cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Manoza
Manoza PTS permeaza
Transport šećera PEP-ovisnim fosfotransfernim sistemom prenosi i istovremeno fosforilizira šećer svoje podloge. Manoza XYZ permeaza je član te porodice, koju koriste bakterij za apsorpciju šećera, posebno egzogenih heksoza u slučaju manoze XYZ, kako bi se oslobodili fosfatni estri u ćelijsku citoplazmu, u pripremi za metabolizam prvenstveno putem glikolize. Transporter kompleks MANXYZ je također uključen i u infekcije E. coli bakteriofagom lambda, sa podjedinice Manx i mnogi drugi koji su dovoljni za uspješnu infekciju lambda fagom. MANXYZ ima četiri domena, u tri polipeptidna lanca; Manx, Many i Manz. Manx podjedinica formira homodimer koji je lokaliziran u citoplazmi strane membrane. Manx sadrži dva domena IIA i IIB povezana šarkama peptida sa svakom domenom, a obavlja fosforilaciju ćelije i transfer fosforila koji se javlja između obje podjedinice. Manx može biti membrana-vezani ili ne-membrana vezani. Many i MANZ podjedinice su hidrofobni integralni membranski proteini sa šest i jedan transmembranski alfa spiralni ključ (e). Fosforil grupa PEP se prenosi na uneseni šećer preko E1 (enzim 1), HPR (histidin proteina) fosfatnog nosača, a zatim na MANX, Many i MANZ podjedinice transportnog kompleksa MANXYZ koji fosforilizizju stupanj heksoznaog šećera stvaranjem heksoza-6-fosfata.
Terapijske svrhe
D-manoza u prahu je pokazala efikasnost u prevenciji rekurentne infekcije urinarnog trakta.
IC 3459
IC 3459 (također poznat kao MCG 2-32-115, PGC 41505 i UGC 7674) je nepravilna galaksija koja je udaljena oko 13 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Djevica. Najveći prečnik je 1,10 (4 hiljade sg) a najmanji 0,8 uglovnih minuta (3 hiljade sg). Prvo otkriće je napravio Friedrich Carl Arnold Schwassmann 13. septembra 1900. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Sherlock (serija)
Sherlock je britanska kriminalistička TV-serija koja predstavlja savremenu verziju detektivskih priča o Sherlocku Holmesu čiji je autor Arthur Conan Doyle. Holmesa glumi Benedict Cumberbatch, dok njegovog vjernog prijatelja i kolegu, dr. Watsona, tumači Martin Freeman. Dosad je snimljeno devet 90-minutnih epizoda, od kojih su prve tri prikazane 2010, druge tri 2012, a 3. sezona 2014. Upravo je 3. sezona postala najgledanija britanska dramska serija od 2001.
Seriju su koncipirali Steven Moffat i Mark Gatiss tokom putovanjâ vozom do produkcijske baze serije Doctor Who u Cardiffu, na kojoj su oba radili kao scenaristi. Težili su da naprave modernu verziju Doyleovih priča u kojima se Holmes koristi savremenim tehnološkim dostignućima kako bi riješio zločine. Potpisani kao koautori, Moffat i Gatiss pišu scenarij za po 1 epizodu u sezoni, a preostalu piše Stephen Thompson. Kompanija Hartswood Films producira seriju za BBC, a koproducira je s WGBH-TV iz Bostona za njihovu TV-antologiju Masterpiece. Serija se uglavnom snima u Cardiffu, mada produkcija koristi i razne druge lokacije. Ulica North Gower u Londonu korištena je za vanjske kadrove Holmesovog i Watsonovog stana u Ulici Baker 221B. U januaru 2014. izvršni producent Steven Moffat objavio je da je naručena 4. sezona i da su scenariji u procesu planiranja.
Serija prati "detektiva-savjetnika", Holmesa, koji pomaže Metropolitanskoj policijskoj službi, prvenstveno višem inspektoru Gregu Lestradeu (Rupert Graves), u rješavanju raznih zločina. Holmesu pomaže njegov sustanar, John Watson, koji se vratio iz vojne službe u Afganistanu. Iako serija prikazuje čitavu lepezu zločina i kriminalaca, Holmesov sukob s njegovim smrtnim neprijateljem, Jimom Moriartyjem (Andrew Scott) stalna je njena karakteristika.
Nakon neemitirane pilot-epizode iz 2009. prva sezona od 3 epizode prikazana je na BBC One i BBC HD-u 2010, a 2. sezona s također 3 epizode 2012. Reakcije kritike bile su izuzetno pozitivne uz mnoge pohvale za scenarije, glumačke izvedbe i režiju. Sherlock je nominiran za brojne nagrade, uključujući BAFTA-u, Emmy i Zlatni globus, osvojivši nekoliko u različitim kategorijama. Sve epizode izdane su na DVD-u i Blu-rayu u Ujedinjenom Kraljevstvu uz neka povezana izdanja originalnih Doyleovih knjiga. Također su objavljeni i albumi s muzikom iz serije. U januaru 2013. serija je pokrenula vlastitu mobilnu aplikaciju Sherlock: The Network (Mreža), čiji je kreator The Project Factory u saradnji sa Hartswood Filmsom.
