cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Imanski šarti
Vel-Jevmil-Ahiri
Mi moramo vjerovati u život poslije smrti. Meso i kosti nakon što su istruhli i postali zemlja i gas će se ponovo ujediniti. Duše će ponovo ući u svoja tijela i svi će ustati iz svojih grobova. Ovo se zato zove Kijametski dan (ili Dan proživljavanja, Sudnji dan, Smak svijeta).
[Biljke uzimaju iz vazduha ugljen dioksid a iz zemlje vodu i mineralne sastojke. One ih u sebi ujedinjuju jedne sa drugim i od njih prave organske materije, živu materiju naših organa. Danas nam je poznato da se hemijska reakcija za koju je potrebno nekoliko godina dešava, uz pomoć katalizatora, u vremenu manjem od jedne sekunde. Slično tome će i Allah dželle-šanuhu, u jednom momentu, sjediniti u grobu vodu, ugljen dioksid, i mineralne materije, i stvoriti organske materije i žive organe. Muhbir-i sadik (onaj koji govori samo istinu, to jeste Muhammed) je rekao da ćemo ovako biti proživljeni. Nauka nam pokazuje da se ovo i na ovom svijetu dešava.]
Sva živa stvorenja će se iskupiti na mjestu koje se zove Mahšer. Knjige djela će letjeti njihovim vlasnicima. Kudret sahibija (Posjednik Svemoći, uzvišeni Allah dželle-šanuhu), stvaralac zemlje, nebesa, zvijezda, i svih čestica, će dati da se ovo sve desi. Allahov dželle-šanuhu Resul je rekao da će se ovo sve ovako desiti. Nema sumnje da je sve ono što je on rekao istina. To će se sigurno sve desiti.
Na Kijametskom danu će biti mizan (vaga, terazije), kojim će se vagati djela i ponašanja. Mi ne znamo kako taj mizan izgleda. Mizan će biti toliko veliki da će na njegov jedan tas moći stati i zemlja i nebo. Njegov tas (plitki tanjir na vagi) za dobra djela će biti sjajan i desno od Arša, kod Dženneta, dok će tas za grijehe biti crn, i lijevo od Arša, kod Džehennema. Djela, riječi, misli, i pogledi, koji su učinjeni na dunjaluku, će tamo imati oblik i biće vagani na ovoj vazi koja nema sličnosti sa ovosvjetskim vagama. Dobra djela će biti u obliku svijetlih figura a loša djela će imati crne i ružne figure. Rečeno je da će se teži tas vage dizati a lakši spuštati. Prema nekim alimima rahimehumullahu teala će biti više vrsta terazija (vaga). Puno drugih je reklo da u islamu nije rečeno jasno kako će mizan izgledati i koliko će ih biti, tako da je bolje o tome ni ne razmišljati [Drugim rječima bezkorisno je nastojati zamisliti izgled vage].
Tamo će biti i (most koji se zove) Sirat ćuprija. Allah dželle-šanuhu će narediti pa će se preko Džehennema stvoriti most (Sirat ćupriju). Svakome će biti naređeno da preko njeg pređe. Tog dana će svi Poslanici moliti, “Ja Rabbi! Daj nam selamet (spas)! Džennetlije će ga lako preći i doći do Dženneta. Neki će ga preći brzinom munje, neki kao vjetar, a neki brzinom galopirajućeg konja. Sirat ćuprija je tanja od dlake a oštrija od sablje. Ona je slična slijeđenju islama na ovom svijetu. Precizno slijediti islam je isto što i preći preko Sirat ćuprije. Oni koji se odupiru ćulnim željama svoga nefsa će preći brzo preko Sirat ćuprije. Oni koji slijede svoj nefs i ne slijede islam će teško preći preko Sirat ćuprije. Allah dželle-šanuhu je zbog ovog nazvao pravi put Sirat-i mustakim. Ova sličnost u imenima nam ističe činjenicu da je život u okviru islama kao prelazak preko Sirat ćuprije. Oni koji su zaslužili Džehennem će se okliznuti i pasti sa Sirata u Džehennem.
Tamo će biti i vrelo Kevser koje je rezervisano za našeg Pejgambera Muhammeda. Ono je toliko veliko da treba, da bi preko njega prešli, putovati mjesec dana. Njegova voda je bjelja od mlijeka. Njegov miris je ljepši od miska. Oko njega ima više čaša za pijenje od zvijezda na nebu. Ko se jednom napije njegove vode neće nikad više ožedniti pa čak da je i u Džehennemu.
Šefa’at (zauzimanje, posredovanje) je istina (hakk). Poslanici, Evlije, salih (dobri) muslimani, i meleci, će sa Allahovom dželle-šanuhu dozvolom (izunom) posredovati (tj. šefa’at činiti) za oprost malih i velikih grijeha onih muslimana koji su umrli bez tevbe i njihov šefa’at će biti uslišan (kabul). [Našje Poslanik je rekao, “Ja ću činiti šefa’at za one iz mog ummeta koji imaju velike grijehe.”] Na Mahšeru će biti pet vrsta šefa’ata:
Prvo, griješnici će, umorni od gužve i dugog čekanja na mahšeru Kijametskog dana, kukati i moliti da suđenje što prije počne. Za ovo će biti šefa’at.
Treće, biće šefa’at za grešne muslimane da ne padnu sa Sirata u Džehennem i da budu spašeni od Džehennemske kazne.
Četvrto, biće šefa’at za pravovjerne (mu’mine) koji imaju puno grijeha da izađu iz Džehennema.
Peto, biće šefa’at za unapređenje muslimana na veći Džennetski nivo ili stepen (deredžu). Iako će tamo biti bezbrojni ni’meti (blagodati) i vječni ostanak, tamo ima osam nivoa ili stepeni (deredža). Deredža (stepen) i makam (stanje, položaj) svake osobe će biti prema visini imana i djela te osobe.
Ve Bil-Kaderi Hajrihi Ve Šerrihi Mineallahi Te’ala
Zadnji od šest osnovnih temelja imana je, “vjerovati u kader [to jeste, da su i] hajr (dobro) i šer (zlo) od Allaha dželle-šanuhu.” Sve što se ljudskim bićima dešava, dobro, zlo, korist, šteta, zarada, gubitak, se isključivo dešava po Allahovom dželle-šanuhu određenju. Leksičko značenje riječi kader je mjerenje, hukm, i emr. Kader također znači čokluk (mnogota, puno, velika količina) i ogromno. Allahovo dželle-šanuhu ezeli predodređenje (tj. predodređenje u vječnoj prošlosti) za postojanje nečeg se zove kader. Momenat u kom se kader desi, to jest ono što je određeno, se zove kaza. Riječi kaza i kader se upotrebljavaju također i naizmjenično. Dakle, kaza je Allahovo dželle-šanuhu ezeli predodređenje za sve što će On stvoriti od ezela do ebeda (od vječnosti u prošlosti do vječnosti u budučnosti). Kader je sve ono što je stvoreno u skladu sa kazom, ni manje ni više. Allah dželle-šanuhu je znao u vječnoj prošlosti sve šta će se dogoditi. Ovo Njegovo znanje se zove kaza i kader. Stari grčki filozofi su to zvali vječna usluga (inajet-i ezelijje). Sva stvorenja su nastala iz kaze. Stvaranje stvari prema Njegovom znanju u vječnoj (ezeli) prošlosti se zove kaza i kader. U vjerovanju kadera mi moramo sigurno i bez sumnje znati i vjerovati da će se, ako je Allahu dželle-šanuhu u vječnoj prošlosti htio da nešto stvori, to sigurno desiti tačno onako kako je to On htio, ni manje ni više. Nemoguće je da ne postoji nešto što je On odlučio da stvori i da postoji nešto što On nije odlučio da stvori.
