskim košarkašem svih vremena koji je Evropljanima otvorio put u NBA.
Vanjski linkovi
🇪🇺
Ferdinand Karlo, nadvojvoda Prednje Austrije
Ferdinand Karlo (17. maj 1628 - 30. decembar 1662) je vladao Prednjom Austrijom od 1630. do 1662.
Roditelji su mu bili Leopold V, nadvojvoda Prednje Austrije, i Klaudija Medici. Nakon Leopoldove smrti, nadvojvotkinja Klaudija je upravljala zemljama Ferdinanda Karla dok je bio maloljetnik. Ferdinand Karlo je preuzeo vlast od majke 1646. godine. Ferdinand Karlo je živio rasipnički. Francuskoj je prodao dio svoje zemlje, posjede zapadno od Rajne, kako bi se uzdržavao.
Ferdinand Karlo je bio apsolutistički vladar. Nije sazivao sabor nakon 1648. godine, a svog kancelara, Wilhelma Bienera, osudio je na smrt nakon tajnog suđenja. Volio je muziku, a pogotovo italijansku operu.
NGC 7691
NGC 7691 (također poznat kao IRAS 23299+1534, MCG 3-60-1, PGC 71699 i UGC 12654) je prečkasta spiralna galaksija koja je udaljena oko 186 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Pegaz. Najveći prečnik je 2,10 (113 hiljade sg) a najmanji 1,6 uglovnih minuta (86 hiljada sg). Prvo otkriće je napravio John Frederick William Herschel 16. oktobra 1784. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Matariki
mini|340 px|Plejade - Matariki Matariki (mata-riki ili mata-ariki) je u maorskom jeziku ime za zvjezdano jato Plejade, kojeg čine prekrasne mlade plave zvijezde.
Važnost Matariki
Za Maore su Plejade bile važne zbog zemljoradnje i sadnje biljaka. Mata-riki znači "malene oči". Također, ovo jato je bilo važno za pomorce zbog navigacije. U maorskoj mitologiji sve zvijezde, pa i Plejade, su ukras za boga neba Rangija. Povezane su i sa zvijezdom Rigel (koju personificira božica Puanga, koja se ne smije pomiješati sa riječju Punga).
Svako pleme je u neko doba obožavalo Matariki. Te su proslave povezane i sa punim i mladim Mjesecom. Neka su plemena štovala samo Rigel, kao Puangu. Za vrijeme slavljenja se prinosila žrtva bogu krompira Rongu. Na Havajima je ovaj festival poznat kao Makali’i.
Alain de Botton
Alain de Botton <abbr title="Član Kraljevskog književnog društva (eng. Fellow of the Royal Society of Literature)">FRSL (rođen 20. decembra 1969.) je britanski pisac i filozof porijeklom iz Švicarske. Njegove knjige govore o različitim savremenim temama, naglašavajući relevantnost filozofije za svakodnevni život. Objavio je Eseje u ljubavi (1993), koji su se prodali u dva miliona primjeraka. Ostali bestseleri uključuju Kako Prust može promijeniti vaš život (1997), Statusna anksioznost (2004) i Arhitektura sreće (2006).
Suosnivač je Škole života 2008. i Living Architecture 2009. godine. Za to djelo je 2015. godine nagrađen "The Fellowship of Schopenhauer", godišnjom nagradom Festivala pisaca u Melburnu.
Lični život
De Botton je opisao svoj odnos sa ocem kao težak, rekavši: "Kada sam prodao svoj prvi bestseler (a milion dolara je bio kikiriki za mog oca) nije bio impresioniran i pitao se šta ću sa sobom." Kada mu je otac umro, njegovoj porodici je ostavljen veliki fond, iako de Botton kaže da njegov prihod potiče isključivo od njegovih aktivnosti (prodaja knjiga, govorni angažmani, poslovno savjetovanje, Škola života). Alainova maćeha, Janet Wolfson de Botton, istaknuti je pokrovitelj umjetnosti i takmičarski bridž igrač. Oženio se svojom suprugom Charlotte 2003. godine i imaju dva sina. De Botton živi u Londonu sa svojom porodicom.
U avgustu 2014. de Botton je bio jedna od 200 javnih ličnosti koje su potpisale pismo The Guardianu protiv nezavisnosti Škotske uoči septembarskog referenduma o tom pitanju.
Kritičke studije, recenzije i biografija
Hamilton, Ben (4. januar 2014.). “Umjetnost iscjeljivanja”. Knjige. The Spectator. 324 (9671): 23–24. Recenzija Umjetnosti kao terapije.
Mauri (čvor)
Ove stranice objašnjavaju značenje riječi Mauri u bosanskom jeziku.
Sainte-Chapelle
mini|250px|Strop Sainte-Chapelle La Sainte-Chapelle je gotička kapela koja se nalazi u 1. arondismanu Parizu u Francuskoj. Izgrađena je po nalogu kralja Luja IX da bi se u njoj čuvao dio Svetoga Krsta kao i druge relikvije koje je kralj sakupio. Izgrađena je u vremenu od 1238. do 1245. godine.
NGC 4767
NGC 4767 (također poznat kao ESO 323-36, MCG -6-28-23 i PGC 43845) je eliptična galaksija koja je udaljena oko 138 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Kentaur. Najveći prečnik je 2,60 (104 hiljade sg) a najmanji 1,2 uglovnih minuta (48 hiljada sg). Prvo otkriće je napravio John Frederick William Herschel 21. aprila 1835. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Corallochytrea
Corallochytrea je razred koljena Choanozoa sa samo jednim rodom, Corallochytrium, morskim bičarskim organizmom, saprofitom.
Obično se nalaze u atolima Indijskog okeana. Prvo je identificiran u koritu lagune atola na Lakadivima u Arapskom moru.
Švicarski franak
Švicarski franak je ime za novac u dvije alpske države Švicarskoj i Lihtenštajnu. Po standardu ISO 4217 njena oznaka je CHF. Franak je službena valuta i u Lihtenštajnu od 1921. godine. Prema ugovoru iz 1980. godine, Lihtenštajn ima pravo proizvoditi kovanice švicarskog franka, ali ne i štampati novčanice. Upotreba je dozvoljena i u italijanskoj enklavi Campione d’Italia, kao i u njemačkom Büsingenu. Manja jedinica čija je vrijednost 1/100 franka naziva se Rappen na njemačkom, centime na francuskom, centesimo na italijanskom i rap na retoromanskom jeziku.