Naručena je i 4. sezona ove serije. Nove 3 epizode trebale bi biti prikazane 2017, a prije toga, tačnije 1. januara 2016, prikazana je specijalna božićna epizoda (pune dužine).
Koncepcija i razvoj
Moffat i Gatiss, obojica veliki ljubitelji Sherlocka Holmesa s iskustvom adaptiranja ili korištenja viktorijanske književnosti za televiziju, razvili su koncept serije. Moffat je prethodno adaptirao Čudan slučaj dr. Jekylla i g. Hidea za seriju iz 2007, Jekyll, dok je Gatiss napisao scenarij za dikensovsku epizodu Doctora Whoa pod nazivom "The Unquiet Dead". Moffat i Gatiss, obojica scenaristi Doctora Whoa, razmatrali su planove za adaptaciju Holmesa tokom njihovih brojnih putovanja vozom u Cardiff, gdje je bila produkcijska baza serije. Dok su bili u Monte Carlu na dodjeli nagrada, Moffatova supruga, filmska producentica Sue Vertue, ohrabrila ih je da sami razviju projekt prije no što neki drugi kreativni tim dođe na istu ideju. Moffat i Gatiss pozvali su Stephena Thompsona da piše scenarije za seriju u septembru 2008.
Gatiss je kritizirao skorije adaptacije Doyleovih priča rekavši da su "previše smjerne i prespore" ciljajući umjesto toga na to da ne poštuju kanon u istoj mjeri u kolikoj su to isto radili filmovi iz 1930-ih i 1940-ih sa Basilom Rathboneom. Cumberbatchev Sherlock koristi se modernom tehnologijom, kao što su SMS-poruke, internet i GPS, da riješi zločine. Paul McGuigan, koji je režirao 2 epizode Sherlocka, kaže da je to u skladu sa Doyleovim likom ističući da bi se on "u knjigama koristio bilo čime mogućim i da je uvijek bio u laboratoriji radeći eksperimente. To je samo moderna verzija svega toga. Koristit će se danas dostupnim sredstvima kako bi otkrio stvari".
Serija je ipak zadržala neke tradicionalne elemente priča, poput adrese u Ulici Baker i Holmesovog protivnika Moriartyja. Iako su događaji iz knjiga preneseni u sadašnjicu, neki su elementi uključeni u priču (npr. Freemanov Watson vratio se iz vojne službe u Afganistanu ). Govoreći o činjenici da je originalni Watson vraćen kući kao ranjenik nakon službe u Drugom englesko-afganskom ratu (1878–1880), Gatiss je shvatio da je "to sada isti rat, pomislio sam. Isti rat, rat koji se ne može dobiti."
Sherlock je najavljen kao jednosatna dramska produkcija na Međunarodnom TV-festivalu u Edinburghu u augustu 2008, a emitiranje je bilo planirano za polovinu ili kraj 2009. Namjera je bila da se snimi serija od 6 jednosatnih epizoda u slučaju da pilot-epizoda bude uspješna. Međutim, prva verzija pilot-epizode (koja je, prema izvještajima The Guardiana, koštala 800.000 funti) dovela je do glasina unutar BBC-a i drugih medija da je Sherlock potencijalna katastrofa. BBC je odlučio ne prikazati pilot-epizodu zahtijevajući ponovno snimanje i tri 90-minutne epizode. Originalna pilot-epizoda uvrštena je na DVD prve sezone. U audiokomentaru kreativni tim rekao je da je BBC "bio zadovoljan" pilot-epizodom, ali da je tražio promjenu formata. Kad je ona objavljena na DVD-u, kritičar Mark Lawson primijetio je da je "značajno proširena i ponovo napisana i potpuno preporođena u izgledu, tempu i zvuku". U julu 2009. BBC-jev dramski odjel objavio je planove za tri 90-minutne epizode koje će biti prikazane 2010. Moffat je prethodno objavio da će, ako serija bude naručena, Gatiss preuzeti dužnosti izvršnog producenta kako bi se on mogao koncentrirati na produciranje Doctora Whoa.