(Allahovo dželle-šanuhu znanje u vječnoj prošlosti (ezeli) obuhvata sve životinje, biljke, neživa stvorenja [čvrsta stanja, tečnosti, gasove, zvijezde, molekule, atome, elektrone, elektromagnetske valove, pokrete svakog stvorenja, sve fizičke procese, sve hemijske i nuklearne reakcije, sve fiziološke procese živih bića], postojanje ili nepostojanje svega, dobra i zla djela ljudskih bića, njihovu kazna na dunjaluku i na ahiretu, i sve drugo. On je to sve znao u vječnoj prošlosti (ezelu). Allah dželle-šanuhu stvara sve, i dobra i zla djela ljudskih bića, njihovo muslimanstvo i njihov kufur, njihov svaki dobrovoljni i prisilni pokret. On je sam taj koji sve stvara i daje da se desi preko posrednika (sebeba). On sve stvara kroz posrednike (sebebe).
Na primjer, vatra gori. U stvarnosti, Allah dželle-šanuhu stvara gorenje. Vatra nema veze sa gorenjem. Međutim, Njegov običaj (adet) je da sve dok vatra nešto ne dotakne ne stvori gorenje. (On stvara i vatru (posrednika) i gorenje, njen efekat) [Vatra samo zagrijava do temperature palenja. Vatra nije ta koja sjedinjuje ugljenik i vodonik sa kiseonikom u organskim materijama niti ona daje da se elektroni kreću. Oni koji ne znaju istinu pretpostavljaju da to vatra čini. Ni vatra, ni kiseonik, ni temperatura, ni pokreti elektrona, ne proizvode reakciju gorenja. Samo Allah dželle-šanuhu proizvodi gorenje. Dijete koje ide u osnovnu školu ne odobrava izjavu, “vatra gori.” Ono kaže da “zrak gori.” Oni koji su završili malu maturu ne uvažavaju ni to već kažu, “kiseonik u zraku gori.” Oni sa velikom maturom kažu da gorenje nije specifično samo za kiseonik nego da svaki elemenat kada primi elektron gori. Studenti na fakultetu uzimaju u obzir pored materije i energiju. Dakle vidimo da sve što više znamo sve više dolazimo do pravog saznanja, i shvatamo da ima puno posrednika (sebeba) iza stvari koje smatramo posrednicima (sebebima). Poslanici, koji su bili na vrhuncu znanja, nauke, i tehnike, i koji su mogli vidjeti stvarnost (istinu) svega, i velika ulema (ulema-i kebir) rahimehumullahu teala, koja ih je strogo i u stopu slijedila, i koja je dobila kapljice znanja iz njihovog okeana znanja, su istakli da su stvari koje se danas smatraju zapaljivim i konstruktivnim u stvari samo nemoćni i bijedni posrednici (vasita) i stvorenja (mahluk) i da je samo Allah dželle-šanuhu istinski (hakiki) stvaralac i graditelj a ne ovi sebebi (tj. posrednici, stvari).] Samo je Allah dželle-šanuhu onaj koji izaziva gorenje. On može i bez vatre nešto izgoriti ali je Njegov običaj da sagorijeva vatrom. Ako On neće da nešto izgori On spriječi gorenje čak i u vatri. On nije dozvolio da vatra izgori Ibrahima. On je, zato što je puno volio Ibrahima, zaustavio Svoj običaj. [U stvari, Allah dželle-šanuhu je stvorio i materije koje sprečavaju gorenje vatre. Hemičari otkrivaju ove materije.]
Da je to Allah dželle-šanuhu htio On je mogao stvoriti sve bez sebeba (sredstva, posrednika). On je mogao paliti bez vatre. On nas je mogao nahraniti bez jela. On nam je mogao dati da letimo bez aviona. On nam je mogao dati da bez radia čujemo iz velikih udaljenosti. Međutim, On je, stvarajući sve kroz posrednike, učinio ljudima uslugu. On je htio da stvori izvjesne stvari kroz izvjesne posrednike. On je sakrio u posrednicima Svoju moć. Ko hoće da mu On nešto stvori on se mora čvrsto uhvati za posrednike i tako dobiti ono što želi. [Ko hoće da upali lampu upotrijebi šibicu. Ko hoće da iz maslina dobije ulje upotrijebi presu. Ko ima glavobolju uzme aspirin. Ko hoće da ode u Džennet i da dobije bezbrojne blagodati slijedi islam. Ko u sebe opali iz pištolja, ili popije otrov, umre. Ko se oznojen napije hladne vode razboli se. Ko griješenjem izgubi iman ide u Džehennem. Kojeg god posrednika (sebeb) upotrijebimo dobijemo ono za što je taj posrednik namijenjen. Ko čita knjige islama naući islam, zavoli ga, i postane musliman. Ko živi među onim koji ne vjeruju i sluša šta oni govore postane vjerski neuk. Većina od onih koji su vjerski neuki postanu kafiri. Kada sjednemo na prevozno sredstvo, idemo tamo, gdje je određeno da to prevozno sredstvo ide.]
Da Allah dželle-šanuhu nije stvorio Svoj rad kroz posrednike (sebebe) niko ne bi nikog trebao. Svi bi sve tražili direktno od Allaha dželle-šanuhu i ne bi imali nikakvo utočište. Među narodom ne bi bilo društvenih odnosa kao što su pretpostavljeni i podčinjeni, poslovođa i radnik, učenik i učitelj, i tako dalje. Ovaj i onaj svijet bi bili u neredu. Ne bi bilo razlike između lijepog i ružnog, dobrog i zlog, poslušnog i neposlušnog.
Da je Allah dželle-šanuhu to htio On bi stvorio Svoj običaj (adet) na drukčiji način. On bi sve po njemu stvorio. Na primjer da je On to tako htio On bi stavio sve kafire i sve one koji su opijeni dunjalučkim zadovoljstvima i sve one koji vrijeđaju druge i sve prevarante u Džennet, a one koji Ga ibadete i koji su dobri u Džehennem. Ali ajeti kerimi i hadisi šerifi nam pokazuju da On to nije tako htio.
