Paulovnija
Morfologija
alt=Foliage|desno|bez_okvira Paulownia je rod kritosjemenjača i jedno od najbrže rastućih stabala na svijetu. Paulownia tomentosa može narasti preko 30 metara i ima (E – vidi označenu sliku ispod ) velike listove u obliku srca u rasponu od 10-20 cm široke i 15-30 cm duge, s 10-20 cm dugom peteljkom. Listovi rastu u suprotnim parovima, a kao što naziv tomentosa sugerira, prekriveni su dlačicama. Rub lista može biti nazubljen ili cijeli, a ponekad može biti i s blagim režnjevima. Mogu se razlikovati od uobičajenih sličnih rodova kao što su Catalpa i Cercis po sekundarnoj i tercijarnoj venaciji. Listovi kasno olistaju i kasno opadaju što je tipično za listopadnu paulovnije, međutim u tropskim područjima drvo može postati zimzeleno. Listu često prethode blijedoljubičasti do ljubičasti zasjenjeni cjevasti cvjetovi slični lisičarki. Kao i većina pripadnika Lamiales, cvjetovi su zigomorfni. (B) Cvatovi su terminalno uspravni 15-30 cm dugi, metlice su od ~5 cm dugi. (C) Debela spojena čaška prekrivena je smeđim dlakavim indumentom, a spojena čaška je iste dužine kao i njeni režnjevi čaške, osim kod P. catalpifolia i P. elogata, gdje su režnjevi kraći od čašičnih cijevi. Vjenčić ima 5 sraslih režnjeva sa kraćom adaksijalnom dvokrakom usnom i nešto dužom abaksijalnom trokrakom donjom usnom. Usne svih latica su uvijene, a površina im je tomentasta. lijevo|mini|413x413piksel| Slova AF odgovaraju opisima u odlomku Morfologija Na unutrašnjoj strani donje trokrakog vjenčića vode dva svijetložuta naborana grebena od čaške do usne. Oni se tumače kao cvjetni vodiči do vrha cijevi vjenčića. (C) Unutar cijevi vjenčića, otprilike na pola puta prema dole, nalaze se 4 stamenske niti spojene s laticama u osnovi, pri čemu su 2 duža od ostalih. Na dnu vjenčićne cijevi nalazi se kratka vjenčano-prašna cijev. Osnova vlakana prašnika je savijena, tako da se proteže duž gornjeg dijela cvijeta s prašnicima u obliku strelice, a zatim taloži polen na dorzalnoj strani raznih insekata koji se hrane polenom. (D) Gornji bilokularni jajnik, okružen smeđom čaškom, sa svojom stigmom i stilom koji se dižu prema gore, približno je iste dužine kao i duži prašnički filamenti koji ga okružuju. Ovo ostaje na stabljici, dok vjenčić i prašnik otpadaju. Vrh stigme ima jedinstvenu malu rupu koja vodi do cjevaste proširene komore na vrhu stila prekrivene receptivnim papilama. Kod vrste P. kawakamii ovaj vrh stigme je blago dvokrilni. Ovo je jedinstvena morfološka karakteristika koja razlikuje Paulownia od svih Lamiales. Na dnu jajnika nalazi se nektar s nektarskim prorezima na bazalnim stranama jajnika ispod dlakave regije. Jajnik se zatim razvija u ljepljivu zelenu ovalnu kapsulu suženu na vrhu s preostalim osušenim oblikom koji je ponekad još uvijek pričvršćen. (F) Kapsula ostaje na postojanoj smeđoj čašici, gdje može trajati na drvetu do kraja godine prije nego što postane smeđa i drvenasta, a lokulicidna dehiscencija sadrži do 2000 malih krilatih sjemenki koje su čvrsto naslagane unutra. (G) Sićušne sjemenke imaju bočna krila koja se postepeno povećavaju u dužinu oko sjemena. Trbušna i dorzalna strana sjemena su ravne. Ovaj oblik krila na sjemenkama je još jedna odlika paulovnije koja je razlikuje od ostalih Lamiales. (A) Novi pupoljci, okruženi smeđom zamućenom čaškom, vidljivi su u kasno ljeto do ranu jesen i čekaju u mirovanju, zajedno sa smeđim sjemenskim kapsulama, do proljeća.