Glumci i likovi
mini|desno|200px|Benedict Cumberbatch mini|desno|200px|Martin Freeman
Moffat i Vertue postali su zainteresirani da angažiraju Cumberbatcha za glavnu ulogu nakon što su vidjeli njegovu izvedbu u dramskom/ratnom filmu Okajanje iz 2007. Ovaj glumac dobio je ulogu nakon audicije pred kreativnim timom. "Cumberbatch", kaže The Guardian, "ima reputaciju da vrlo dobro glumi čudne, briljantne muškarce i njegov Holmes je hladan, tehno(loški), blago aspergerski". Cumberbatch je rekao: "Dobijete veliki naboj kad ga glumite zbog količine riječi u glavi i brzine misli – zaista morate povezivati stvari nevjerovatno brzo. On je korak ispred publike i bilo koga u njegovoj okolini s normalnim intelektom. Oni ne mogu baš dokučiti kamo ga njegovi koraci vode." Piers Wenger, šef Dramskog odjela BBC Walesa, rekao je da serija prikazuje Holmesa kao "dinamičnog superjunaka u modernom svijetu, arogantnog, genijalnog detektiva gonjenog željom da dokaže da je pametniji od kriminalaca i od policije - zapravo, od svakoga". Obraćajući pažnju na promjene u društvenim stavovima i pravilima prikazivanja na televiziji, Cumberbatchev Holmes zamijenio je lulu s više nikotinskih flastera. Scenaristi su vjerovali da Sherlock ne bi trebao govoriti kao "potpuno moderna osoba", kaže Moffat, ali je početna namjera bila da "nikad ne zvuči kao da drži lekciju". Međutim, Moffat je u 2. sezoni napravio lik "više viktorijanskim" kako bi iskoristio Cumberbatchev "lijepi glas" i učinio ga da zvuči kao da "drži lekciju".
U intervjuu za The Observer koautor Mark Gatiss rekao je da su više problema imali s pronalaskom pravog glumca za ulogu dr. Watsona nego za ulogu Holmesa. Vertue je rekla: "Benedict je bio jedina osoba koju smo zapravo vidjeli u ulozi Sherlocka... Kad je Benedict jednom bio tu, samo se radilo o tome da osiguramo pravu hemiju za Johna (Watsona) – i mislim da je uviđate čim uđu u sobu, možete vidjeti da oni dobro djeluju zajedno." Nekoliko glumaca došlo je na audiciju za ulogu Watsona i ulogu je na kraju dobio Martin Freeman. Moffat je rekao da je Matt Smith bio prvi čija je audicija bila neuspješna. Odbijen je jer je bio previše "nesređen", a producenti su željeli nekoga "normalnijeg" za Watsona. Nedugo nakon toga Moffat je angažirao Smitha kao Jedanaestog Doktora u Doctoru Whou.
Scenaristi su rekli da je angažiranje Freemana razvilo način na koji Cumberbatch glumi Holmesa. Tema "prijateljstva" bila je privlačna i Moffatu i Gatissu. Gatiss je istakao važnost postizanja pravog tona za lik. "Watson nije idiot, iako je istina da ga je Conan Doyle uvijek ismijavao", rekao je Gatiss. "Ali samo bi se idiot okružio idiotima." Moffat je rekao da je Freeman "neka vrsta Benedictove suprotnosti u svemu osim u količini talenta... Martin pronalazi vrstu poezije u običnom čovjeku. Volim njegov istančani realizam u svemu što radi. Freeman je opisao svoj lik kao Sherlockov "moralni kompas" jer naslovni lik ne razmišlja uvijek o moralnosti i etičnosti svojih postupaka.
Rupert Graves dobio je ulogu detektiva inspektora (DI) Grega Lestradea. Tokom razvoja scenaristi su lik zvali "inspektor Lestrade" dok Gatiss nije shvatio da bi u savremenoj Engleskoj njegova titula bila "detektiv inspektor". Moffat i Gatiss istakli su da se Lestrade ne pojavljuje često u pričama i da je u njima portretiran prilično nedosljedno. Odlučili su odabrati verziju koja se pojavila u priči "Šest Napoleona": čovjek koji je frustriran Holmesom, ali mu se divi i koga Holmes smatra najboljom osobom u Scotland Yardu. Nekoliko glumaca probalo je dodati komičan štih ovom liku na audiciji, ali se kreativnom timu više svidjela ozbiljnost koju je Graves unio u ulogu. U Baskervilskim psima otkriveno je da mu je ime Greg.
Andrew Scott prvi se put pojavio kao Moriarty u Velikoj igri. Moffat je rekao: "Znali smo da želimo ići s Moriartyjem od samog početka. Moriarty je obično dosta suhoparan, dosta otmjen negativac, pa smo razmišljali o nekome ko će biti istinski i adekvatno zastrašujući. Nekome ko je apsolutni luđak." Moffat i Gatiss u početku nisu namjeravali uključiti suočavanje između Moriartyja i Sherlocka u ove 3 epizode, ali su shvatili da "jednostavno moraju napisati scenu suočavanja. Morali smo uraditi verziju scene iz priče Posljednji problem u kojoj se ljuti protivnici suočavaju".