On stvara sve dobrovoljne (ihtijar) radnje i pokrete ljudskih bića. On je kod Svojih robova stvorio ihtijar (slobodu izbora i odabiranje) i irade (želju, volju) i učinio da oni budu sebebi (sredstva, posrednici, razlozi) za stvaranje njihovih djela. Kada osoba hoće da nešto učini Allah dželle-šanuhu to stvori, ako to i On također hoće. Ako osoba nešto neće i ne želi Allah dželle-šanuhu to ne stvori, ako to i On također neće. Allah dželle-šanuhu ne stvara samo na osnovu ljudske volje i želje. On stvara samo ako to i On također hoće. Allahovo dželle-šanuhu stvaranje čovjekovih izabranih djela je slično primjeru vatre gdje On stvara gorenje onoga što ona dotakne a ne stvara gorenje onoga što ona ne dotakne. Kad oštrica noža takne nešto On stvori sječenje. Nož ne siječe. Allah dželle-šanuhu siječe. Drugim riječima, On stvara čovjekova izabrana, to jest, neobavezna i svjesna djela, kroz posrednike (sebebe) koje On izabere za ta djela, više voli, i želi. Međutim, zbivanja u prirodi su stvorena onda kada to Allah dželle-šanuhu hoće, preko drugih sebeba i ona nisu ovisna o čovjekovom izboru. Nema drugog stvaraoca osim Njega. On sam stvara svaki pokret svega, svih sunca, čestica, kapljica, ćelija, klica, atoma, i njihovu strukturu i karakteristike. Ali, ima razlike između pokreta mrtvih materija, i izabranih, svjesnih, i namjernih pokreta ljudi i životinja. Kada čovjek ili životinja odluče, hoće, žele, ili vole da nešto urade, On im dadne da oni imaju uticaj pa to onda stvori ako to također i On hoće. Čovjekova radnja nije u čovjekovoj moći. U stvari on čak i ne zna kako on na nju utiče. [Svaka njegova radnja je rezultat mnogih fizičkih i hemijskih reakcija.] U pokretima mrtvih stvorenja nema izbora. Kad vatra nešto takne Allah dželle-šanuhu stvara gorenje. Gorenje nije proizvod vatrine želje i izbora.
Allah dželle-šanuhu također hoće i stvara dobre i korisne želje Svojih robova koje On voli i sažaljeva. On niti hoće da stvori niti želi da se njihove zle i štetne želje ostvare. Djela ovih Njemu dragih robova su uvijek dobra i korisna. Oni se žaloste zato što nisu bili u stanju da urade više, međutim, kada bi razmislili i shvatili da ta djela nisu stvorena zato što su štetna oni se ne bi žalostili. Oni bi trebali, umjesto da žale, biti zadovoljni sa takvom situacijom i puno se zahvaljivati (činiti šukr) Allahu dželle-šanuhu zato što je On u htio u vječnoj prošlosti (ezelu) da stvori čovjekov slobodni izbor (ihtijar) nakon što su njihova srca dobrovoljno odabrala (učinila ihtijar) i poželjela (irade). Allah dželle-šanuhu je to tako htio. Da On to nije tako htio u vječnoj prošlosti (u ezelu) On bi uvijek, čak i naše izabrane radnje, stvarao, silom, nehotično, i bez naše volje. Njegovo stvaranje naših izabranih i svjesnih radnji nakon što smo ih mi poželjeli je zato što je On to tako htio u vječnoj prošlosti (ezelu). Dakle, Njegova volja (irade) je jedini dominantni faktor.)
Ragbi klub "Čelik"
Osnovni podaci
mini|150px|Grb Ragbi kluba Čelik Ragbi klub Čelik Zenica je najuspješniji bosanskohercegovački ragbi klub. Osnovan je 1972. godine u Zenici. Klupske boje su crno-crvene. Klub svoje utakmice odigrava na terenima Stadiona Kamberovića polje i Bilino polje.
Osnivanje
Ragbi klub Čelik je prvi osnovani ragbi klub u Bosni i Hercegovini. Osnovala ga je grupa istaknutih zeničkih intelektualaca na čelu sa Odić Nezirom, Sarajlić Abdulahom, Haramandić Hakijom, Tarabar Askom, Talić Muhamedom, Hadžić Raifom i Salčinović Emirom. Ipak, najpoznatija ličnost koja je vezana za ragbi sport jeste Suad Kapetanović, koji je tada igrao za RK Zagreb. Na prvom sastanku, održanom 05.03.1972. godine u prostorijama željezarske kasine, Suad Kapetanović je prikazao informativne materijale o ragbi sportu i pritom je zakazan termin za prvi trening kluba. Prvi predsjednik kluba je bio Nezir Odić, a potpredsjednik Abdulah Sarajlić - Dulče. Prvobitni naziv kluba je bio Ragbi klub "Zenica", dok od 1978. klub nosi današnji naziv. Historijski datum za Ragbi Klub Čelik predstavlja 08.03.1972. godine kada je održan prvi trening na pomoćnom terenu stadiona "Blatuša". Na treningu je prisustvovalo oko 40-tak zainteresovanih, a trening su vodili Suad Kapetanović i Raif Hadžić.
Takmičenja u bivšoj Jugoslaviji
Prva test utakmica je odigrana 20.09.1972. godine, a protivnik je bla kombinovana ekipa Nade iz Splita i Energoinvesta iz Makarske. Zenički klub je izgubio ovu utakmicu, a prvi skor u historiji kluba je postigao Sulejman Šabanović - Frenki. Prva zvanična, tj. prvenstvena utakmica kluba se odigrala 1972. godine u Zagrebu protiv ekipe Lokomotiva, koju su zeničani izgubili sa 52-0. Iste godine klub učestvuje u svom prvom natjecanju - Prvenstvo Jugoslavije Skupina "B". Početkom osamdesetih godina 20. vijeka, dolazi do jačanja kluba što dovodi do osvajanja prvog Seniorskog prvenstva Jugoslavije u sezoni 1981/1982. Nakon toga dolazi niz od sedam osvojenih prvenstava i sest osvojenih Kupa Maršala Tita. Tokom osamdesetih godina Čelikovi igrači postaju okosnica reprezentacije Jugoslavije i mnogi od njih uspješno nastavljaju karijeru u klubovima širom Evrope.
Klupski uspjesi
"Zlatno doba" ovog kluba je bilo tokom 1980-tih godina kada su 7 puta osvojili titulu šampiona SFRJ. Čelik je osvojio prvenstvo SFRJ u sljedećim godinama: 1982-83-84-85-86-87-90.
Ukupno 62 titule:
George Sand
George Sand (Rođena kao Aurore Dupin Dudevant; Pariz, 1. juli 1804. - Nohant, 8. juni 1876.), francuska književnica
Bila je nesretna u braku, a nakon razvoda odlazi u Pariz, posvećuje se književnosti i živi nezavisno. Pokazuje interes za društvene doktrine, simpatizira sa socijal-utopistima, u Lammenaisu vidi proroka nove religije. Sa Julesom Sandeauom objavljuje svoj prvi roman "Rose i Blanche" pod zajedničkim pseudonimom George Sand. Ljubavna veza sa Sandeauom prva je u nizu njenih sentimentalnih avantura (Alfred de Musset, P. Leroux, Frédéric Chopin). Romani su joj podijeljeni na ljubavne, socijalne i rustične, a najbliži su realizmu "Markiz de Villemer". Pisala je pozorišne komade ("Claudie", "Marcelle"), te objavila autobiografiju "Historija mog života". Ljubav s Mussetom u Veneciji opisala je u "Pismima jednog putnika", intimni "Dnevnik" objavljen je 1926. godine, a ostavila je golemu korespondenciju. Ljubav je za nju sinonim života, magični ključić koji rješava sve probleme.
