Zimbabve
Vlada i politika
Čadov ustav predviđa snažnu izvršnu vlast na čelu s predsjednikom koji dominira političkim sistemom. Predsednik ima moć da imenuje premijera i kabinet, a vrši  i značajan uticaj na imenovanja sudija, generala, pokrajinskih zvaničnika i šefova Čadovih paradržavnih firmi. U slučajevima ozbiljne i neposredne prijetnje, predsjednik, uz savjetovanje s Nacionalnom skupštinom, može proglasiti vanredno stanje. Predsjednik se bira izravnim glasanjem, na petogodišnji mandat; 2005. godine su ukinuti ustavni termini ograničenja, dopuštajući predsjedniku da ostane na vlasti preko prethodnog dvomandatnog ograničenja. Većina glavnih savjetnika Débyja članovi su etničke grupe Zaghawa, iako su južne i opozicijske ličnosti predstavljene u Vladi. Pravni sistem Čada zasnovan je na Francuskom građanskom pravu i Čadskom običajnom pravu, gdje se ne miješa u javni red ili ustavne garancije jednakosti. Unatoč jamstvu ustava o neovisnosti pravosuđa, predsjednik imenuje većinu ključnih pravosudnih dužnosnika. Najviša pravna tijela pravnog sistema, Vrhovni sud i Ustavno vijeće, postala su u potpunosti operativna od 2000. godine. Vrhovni sud čini glavni sudija, kojega imenuje predsjednik, i 15 vijećnika, koje imenuje predsjednik i doživotna vijeća. Ustavnim sudom predvodi devet sudija izabranih na devet godina. On ima moć revizije zakonodavstva, ugovora i međunarodnih sporazuma prije njihovog usvajanja, Narodna skupština donosi zakone. Tijelo se sastoji od 155 članova izabranih na četverogodišnji mandat, koji se sastaju tri puta godišnje. Skupština održava redovne sjednice dva puta godišnje, počevši u martu i oktobru, a može održati posebne sjednice na poziv premijera. Poslanici biraju predsjednika Narodne skupštine svake dvije godine. Predsjednik mora potpisati ili odbiti novousvojene zakone u roku od 15 dana. Nacionalna skupština mora odobriti premijerov plan vlade i može primorati premijera da podnese ostavku većinom glasova o nepoverenju. Međutim, ako Narodna skupština dva puta odbije program izvršne vlasti u jednoj godini, predsjednik može raspustiti Skupštinu i raspisati nove zakonodavne izbore. U praksi, predsednik vrši značajan uticaj na Narodnu skupštinu kroz svoju stranku, Patriotski pokret spasa (MPS), koji ima veliku većinu. Do legalizacije opozicionih stranaka 1992. godine, Débyjev MPS bio je jedina pravna stranka u Čadu. Od tada je registrirano 78 političkih stranaka, koje su postale aktivne. . Izvještaji o praksama ljudskih prava za 2006. podneseni su 6. marta 2007. U 2005. Godini, opozicione stranke i organizacije za zaštitu ljudskih prava podržale su bojkot za ustavni referendum kojim je Débyju omogućeno da se kandidira za ponovni izbor za treći mandat. amid reports of widespread irregularities in voter registration and government censorship of independent media outlets during the campaign. Dopisnici su predsjedničke izbore 2006. godine ocijenili pukom formalnošću, jer ih je opozicija ocijenila kao farsu i bojkotirala ih. Fond za mir (FFP), Čad navodi u kategoriji neuspjela država. Čad je 2007. godine imao sedmi najviši rezultat na indeksu propalih država. Od tada je trend svake godine u porastu. Čad je imao četvrti najveći rezultat (iza Sudana) na Indeksu neuspjelih država iz 2012. godine, a od 2013. , nalazi se na petom mjestu. Puno je korupcije na svim nivoima; Indeks percepcije korupcije Transparency International za 2005. godinu imenovao je Čad (skupa sa Bangladešom) kao najkorumpiranija zemlja na svetu. Rangiranje ovog indeksa posljednjih godina samo se neznatno poboljšalo. Od svog prvog uvrštavanja u indeks 2004. godine, najbolji rezultat Čada bio je 2/10 za 2011. > Kritičari predsjednika Débyja optužili su ga za kronizam i tribalizam.