U ostatak redovne glumačke postave spadaju Una Stubbs kao Holmesova i Watsonova gazdarica gđa Hudson i Mark Gatiss kao Holmesov stariji brat Mycroft. Vinette Robinson, Jonathan Aris i Louise Brealey glume epizodne likove, i to redom: narednicu Sally Donovan, Andersona i patologinju Molly Hooper.
Amanda Abbington, Freemanova partnerica u stvarnom životu, glumi Mary Morstan, Watsonovu djevojku (kasnije suprugu). U 3. sezoni Wanda Ventham i Timothy Carlton, Cumberbatchevi roditelji u stvarnom životu, pojavljuju se kao Sherlockovi i Mycroftovi roditelji.
Od gostujućih glumaca pojavili su se Phil Davis kao Jeff, Paul Chequer kao DI Dimmock Zoe Telford kao Sarah Gemma Chan kao Soo Lin Yao John Sessions kao Kenny Prince Haydn Gwynne kao gđica Wenceslas Deborah Moore kao jedna od Moriartyjevih žrtava i Peter Davison kao glas u planetariju. U Skandalu u Belgraviji iz 2. sezone Lara Pulver gostuje u ulozi Irene Adler, dok u Baskervilskim psima gostuje Russell Tovey kao Henry Knight. U finalu 2. sezone ulogu Maxa Bruhla tumači Edward Holtom, a pojavljuje se i Katherine Parkinson u ulozi novinarke Kitty Riley. U 1. epizodi 3. sezone gostovao je Derren Brown.
Scenografija i snimanje
mini|200px|Ulica North Gower u Londonu korištena je za vanjske kadrove lokacije Holmesovog i Watsonovog stana u "Ulici Baker" Seriju je za BBC Wales producirala kompanija Hartswood Films, a BBC Worldwide također je finansirao koprodukciju. Kompanija Masterpiece, koju finansira PBS, koproducirala je seriju. Snimanje pilot-epizode počelo je u januaru 2009; scenario je napisao Moffat, a režiju je preuzeo Coky Giedroyc. Snimanje prvog seta od tri epizode počelo je u januaru 2010. Paul McGuigan režirao je prvu i treću epizodu, a Euros Lyn drugu. Ove epizode snimljene su obrnutim redoslijedom u odnosu na njihovo emitiranje.
Gatiss kaže da su željeli "fetišisirati moderni London na način na koji originalna verzija fetišizira viktorijanski London". Produkcija je bila smještena u produkcijskoj jedinici Hartswood Filmsa u Cardiffu, Hartswood Films West, koja je otvorena krajem 2009. kako bi iskoristila "dramsko selo" koje je BBC planirao izgraditi u Kardifskom zaljevu. Produkcija prvih dviju sezona bila je bazirana u Upper Boat Studiosu, gdje je sniman Doctor Who. Cardiff je bio ekonomičniji za snimanje od Londona, uz neke lokacije koje su bile dobra zamjena za dijelove Londona. Međutim, nije sva arhitektura mogla biti imitirana tako da je bilo neophodno snimanje na lokacijama u glavnom gradu Engleske. Kadrovi Ulice Baker 221B snimljeni su u ulici North Gower 187 - ulica Baker bila je nepraktična zbog gustog saobraćaja i mnoštva stvari s natpisom "Sherlock Holmes", što je trebalo biti sakriveno. Izvršna producentica Beryl Vertue objasnila je kako je bilo važno dizajnirati kompletan Holmesov stan u savremenom duhu, a ipak prenijeti njegovu ekscentričnost. Po njenim riječima, on ne bi živio u nečemu "previše urbanom" ili "previše modernom".
Kostime za pilot-epizodu kreirao je dobitnik nagrade BAFTA Cymru, kostimograf Ray Holman. Cumberbatch je nosio Belstaffov ogrtač vrijedan 1.000 funti. Sarah Arthur, kostimografkinja serije, objasnila je kako je postigla da detektiv izgleda ovako: "Holmes ne bi imao nikakvog zanimanja za modu, pa sam posegnula za klasičnim odijelima s modernim štihom: pantalone uskih nogavica i pripijena jakna sa 2 dugmeta. Također sam upotrijebila i slične košulje i baloner za sve akcijske scene – to izgleda sjajno u odnosu na panoramu Londona."