Maraton
Start i cilj maratonske utrke na sportskom su stadionu na atletskoj stazi, a najveći je dio pruge na ulicama. Zbog različitosti staza, sve do 2004. nisu vođeni službeni rekordi.
Historija
Naziv maraton potječe iz legende o grčkom vojniku Filipidu. Prema toj legendi, nakon pobjede grčke vojske nad perzijskom na Maratonskom polju mladi ratnik Filipid potrčao je za Atinu, udaljenu 40 km, da javi dobre vijesti. Teško je trčao pod punom ratnom spremom, noseći u jednoj ruci štit, a u drugoj koplje. Na kraju je dotrčao u Atinu. ''Građani, radujte se! Pobijedili smo!'' To je bilo posljednje što je rekao – od iscrpljenosti i umora srušio se mrtav.
Godine 1882. Francuz Pierre de Coubertin dao je ideju o obnovi Olimpijskih igara. Četiri godine kasnije u Atini su organizirane prve moderne Igre. Tada je Francuz Michel Breal predložio da se u čast Filipida u program uvrsti i maraton. Trkači bi se takmičili od Maratonskog polja do Atine. U prvoj maratonskoj utrci pobjednik je bio Grk Spyridon Louis s vremenom 2:58:50.
Al Pacino
Alfredo James Pacino proslavljeni je američki filmski i pozorišni glumac i režiser, dobitnik nagrada Oscar, Emmy, Zlatni globus i Tony. Oscara za najbolju glavnu ulogu dobio je 1992. za ulogu u filmu Miris žene.
Dizajn
Dizajn je proces donošenja serije odluka koje imaju za cilj konstruisanje, oblikovanje ili kreiranje nečega. Dizajn se obično odvija po unaprijed određenom planu, ideji ili zamisli. Svrha dizajna je realizacija plana ili ideje koji mogu biti uzrokovani potrebom da se riješi određen problem. Zbog toga se proces dizajna često definiše i kao proces rješavanja problema.
Kada se govori od dizajnu nekog proizvoda, predmeta ili objekta, obično se pod dizajnom smatra aranžman ili konfiguracija pojedinačnih komponenti koji čine cjelinu proizvoda, predmeta ili objekta.
Riječ dizajn ima korijen u latinskim riječima de i signare.
Danas dizajn ne predstavlja specifičnu profesiju niti disciplinu jer je pojam preširok. Postoje mnogobrojne discipline dizajna. Neke od njih su:
Razvojem tehnologije i shodno potrebama društva, nameću se nove oblasti dizajna koje su tek u začetku razvoja kao što su:
Neki pojmovi koji se često vežu uz dizajn su: ergonomija; estetika
872.
Godina 872. (DCCCLXXII) bila je prijestupna godina koja počinje u utorak u julijanskom kalendaru. Oznaka 872. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.
Kolkata
Kolkata, prije Kalkuta, je grad u indijskoj državi Zapadni Bengal. Zajedno sa okolinom, u području Kolkate živi oko 15 miliona stanovnika, što čini Kolkatu trećim gradom po broju stanovnika u Indiji i osmim u svijetu.
Kolkata se suočava sa problemima urbanizacije, kao što su siromaštvo, zagađenost i saobraćajno zagušenje.
Kolkata Bengali: [kolˈkata]; također poznat kao Calcutta što je bio službeni naziv do 2001.) je glavni grad indijske države Zapadni Bengal. Nalazi se na istočnoj obali rijeke Hoohly 80 km zapadno od granice sa Bangladešom. To je primarno poslovno, komercijalno i finansijsko središte istočne Indije i glavna komunikacijska luka za sjeveroistočnu Indiju. Prema indijskom popisu iz 2011. godine, Kolkata je sedmi grad po broju stanovnika u Indiji, sa 45. lakh  stanovnika (4.5 miliona) stanovnika u gradu. To je dio metropolitanskog područja Kolkata (ili poznatog kao Velika Kolkata) koje ima populaciju od preko 1,41 crore (14.1 miliona) stanovnika što ga čini trećim najnaseljenijim gradskim područjem u Indiji. U 2021. gradsko područje Kalkute prešlo je 1,5 crore (15 miliona) registrovanih birača. Luka Kolkata je najstarija operativna luka Indije i njena jedina velika riječna luka. Kolkata se smatra kulturnom prijestonicom Indije. Kolkata je drugi najveći grad u kojem se govori bengalski nakon Dake. Ima najveći broj nobelovaca među svim gradovima u Indiji.—
—
U kasnom 17. vijeku, tri sela koja su prethodila Kalkuti bila su pod vlašću Navaba iz Bengala pod mogulskim Sizerenstvom. Nakon što je Nawab 1690. godine dao istočnoindijskoj kompaniji trgovačku dozvolu, kompanija je ovo područje razvila u sve više utvrđenu trgovačku stanicu poznatu kao Fort William. Nawab Siraj ud-Daulah okupirao je Kalkutu 1756. godine, a Istočnoindijska kompanija ju je ponovo preuzela sljedeće godine. Godine 1793. Istočnoindijska kompanija bila je dovoljno jaka da ukine domorodnu vlast i preuzela punu suverenost nad regijom. Pod vlašću kompanije, a kasnije pod britanskom vladom, Kalkuta je služila kao glavni grad teritorija koje su držali Britanci u Indiji do 1911. Te godine, nakon procjene njegovog geografskog položaja, u kombinaciji s rastućim nacionalizmom u Bengalu (Kalkuta je postala centar indijskog pokreta za nezavisnost), Britanci su premjestili glavni grad u New Delhi koji je relativno centralniji.
Nakon nezavisnosti 1947. godine, Kalkuta, koja je nekada bila glavni centar indijske trgovine, kulture i politike, pretrpjela je mnogo decenija političkog nasilja i ekonomske stagnacije prije nego što se oporavila. Grad je također bio preplavljen hinduističkim izbjeglicama iz Istočnog Bengala (današnji Bangladeš) u decenijama nakon podjele Indije 1947., transformirajući njegov pejzaž i oblikujući njegovu politiku. Kao demografski raznolik globalni grad, kultura Kalkute ima idiosinkrazije koje uključuju izrazito bliska naselja (paras) i razgovore slobodnog stila (adda). Kolkata je dom filmske industrije istočne Indije, poznate kao Tollywood, i kulturnih institucija, kao što su Akademija likovnih umjetnosti, Victoria Memorial, Azijsko društvo, Indijski muzej i Nacionalna biblioteka Indije. Među naučnim institucijama, Kalkuta je domaćin Poljoprivrednog hortikulturnog društva Indije, Geološkog zavoda Indije, Botaničkog istraživanja Indije, Matematičkog društva Kalkute, Udruženja indijskih naučnih kongresa, Zoološkog istraživanja Indije, Institucije inženjera, Antropološkog istraživanja Indije i Indijskog udruženja za javno zdravlje. Četiri nobelovca i dva dobitnika Nobelove memorijalne nagrade povezani su s gradom. Iako je dom velikih kriket borilišta i franšiza, Kolkata se u Indiji ističe po tome što je centar nogometnih asocijacija u zemlji i ima jaku kulturu u drugim sportovima manje rasprostranjenim drugdje. Otuda je Kolkata poznata i kao 'grad radosti'.