Što sam ti skrivio, živote moj / Jedne noći u decembru
Što sam ti skrivio, živote moj / Jedne noći u decembru je treća po redu singl ploča sarajevskog kantautora Kemala Montena. Objavila ga je 1971. godine nekadašnja izdavačka kuċa Jugoton iz Zagreba. Za naslovnu pjesmu "Što sam ti skrivio, živote moj" muziku je komponirao Kemal Monteno, koji je ujedno i pisac teksta, a muzički aranžman uradio je Đorđe Novković. Pjevanje Kemala Montena pratila je pop grupa Pro Arte. Ova ljubavna pjesma komponirana je u ritmu valcera. Na B strani singl ploče je pjesma pod nazivom "Jedne noći u decembru" za koju je muziku i tekst napisao Kemal Monteno, a muzički aranžman Đorđe Novković, uz pratnju pop grupe Pro Arte. Obje pjesme na ovoj singl ploči postigle su veliki uspjeh kod tadašnje publike i postale su nezaobilazne pjesme na koncertima Kemala Montena. Kemal Monteno je zahvaljujući svom prepoznatljivom glasu i pjevanju u stilu francuske šansone, te laganijem pop i šlager stilu, nastavio muzički pravac koji će slijediti tokom cijele njegove muzičke karijere. Sa ovim muzičkim izdanjem Kemal Monteno je zajedno sa Jadrankom Stojaković postao najznačajniji predstavnik ove vrste muzike na sarajevskoj pop rok sceni. Fotografiju i dizajn za omot singl ploče "Što sam ti skrivio, živote moj / Jedne noći u decembru" uradio je Mario Lozić.
Sherlock (serija)
Scenografija i snimanje
Scenaristi su rekli da nisu željeli forsirati modernost u pričama. Bilo je nekih kreativnih izazova, kao što je odluka da se znak "221B" stavi na Holmesova vrata. Gatiss i Moffat mislili su da bi u modernom svijetu na vratima bio samo broj kuće i postojala bi zvona za svaki stan. Potpuni broj kuće toliko je ikonski da su osjećali da to ne mogu promijeniti. Scenaristi su također odlučili da će glavni likovi zvati jedan drugog po imenu, za razliku od tradicionalnog Holmesa i Watsona, koji su za to koristili prezimena. Ovo se odražava i u naslovu serije. Režiser McGuigan došao je na ideju da SMS-poruke stavlja na ekran umjesto da koristi kadrove s rukom u kojoj je mobitel. mini|[[Martin Freeman|Freeman i Cumberbatch na snimanju 3. sezone Sherlocka (august 2013)]] Producenti su u 2. sezoni imali teškoća da koordiniraju rasporede glavnih glumaca s Moffatovim i Gatissovim. Cumberbatch i Freeman radili su na filmu Hobit: Neočekivano putovanje, a Moffat je nastavio raditi kao glavni scenarist Doctora Whoa. Kao odgovor na vremensku stisku, The Guardian je ustvrdio da će ova sezona "sadržavati prerade triju najprepoznatljivijih Doyleovih priča". Gatiss je rekao da je bilo rasprava oko produciranja ovih epizoda u periodu od 3 godine, ali Moffat je objasnio da su odbacili "odgođeni užitak". Odnos između Holmesa i Watsona razvio se tokom ove sezone; Watson je sad manje impresioniran Sherlockovim deduktivnim sposobnostima, a sam je bio glavni detektiv u 2. epizodi, Baskervilski psi. Glumačka i produkcijska ekipa bila je samopouzdanija tokom snimanja 2. sezone nakon pozitivne reakcije publike i kritike na 1. sezonu.
Muzika
Muzičku temu i scensku muziku komponirali su David Arnold i Michael Price. Arnold je objasnio da su on i Price radili s producentima "kako bi došli do centralne teme i lika" za seriju, a zatim otkrili ono "što će biti definirajući zvuk ove serije". Kompozicije su često rađene pomoću sintisajzera, ali one korištene u seriji snimljene su u izvođenju pravih muzičara, da bi se, kako Arnold kaže, "unio život u muziku". Slično tome, Price je komentirao da muzičari mogu prilagoditi svoje izvođenje filmske muzike odgovarajući na isječke iz serije.
Epizode
Dosad su snimljene 3 sezone s po 3 epizode. 1. sezona premijerno je prikazana u julu i augustu 2010. na BBC-u, a 2 mjeseca kasnije i na američkoj koprodukcijskoj TV-kući PBS. 2. sezona u Britaniji je emitirana u januaru 2012, a u SAD-u u maju iste godine. 3. sezona emitirana je na samom početku 2014. Serija je prodana u preko 200 država ili teritorija. Specijalna epizoda premijerno je emitirana 1. januara 2016. na BBC-ju One i PBS-u, što je bio prvi put da je serija prikazana istog datuma u UK i SAD-u.
1. sezona (2010)
Scenario za 1. epizodu, "Studija u ružičastom" ("A Study in Pink"), zasnovanu na prvom romanu o Holmesu (Studija u grimizu), napisao je Moffat, a režirao ju je McGuigan. Epizoda opisuje upoznavanje Holmesa i Watsona i njihovo useljavanje u zajednički stan u ulici Baker, a zatim njihovu istragu niza smrtnih slučajeva, za koje se u početku vjerovalo da su samoubistva. Premijerno je prikazana istovremeno na BBC One i BBC HD-u 25. jula 2010.