Historija
mini| [[Fort William, Indija|Fort William, sjedište britanske istočnoindijske kompanije]]
Klima
Kolkata je podložna tropskoj vlažnoj i suhoj klimi koja je označena kao Aw prema Kepenovoj klasifikaciji klime. Prema izvještaju Programa Ujedinjenih naroda za razvoj, njegova zona vjetra i ciklona predstavlja "veoma visok rizik od oštećenja".
Pitanja životne sredine
Zagađenje je glavna briga u Kalkuti. , godišnja koncentracija sumpor-dioksida i azot-dioksida bila je u okviru nacionalnih standarda kvaliteta ambijentalnog vazduha Indije, ali nivoi suspendovanih čestica koje se mogu udisati su bile visoke, iu rastućem trendu pet uzastopnih godina, uzrokujući smog i izmaglicu. Ozbiljno zagađenje vazduha u gradu izazvalo je porast respiratornih oboljenja povezanih sa zagađenjem, kao što je rak pluća.
Civilna uprava
alt=A red-and-yellow building with multiple arches and towers standing against a backdrop of blue sky and framed by trees|mini| Visoki sud u Kalkuti Kolkata upravlja nekoliko vladinih agencija. Općinska korporacija Kolkata, ili KMC, nadgleda i upravlja civilnom infrastrukturom 16 općina grada, koje zajedno obuhvataju 144 odjeljenja. Svaki odjel bira vijećnika u KMC. Svaka opština ima odbor vijećnika, od kojih je svaki izabran da predstavlja štićenik. Korporacija se bavi urbanističkim planiranjem i održava puteve, škole, bolnice, bolnice i opštinske pijace uz pomoć opštinskih odbora. Kao vrhunsko tijelo Kalkute, korporacija obavlja svoje funkcije preko gradonačelnika u vijeću, koji se sastoji od gradonačelnika, zamjenika gradonačelnika i deset drugih izabranih članova KMC-a. Funkcije KMC-a uključuju vodosnabdijevanje, odvodnju i kanalizaciju, kanalizaciju, upravljanje čvrstim otpadom, uličnu rasvjetu i regulaciju zgrada.
Trenčinski kraj
Regija Trenčin (slovački: Trenčiansky kraj) je jedna od osam slovačkih administrativnih regija. Njena ukupna površina iznosi 4.501 km2, prema popisu iz 2003. godine imala je 609.828 stanovnika. Sastoji se od 9 okruga (slovački: Okres):
Kolkata
Obrazovanje
lijevo|mini| [[Indijski institut za menadžment Kalkuta]] Školama u Kalkuti upravlja državna vlada ili privatne organizacije, od kojih su mnoge vjerske. Bengalski i engleski su primarni jezici nastave; Urdu i hindi se također koriste, posebno u centralnoj Kalkuti. Škole u Kolkati slijede plan "10+2+3". Nakon završetka srednjeg obrazovanja, učenici se obično upisuju u škole koje imaju više srednje obrazovanje i koje su povezane sa Vijećem za visoko srednje obrazovanje Zapadnog Bengala, ICSE-om ili CBSE-om. Obično biraju fokus na slobodnu umjetnost, biznis ili nauku. Dostupni su i stručni programi. Neke škole u Kolkati, na primjer South Point School, La Martiniere Calcutta, Calcutta Boys' School, St. James' School (Kolkata), St. Xavier's Collegiate School i Loreto House, rangirane su među najboljim školama u zemlji.
Grčka
Grčka, zvanično Republika Grčka , jest država koja se nalazi u jugoistočnoj Evropi. Smještena je na jugu Balkanskog poluostrva na strateški veoma važnom raskršću između Evrope, Azije i Afrike, između Egejskog mora na istoku, Jonskog mora na zapadu i Sredozemnog mora na jugu. Graniči se sa Albanijom na sjeverozapadu, Sjevernom Makedonijom i Bugarskom na sjeveru i Turskom na sjeveroistoku. Sa površinom od 132.000 km2 najveća je država na Balkanskom poluostrvu.
Pored kontinentalnog dijela Grčka obuhvata i preko 1.400 ostrva od kojih su najveći i najznačajniji Kreta, Eubeja, Lezbos, Rodos i Krf. Grčka se sastoji od devet geografskih regija: Makedonija, Centralna Grčka, Peloponez, Tesalija, Epir, Egejska ostrva (uključujući Dodekanez i Kiklade), Trakija, Kreta i Jonska ostrva. Grčka ima najdužu obalu na Sredozemlju i 11. najdužu obalu na svijetu. Reljef je uglavnom planinski, a najviši vrh je planina Olimp sa nadmorskom visinom od 2.918 metara. Prema popisu stanovništva iz 2011. godine, Grčka ima oko 10,8 miliona stanovnika. Glavni i najveći grad je Atina.
Historija savremene Grčke države vuče svoje korijene iz civilizacije antičke Grčke, koja se smatra kolijevkom zapadne civilizacije; njeno naslijeđe uključuje demokratiju, zapadnu filozofiju, Olimpijske igre, zapadnu književnost, historiografiju, političke nauke, značajne naučne matematičke principe i dramu, uključujući i tragediju i komediju. Nakon nekoliko stoljeća nezavisnosti, grčke gradove-države ujedinjuje Filip II Makedonski u četvrtom stoljeću prije nove ere. Njegov sin Aleksandar Veliki je osvojio cijeli antički svijet, šireći grčku kulturu i nauku od istočnog Mediterana do rijeke Ind.
Zatim je Grčku anektirao Rim u drugom stoljeću prije nove ere. Grčka je postala sastavni dio Rimskog carstva formirajući jezgru oko njenog nasljednika Bizantijskog carstva. Grčka pravoslavna crkva je ukorijenjena u prvom stoljeću, oblikujući moderni grčki identitet i prenoseći grčku tradiciju širom pravoslavnog svijeta. Sredinom 15. stoljeća pada pod Osmanlijsku vlast, a nacionalna država Grčka se pojavljuje 1830. godine nakon rata za nezavisnost. Bogata historija ove zemlje reflektuje se po 17 lokaliteta koja se nalaze na UNESCO-ovoj listi svjetske baštine, među najvećim u Evropi i svijetu.
mini|250p|desno|[[Atina, glavni grad Grčke]] Grčka je demokratska i razvijena država sa razvijenom ekonomijom, visokim kvalitetom života i visokim životnim standardom. Jedan je od osnivača Ujedinjenih nacija. Grčka je deseta država koja se pridružila Evropskoj uniji i postala je dio Eurozone od 2001. godine. Također je član mnogih drugih međunarodnih institucija kao što su Vijeće Evrope, NATO, OECD, OIF, OSCE i WTO.mini|250p|desno|[[Kreta, jedan od mnogobrojnih ostrva Grčke]]
Antički i klasični period
Najraniji dokazi o prisustvu ljudi na južnom Balkanu datiraju iz 270.000 godine p.n.e. i nalaze se u pećini Petralona, u grčkoj pokrajini Makedoniji. Grčka je dom prve napredne civilizacije u Evropi i smatra se rodnim mjestom zapadne civilizacije koja počinje sa Cikladskom civilizacijom na ostrvima Egejskog mora (3.200. - 2.700. p.n.e.), Minojskom civilizacijom na Kritu (2.700. - 1.900. p.n.e.) i Mikenskom civilizacijom (1.900. - 1.100. p.n.e.). Ove civilizacije su bile pismene; Minojci su pisali nedešifrovanim pismom poznatim kao Linear A, a Mikenjani pismom poznatim kao Linear B. Mikenjani su postepeno apsorbirali Minojce, ali se njihova civilizacija nasilno uništila oko 1.200. godine p.n.e., tokom regionalnih previranja poznatih kao kolaps bronzanog doba. Ovo razdoblje je poznato i kao Mračno doba Grčke.
Kraj Mračnog doba tradicionalno datira 776. godine p.n.e. sa početkom prvih Olimpijskih igara. Ilijada i Odiseja, prvi tekst zapadne književnosti, govori da su se na kraju Mračnog doba na grčkom poluostrvu pojavila razna kraljevstva i gradovi-države koji su imali svoje kolonije na obalama Crnog mora, Južne Italije (Magna Graecia) i Male Azije. Ove države i njihove kolonije su dostigle veliki nivo prosperiteta što je rezultiralo kulturnim bumom koji je izražen u arhitekturi, drami, nauci, matematici i filozofiji. Klisten je 508. godine p.n.e. pokrenuo prvi demokratski sistem vlasti u Atini.
Od 500. godine p.n.e. Perzijsko carstvo je kontrolisalo grčke gradove-države u Maloj Aziji i Makedoniju. Pokušaji nekih grčkih gradova-država da se oslobode perzijske vladavine nisu bili uspješni. Perzija je napala gradove-države na grčkom poluostrvu 492. godine p.n.e., ali je bila primorana da se povuče nakon poraza u bici kod Maratona 490. godine p.n.e. U drugoj perzijskoj invaziji 480. godine p.n.e. nakon odlučujuće grčke pobjede u bitkama kod Salamine, Plateje i Mikale, perzijanci su bili prisiljeni da se povuku po drugi put sa svih evropskih teritorija. Predvođeni Atinom i Spartom, grčke pobjede u grčko-perzijskim ratovima se smatraju ključnim trenutkom u svjetskoj historiji. Nakon toga uslijedio je period od 50 godina mira koji je poznat kao Zlatno doba Atine, perioda koji je postavio mnoge temelje zapadne civilizacije.
Nedostatak političkog jedinstva u Grčkoj je doveo do čestih sukoba između grčkih država. Najrazorniji unutar-grčki rat je bio Peloponeski rat (431. - 404. p.n.e.) koji je dobila Sparta, što je dovelo do propasti Atine kao vodeće snage u Antičkoj Grčkoj. Atina i Sparta su kasnije bili u sjeni Tebe i na kraju Makedonije, koja je ujedinila sve grčke države u Korintski savez (također poznat kao Helenski savez) pod vodstvom Filipa II, koji je izabran za lidera prve jedinstvene grčke države u historiji.
Nakon atentata na Filipa II, njegov sin Aleksandar Veliki je preuzeo vodstvo nad Korintskim savezom i pokrenuo invaziju na Perzijsko carstvo sa združenim snagama svih grčkih država 334. godine p.n.e. Neporažen u borbi, Aleksandar je osvojio Perzijsko carstvo u cijelosti 330. godine p.n.e. On je stvorio jedno od najvećih carstava u historiji, koje se protezalo od Grčke do Indije. Nakon njegove smrti, njegovo carstvo je podijeljeno na nekoliko kraljevina, od kojih su najpoznatije Seleučko carstvo, Ptolemejsko kraljevstvo, Grčko-baktrijsko kraljevstvoIindo-grčko kraljevstvo. Mnogi grci su emigrirali u Aleksandriju, Antiohiju, Seleukiju i mnoge druge nove helenističke gradove u Aziji i Africi. Iako se političko jedinstvo Aleksandrovog carstva nije održalo, rezultiralo je helenističkom civilizacijom i širenjem grčkog jezika i kulture na područja koje je Aleksandar osvojio. Grčka nauka, tehnologija i matematika su dostigle svoje vrhunac tokom helenističkog perioda.
Geografija
Grčka se nalazi na jugu Balkanskog poluostrva. U Grčkoj živi oko 11 miliona stanovnika a površina je 132.000 km2. Glavni grad je Atina. Ostali veći gradovi su: Pirej, Solun, Larisa, Ber, Patras i Janjina. Obala je veoma razuđena, sa mnoštvom ostrva, poluostrva i zaliva. Njihova obala je po razuđenosti druga u Evropi. Neka od ostrva su: Mitilena, Hios, Kreta, Krf, Argostolion, Skiros, Andros i dr. Najveći dio države je pod planinama, najviši vrh je Olimp sa 2 911 metara nadmorske visine. Zemlja nije pogodna za razvoj poljoprivredne kulture osim u nekim dolinama uz rijeku.
Administrativna podjela
Grčka je podijeljena na 13 regija koje se zovu periferije. Periferije su podijeljenje na 51 manju administrativnu jednicu koje se nazivaju prefekture (grč. nomoi). Tih 13 periferija su:
Privreda
Poljoprivreda je slabije razvijena zbog nedostatka pogodnog tla ali se sve više navodnjava tako da je svake godine sve veća proizvodnja. Glavne poljoprivredne kulture su: pšenica, kukuruz, ječam, riža, masline, agrumi i mandarine. Također se praktikuje i vinogradarstvo.
Rudarstvo, uslovljeno prirodnim bogatstvom ruda, se u posljednjem vijeku poprilično razvilo. Grčka je bogata rudama: boksit, mangan, nikl, cink, barit, sumpor, so, srebro i dr.
Industrija se razvila posljednih 30 godina. Razvijena je obojena metalurgija, prehrambena, tekstilna, hemijska, elektrotehnička, farmaceutska, tekstilna industrija, brodogradnja, kožna i drvna industrija. Također postoji i nekoliko rafinerija nafte u Grčkoj. Krajem 2009. privreda Grčke se našla u najvećim problemima, od ponovne uspostave demokratije, 1974. mini|lijevo|220px|Dug Grčke mini|lijevo|220px|Rast BDP Grčke Početkom 2010., otkriveno je da su vlade Grčke, jedna za drugom, dosljedno i promišljeno lažno izvještavale o službenoj državnoj statistici, da bi se zadržale u okviru pravila monetarne unije. To je omogućilo da vlade Grčke troše više od realno mogućeg, istovremeno krijući od nadzornika iz EU stvarni manjak. U maju 2010., države Eurozone odobravaju Grčkoj pomoć od 110 milijardi eura.
mini|250p|lijevo|Administrativna podjela Grčke
Stanovništvo
U Grčkoj živi približno 11 miliona stanovnika. 98% su autonomni Grci. Između Trakije i Egejske Makedonije ima nešto Turaka i Bugara, a na zapadu u oblasti Janja nešto Albanaca.