Druga epizoda, "Slijepi bankar" ("The Blind Banker"), imala je premijeru 1. augusta 2010. Prema scenariju Stephena Thompsona i pod režiserskom palicom Eurosa Lyna, epizoda prati Holmesov angažman od strane starog prijatelja sa zadatkom da istraži tajanstvenu provalu u jednoj banci u Gradu Londonu.
1. sezonu zaključila je epizoda "Velika igra" ("The Great Game") 8. augusta, koju je režirao McGuigan, a scenarist je bio Gatiss. U njoj se prvi put pojavljuje Moriarty, koji Holmesu postavlja rok da riješi niz na prvi pogled nepovezanih slučajeva. Epizoda završava tzv. cliffhangerom (napetom scenom čiji ishod ostane nepoznat), u kojem Holmes i Moriarty drže jedan drugog na nišanu nakon što je nekoliko sekundi prije toga Holmes skinuo s Watsona prsluk sa bombom.
2. sezona (2012)
Nakon visokog rejtinga "Studije u ružičastom" BBC je, navodno, imao veliku želju producirati još epizoda. 10. augusta 2010. potvrđeno je da će Sherlock imati i 2. sezonu. Na skupu Kapow! 2011. Gatiss je potvrdio koje će priče biti adaptirane i da će sva 3 scenarista 1. sezone napisati po 1 epizodu za 2. sezonu. Priznajući da su "Skandal u Češkoj", Baskervilski pas i "Posljednji problem" među najpoznatijim pričama o Holmesu, Gatiss je objasnio: "Nakon uspješne 1. sezone znali smo da bi bilo po prirodnom redoslijedu da uradimo 3 najpoznatije priče." McGuigan je režirao prve 2 epizode, a režiser Doctora Whoa Toby Haynes posljednju. Prikazivanje sezone bilo je planirano za kraj 2011, ali je odgođeno do početka januara 2012.
"Skandal u Belgraviji", za koju je scenario napisao Moffat, emitirana je 1. januara 2012. Zasnovana na "Skandalu u Češkoj", epizoda opisuje Holmesovo nastojanje da dođe do kompromitirajućih fotografija maloljetne članice kraljevske porodice koje se nalaze na mobitelu Irene Adler (Lara Pulver), nemilosrdne i briljantne domine, koja također trguje povjerljivim informacijama izvučenim od njenih bogatih i moćnih mušterija.
Gatiss je napisao epizodu "Baskervilski psi", koja istražuje čudne aktivnosti u vojnoj bazi. Svjestan da je Baskervilski pas, objavljen 1902, jedna od najslavnijih Doyleovih priča, Gatiss je osjećao veću odgovornost da uključi poznate elemente ove priče nego pri radu na manje poznatim pričama. Russell Tovey pojavio se kao Henry Knight, mladić čijeg je oca prije 20 godina rastrgao divovski pas u Dartmooru. Epizoda je prikazana 8. januara 2012. mini|lijevo|Razrješenje Sherlockovog insceniranog samoubistva skokom s krova [[Bolnica svetog Bartolomeja (London)|Bolnice sv. Bartolomeja u Londonu pokrenulo je špekulacije na društvenim mrežama i u novinama.]] Sezonu je zaključila epizoda "Vodopadi Reichenbach", koju je napisao Thompson, a prikazana je 15. januara 2012. Epizoda prati Moriartyjev plan da diskreditira i ubije Holmesa, završavajući scenom u kojoj Holmes lažira samoubistvo pred Watsonovim očima. Zasnovana je na Doyleovoj priči "Posljednji problem", na čijem se kraju Holmes i Moriarty sukobljavaju i tokom borbe padaju s vodopada Reichenbach u Švicarskoj, nakon čega se pretpostavlja(lo) da su obojica mrtvi. Moffat smatra da su on i Gatiss nadmašili Doyleovu verziju Holmesovog pada, dodavši da u sceni o kojoj se toliko raspravlja "postoji trag koji još uvijek promiče svakome".
Božićna miniepizoda (2013)
BBC One premijerno je prikazao sedmominutnu miniepizodu tokom božićnog perioda 2013. pod naslovom "Još ih puno dočekao". Epizoda je dostupna preko BBC iPlayera, usluge BBC Red Button i na BBC-jevom kanalu na YouTubeu, a služi kao uvod u 3. sezonu.
3. sezona (2014)
Po završetku 2. sezone i Moffat i Gatiss objavili su na Twitteru da je 3. sezona naručena istovremeno kad i druga i da je dio rješenja završetka "Vodopada Reichenbach" sniman podudarno sa 2. sezonom. Ne otkrivajući da li je i Moriarty lažirao svoju smrt na kraju 2. sezone, Moffat je sugerirao da on neće često biti viđen u budućim sezonama serije.
"Prazan mrtvački kovčeg" (scenarij: Mark Gatiss; režija: Jeremy Lovering) prva je epizoda 3. sezone i prikazana je 1. januara 2014. Nadahnuta Doyleovom pričom "Prazna kuća", epizoda prati Holmesov povratak u London i ponovni sastanak s Watsonom te njihovo rješavanje slučaja terorističke mreže u podzemnoj željeznici. Gledalo ju je 12,72 miliona ljudi, po čemu je zauzela 1. mjesto na listi najgledanijih dramskih epizoda u Ujedinjenom Kraljevstvu u 2014.
U "Znaku trojice" (scenarij: Thompson, Gatiss i Moffat ) Watson i Mary Morstan sklapaju brak. Epizoda se odvija tokom svadbenog prijema, a priča je ispričana kroz prisjećanja. Naziv epizode uzet je prema romanu Znak četverice, a prikazana je 5. januara 2014.
Posljednja epizoda, "Njegov posljednji zavjet" (scenarij: Moffat; režija: Nick Hurran), emitirana je 12. januara 2014. Zasnovana je na Doyleovoj priči "Charles Augustus Milverton". U ovoj epizodi Holmes dolazi u sukob sa Charlesom Augustusom Magnussenom (Lars Mikkelsen), "zastrašujućim" zlikovcem, koji je predstavljen u 1. epizodi kao neimenovani zlikovac. Holmes i Watson pokušavaju sve što mogu kako bi Magnussen bio uhapšen, ali njihovi pokušaji ostaju bez uspjeha, pa Holmes ubija Magnussena pištoljem kako bi ga spriječio da ucjenjuje Mary Watson. Mycroft sređuje da Sherlock ode u egzil umjesto da mu se sudi za ubistvo u Ujedinjenom Kraljevstvu. Dok Sherlockov avion polijeće, na svakom videoekranu u Londonu odjednom se pojavljuje Moriartyjeva slika, pa Sherlock biva ponovo pozvan da se pozabavi krizom povezanom s Moriartyjevim mogućim povratkom.
Specijalna epizoda (2016)
mini|desno|Una Stubbs u kostimu za specijalnu epizodu (februar 2015) 2. jula 2014. BBC je objavio da će između 3. i 4. sezone biti prikazana specijalna epizoda Sherlocka, koja će također trajati 90 minuta. Snimanje je počelo u 5. januara, a završeno 10. februara 2015. Moffat je potvrdio da je radnja smještena u viktorijanski London rekavši: "Specijalna epizoda je stvar sama za sebe. Ne bismo uradili ovu priču koju radimo niti na način na koji je radimo da nismo imali ovu specijalnu epizodu. Ona nije dio niza od 3 epizode. Dakle, imali smo to uraditi... Ona je na neki način u vlastitom balonu."
U oktobru 2015. objavljeno je da će se epizoda zvati "Odvratna mladenka". Emitirana je 1. januara 2016. na BBC-ju One u UK i PBS-u u SAD-u. Istog dana simultano je prikazana i u britanskim kinima, a 5. i 6. januara i u odabranim američkim kinima. U ekskluzivni bonus materijal u kino-prezentaciji uključeni su tura kroz Ulicu Baker 221B s Moffatom kao vodičem i pogled iza scene na to kako je specijalna epizoda snimana, uz izjave glavnih glumaca i produkcijske ekipe.
4. sezona (2017)
Moffat je potvrdio da je 4. sezona naručena, a scenariji su u procesu planiranja. Prethodno su glavni glumci, Cumberbatch i Freeman, medijima objavili svoju želju da se vrate za 4. sezonu, iako je Moffat u to vrijeme nagovijestio da šefovi BBC-a nisu formalno naručili nove epizode. Moffat je rekao za The Telegraph: "Svi želimo nastaviti", ali bilo je teško uskladiti rasporede glavnih glumaca. Nastavio je: "I očito je da i ja i Mark (Gatiss) imamo i drugih obaveza, ali radi se samo o usklađivanju rasporeda." Moffat i Gatiss također su objavili da su razvili zaplete za 4. i 5. sezonu. U julu 2014. BBC je objavio da će snimanje početi krajem 2015, ali Moffat je u maju 2015. rekao da snimanje neće početi do aprila 2016, a emitiranje se ne očekuje prije 2017. Snimanje je počelo 4. aprila 2016. Sljedećeg mjeseca objavljeno je da je Toby Jones izabran za ulogu jednog od negativaca iz djela o Sherlocku Holmesu. Prva epizoda 4. sezone prikazana je 1. januara 2017.
5. sezona
U januaru 2014. Moffat je potvrdio da će Sherlock imati i 5. sezonu, a Cumberbatch je potvrdio da je potpisao ugovor za nju.
Odnos epizoda sa Doyleovim djelima
Većina epizoda zasnovana je na Doyleovim romanima i pričama, mada je u nekim slučajevima sličnost samo u naslovu. U tabeli je prikazan način na koji su epizode povezane s originalnim romanima i pričama.