Najdominantnija religija u Grčkoj je hrišćanstvo, odnosno pravoslavlje, sa islamskom manjinom (oko 1%). Ustav Republike Grčke priznaje grčku pravoslavnu vjeru kao "glavnu" ali garantuje slobodu religioznog opredjeljenja za sve. Grčka pravoslavna crkva je autokefalna.
Većina stanovništva se u posljednje vrijeme sve više seli u gradove, pa je stepen urbanizacije stalno u porastu. Skoro cijelo stanovništvo govori grčkim jezikom. U pograničnim mjestima se govori albanski i turski jezik. Koristi se staro grčko pismo.
Kultura
U Grčkoj živi približno 11 miliona stanovnika. 98% su autonomni Grci. Između Trakije i Egejske Makedonije ima nešto Turaka i Bugara, a na zapadu u oblasti Janja nešto Albanaca. Najdominantnija religija u Grčkoj je hrišćanstvo, odnosno pravoslavlje, sa islamskom manjinom (oko 1%). Ustav Republike Grčke priznaje grčku pravoslavnu vjeru kao "glavnu" ali garantuje slobodu religioznog opredjeljenja za sve[1]. Grčka pravoslavna crkva je autokefalna. Većina stanovništva se u posljednje vrijeme sve više seli u gradove, pa je stepen urbanizacije stalno u porastu. Skoro cijelo stanovništvo govori grčkim jezikom. U pograničnim mjestima se govori albanski i turski jezik,a u nekim regijama i francuski i engleski. Koristi se staro grčko pismo.
Vanjski linkovi
🇪🇺
NGC 4758
NGC 4758 (također poznat kao IRAS 12502+1607, MCG 3-33-15, PGC 43707 i UGC 8014) je nepravilna galaksija koja je udaljena oko 57 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Berenikina kosa. Najveći prečnik je 3,00 (50 hiljada sg) a najmanji 0,7 uglovnih minuta (12 hiljade sg). Prvo otkriće je napravio John Frederick William Herschel 21. marta 1784. godine.
Nogometna lopta
thumb|180px|desno|Nogometna lopta Nogometna lopta je rekvizit za nogometnu igru. Sferični oblik lopte, kao i njena veličina, težina i sastav određeni su u drugom zakonu nogometnih pravila koji je donio Međunarodni odbor nogometnih saveza. Postoje i dodatni, mnogo strožiji propisi doneseni od strane FIFA-e.
Pozorac
Pozorac je naseljeno mjesto u sastavu općine Marina, Splitsko-dalmatinska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazio se u sastavu stare općine Trogir. Kao samostalno naseljeno mjesto, Pozorac postoji od popisa 2001. godine. Nastalo je izdvajanjem dijela iz naselja Marina.
Nogometna lopta
Historija
1855. godine američki izumitelj Charles Goodyear je osmislio i napravio prvu nogometnu loptu od vulkanizirane gume. Ona je bila sastavljena od više gumenih panela koji su bili međusobno zalijepljeni na uglovima. Paneli su imali oblik sličan onome na današnjim košarkaškim loptama, a zanimljivo je da je prva ikad odigrana košarkaška utakmica bila odigrana upravo sa ovom loptom.
Rudolf Steiner
Rudolf Steiner, rođen je u mjestu Donji Kraljevec, Hrvatska, 25. februara 1861. godine, austrijski je filozof, društveni mislilac, umjetnik, edukator, spisatelj i ezoterik. Jedan je od osnivača teosofskog društva za Evropu, a samostalan je inicijator osnivanja Evropskog antroposofskog društva. Također je bio zaokupljen agrikulturom što rezultira time da utemeljuje poseban sistem organske poljoprivrede, biodinamička poljoprivreda, ili biodinamika. Također je Steiner disciplinirao i novi aspekt medicine nazvavši je antropozofska medicina.
Nogometna lopta
Historija
Dizajn Goodyearove lopte poboljšao je 1862. godine J.H. Landon tako što joj je dodao mogućnost napuhavanja. To je omogućavalo da lopta zadrži tvrdoću i oblik. U originalnoj knjizi s nogometnim pravilima iz 1863. godine nije bilo govora o obliku i dimenzijama lopte. To se promijenilo nakon što je 1872. godine knjiga dopunjena. Tada je uneseno pravilo da lopta mora biti okruglog oblika i da joj opseg mora biti između 68 cm i 70 cm. Kasnije je dodana i stavka kako uz navedene dimenzije nogometna lopta mora zadovoljavati i kriterij da bude obučena u kožu ili neki drugi dozvoljeni materijal, te da joj masa prije početka utakmice mora biti između 400 g i 450 g. Pravilo o veličini i težini lopte nije se promijenilo ni danas.
Pozorac
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2021. godine, Pozorac je imao 141 stanovnika. Za narodnosni sastav 1991. godine pogledati pod Marina.
Mai Tai
mini|200px|Mai Tai Mai Tai je poznati alkoholni koktel prvi put napravljen u restoranu Trader Vic u Oaklandu 1944. godine.
Rudolf Steiner
Steiner je autor čija bibliografija prelazi preko dvije stotine naslova, kao i stotine članaka. Predavanja iz teosofije i antroposofije je održavao u mnogim kulturnim centrima širom Evrope s početka 20. vijeka. Umro je 30. marta 1925. godine u Dornachu.
Nogometna lopta
Historija
Osnivanje Engleske nogometne Lige 1888. godine imalo je za posljedicu početak masovne proizvodnje nogometnih lopti. Proizvodnjom su se prve počele baviti dvije firme smješten u Glasgowu, Mitre i Thomlison's. Oni su smatrali da je ključ kvalitetne nogometne lopte u tome da zadrži svoj prvobitni oblik. Prema tome je bilo važno imati čvrstu kožu kao i kvalitetno osoblje što se najviše odnosilo na radnike koji su vršili obradu kože. Za izradu najkvalitetnijih lopti upotrebljavala se koža s kravljih kukova, dok se za one manje kvalitetne upotrebljavala leđna kravlja koža. Kožni dio lopte se u početku sastavljao od panela koji su se spajali na suprotnim polovima lopte što je kasnije zamijenjeno oblikom panela kojim se postizala bolja sferičnost.
Mai Tai
Naziv koktela dolazi od tahićanske riječi Maita'i što znači dobro. Naziv je nastao tako kad je vlasnik restorana Victor J. Bergeron napravio koktel za svoje prijatelje sa Tahitija nakon čega je jedan od tih prijaetlja, Carrie Guild, nakon što ga je probao rekao "Maita'i roa ae!" što znači veoma dobro.
Nogometna lopta
Novi oblik panela
Najveći problem nogometnih lopti sa kožnim vanjskim dijelom je bilo njihovo svojstvo upijanja vode. Ukoliko se igralo u mokrim uvjetima lopta bi tokom meča polako upijala vodu i postajala sve teža, te bi odstupala od dopuštene mase pa su igrači često imali povredu glave ili vrata prilikom udaranja takve lopte glavom.
Kako bi se riješio taj problem lopte su se premazivale umjetnim bojama ili drugim materijalima. To označava početak upotrebe umjetnih materijala u postupku proizvodnje nogometnih lopti. Lopte iz 1960-ih bile su sastavljene od peterokuta i šesterokuta što je uvelike pomoglo pri postizanju oblika kugle i to je dizajn koji se održao i narednih godina. 1986. godine došlo je do velikog napretka u igri. Razlog tome bila je nova lopta s poliuretanskim premazom kao i nova tehnologija zaštite šavova pa je bila vodonepropusna, te je i u mokrim uvjetima zadržavala željeni oblik, a i masa joj se tokom utakmice nije mijenjala.
Lopte sastavljene od peterokuta i šesterokuta održale su se dugi niz godina. Mnogi proizvođači taj način izrade primjenjuju i danas. Adidas je inovator na tom polju. Oni su službeni proizvođač lopti za dva najveća nogometna takmičenja, Svjetsko i Evropsko prvenstvo. Od 2006. do 2014. godine proizveli su niz lopti koje su po obliku panela bile potpuno drugačije. Cilj istraživanja na tom polju je napraviti loptu sa što manjim brojem panela kako bi joj aerodinamika bila bolja. To za sobom povlači i sve čudnije oblike dijelova lopte. Lopta s peterokutima i šesterokutima predstavljala je standard još od 1970. godine, a bila je sastavljena od 32 panela. Adidas je to odlučio promijeniti kada je za Svjetsko prvenstvo 2006. godine predstavljena lopta Teamgeist sastavljena od 14 dijelova. Sa modelom Jabulaniiz 2010. godine otišlo se korak dalje, te je broj panela smanjen na 8, dok najnovija Brazuca koja se koristila na Svjetskom prvenstvu u Brazilu imala tek 6 dijelova.
Dijelovi lopte
Nogometnu loptu čine: vanjski paneli, unutrašnja postava, ventil, spoj i butilna guma ili lateks. Za proizvodnju vanjskog panela danas se najčešće  koristi sintetička koža napravljena od poliuretana (PUR) ili poli(vinil-hlorida) (PVC). PVC je jeftiniji od PUR-a, te se lopte napravljene od njega koriste najviše za trening. Lopte od PUR-a su skuplje, ali su puno ugodnije za igru jer su mekše. Između vanjskog panela i butilne gume nalazi se postava. Njen zadatak je osigurati bolji osjećaj, bolji oblik, poboljšati kontrolu lopte i ojačati strukturu. Kao materijal za postavu najčešće se upotrebljavaju poliester i pamuk.
Svaka lopta se sastoji od više panela i njih je potrebno spojiti. Do 2004. godine za najkvalitetnije lopte se primjenjivala isključivo tehnika šivanja, dok su kod manje kvalitetnih lopti spojevi ostvareni lijepljenjem. Šivanjem se paneli spajaju i danas, postoje ručno i mašinsko šivane lopte pri čemu su ručno šivane kvalitetnije i skuplje. Kao materijal za šavove upotrebljavaju se poliuretanska vlakna ili vlakna od kevlara ukoliko je potrebna još bolja izdržljivost i otpornost na vlagu.
Pozorac
Stanovništvo
Napomena: ''U 2001. nastalo je izdvajanjem iz naselja Marina. U 1857., 1869., 1921., 1931., 1981. i 1991. podaci su sadržani u naselju Marina.''
Stupari (Mrkonjić Grad)
Stupari su naseljeno mjesto u općini Mrkonjić Grad, Bosna i Hercegovina.
NGC 946
NGC 946 (također poznat kao MCG 7-6-26, PGC 9556 i UGC 1979) je spiralna galaksija koja je udaljena oko 265 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Andromeda. Najveći prečnik je 1,50 (116 hiljada sg) a najmanji 1,0 uglovnih minuta (77 hiljada sg). Prvo otkriće je napravio John Frederick William Herschel 6. oktobra 1784. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Claude Simon
Claude Simon (10. oktobar 1913. Antananarivo, Madagaskar - 6. juli 2005. Pariz), bio je francuski književnik. Studirao u Parizu, Oxfordu i Cambridgeu. Nakon njemačkog zarobljeništva 1940. pridružio se francuskom pokretu otpora. Autentični je predstavnik francuskog novog romana, barokno bujnog izraza s težištem na formalnim inovacijama. Nekoliko se motiva pojavljuje u većini njegovih romana: rano izgubljeni roditelji, očeve razglednice iz prekomorskih kolonija, baka i ujak s kojima je proveo djetinjstvo, Španski građanski rat i francuski poraz 1940. Kroz njih promišlja o općim temama: destruktivnosti, samoći, starosti i smrti, nepokretnosti u protjecanju vremena i sl. Dobitnik je Nobelove nagrade za književnost 1985.
Trnavski kraj
Regija Trnava (slovački: Trnavský kraj) je jedna od osam slovačkih administrativnih regija. Njena ukupna površina iznosi 4.174 km2, prema popisu iz 2003. godine imala je 554.172 stanovnika. Sastoji se od 7 okruga (slovački: Okres):
NGC 3395
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Sangria
mini|200px|Sangria Sangria je voćno vino porijeklom sa prostora Španije i Portugala. Ime je dobila od španske riječi sangre (na portugalski sangue) što u prevodu znači krv.
Pored vina u sastav sangrije ulazi narezano voće (može biti narandža, limun, jabuka, breskva, ananas, dinja, grožđe, mango i sl.), zatim neki zaslađivač (med, šećer, sirup), i mala količina nekog žestokog pića.
NGC 7680-2
NGC 7680-2 (također poznat kao PGC 3088959) je kompaktna galaksija koja je udaljena oko 242 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Pegaz. Najveći prečnik je 0,20 (14 hiljade sg) a najmanji 0,2 uglovnih minuta (14 hiljade sg).
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Veliki Blek
Veliki Blek (ital. Il Grande Blek), poznat i kao Blek Stena (Blek Macigno), je strip junak koji se bori za nezavisnost Amerike protiv Crvenih Mundira, odnosno Britanske imperije. Njegovi vjerni pratioci su profesor Okultis i dječak Rodi.
U Bosni i Hercegovini je distribuiran u izdanju Lunov Magnus Stripa.
Vanjski linkovi
http://www.mizi.it/fumetti/blek.htm
871.
Godina 871. (DCCCLXXI) bila je redovna godina koja počinje u ponedjeljak u julijanskom kalendaru. Oznaka 871. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.
Philippe Soupault
Philippe Soupault (Chaville, 2. august 1897. - Pariz, 11. mart 1990.), francuski esejist i romanopisac