Reakcije kritike
Serija je naišla na odobravanje kritike, zadržavši pozitivne ocjene kroz obje sezone. Prva sezona ima rezultat 85/100 na Metacriticu, zasnovan na 17 kritika, a 2. sezona dobila je 91/100 na osnovu 24 kritike. Prva epizoda imala je visok rejting na Appreciation Indexu. The Observer piše kako je Sherlock križanac između filmova Withnail i ja i Bourneov ultimatum, a prisutan je i nagovještaj Doctora Whoa; to ne iznenađuje budući da su scenaristi i autori Mark Gatiss i Steven Moffat također scenaristi Doctora Whoa". Dan Martin iz The Guardiana rekao je: "Još je rano, ali prvi od tri 90-minutna filma, Studija u ružičastom, briljantno je obećavajući. Ima finesu Obavještajaca, ali je neosporno Sherlock Holmes. Scene dedukcije su genijalne, a zaplet je klasično mofatovski zamršen." Tom Sutcliffe napisao je za The Independent: "Sherlock je trijumf, duhovit i inteligentan, a da nikad ne umanjuje eleganciju i briljantnost originala. Serija shvata da fokus nije na zapletu, nego na harizmi... Uvredljivo nevjeran originalu u nekim aspektima, Sherlock mu je čudesno lojalan na svaki način koji je bitan." Glavni glumci dobili su pohvale. Kritičarka Victoria Thorpe rekla je: "Freemanov pouzdani, sposobni Watson otključava ovog modernog Holmesa, čovjeka koji sad opisuje sebe kao 'visokofunkcionalnog sociopata'." Nakon prve epizode 2. sezone, Sarah Crompton, pišući za The Telegraph, tvrdi da je "Cumberbatch sasvim vjerodostojan kao čovjek koji u potpunosti živi u svom mozgu bez puno obzira prema vanjskom svijetu, što seriju čini savršenim prikazom savremenog Holmesa".
Doyleovi ljubitelji općenito su pokazali da cijene seriju. Gwilym Mumford za The Guardian sugerirao je da "to mora imati veze sa činjenicom da Moffat i Gatiss imaju ogromno znanje o Doyleovim djelima i da njihova verzija uključuje adaptacije Holmesa i za velike i za male ekrane, kao i originalne priče. Kao što Gatiss kaže, 'sve je kanonski'." Sarah Crompton identificira neke šale i aluzije namijenjene ljubiteljima. Komentirajući naročito finale 2. sezone, Vodopade Reichenbach, Sam Wollaston iz The Guardiana hvali vjernost serije Conanu Doyleu, ali i kako se ona "udaljava, zalazeći u tehnologiju mobilnih telefona i hakiranja računara... Ali to se ne osjeća kao varanje, već više kao otvorena veza, uz saglasnost obiju strana".
Gledanost
Druga sezona imala je veću publiku od prve. Prema podacima Broadcasters' Audience Research Boarda (BARB), najviše gledalaca u 1. sezoni privukla je 1. epizoda, Studija u ružičastom (7,5 miliona), dok je čitava 2. sezona u prosjeku imala 8 miliona gledalaca. Sve 3 epizode 2. sezone bile su najgledaniji program na BBC iPlayeru između januara i aprila 2012. Epizoda Skandal u Belgraviji izazvala je kontroverze u tabloidu Daily Mail koji je napisao da je scena na početku u kojoj se Irene Adler pojavljuje gola naišla na neodobravanje nekih gledalaca koji su bili zabrinuti zbog toga što je prikazana prije 21:00, što je donja granica prikazivanja scena primjerenih odrasloj publici u Britaniji. Neki kritičari također su smatrali uvredljivim način na koji je Moffat prikazao Irene Adler navodeći da je bila seksualizirana. Drugi su odbacili ovaj argument, uključujući i Moffata. Finale 2. sezone, Vodopadi Reichenbach, u kojem Holmes lažira svoje samoubistvo skokom sa Bolnice sv. Bartolomeja, dovelo je do špekulacija na internetskim forumima, društvenim mrežama i u novinskim člancima u vezi s njegovim razrješenjem.
Nagrade
Serija je dobila više nagrada i nominacija. Osvojila je BAFTA-u za najbolju dramsku seriju, Freeman je dobio nagradu Britanske TV-akademije u kategoriji najboljeg sporednog glumca dok je Cumberbatch bio nominiran u kategoriji najboljeg glavnog glumca. Andrew Scott dobio je istu nagradu kao i Freeman za izvedbu u 2. sezoni, koja je bila nominirana u drugim kategorijama. Serija je bila nominirana i za ''YouTubeovu Nagradu publike.
Prva sezona također je dobila nagradu Arqiva za "najbolju zemaljsku seriju" na TV-festivalu u Edinburghu 2011. Studija u ružičastom i Skandal u Belgraviji nominirani su za Emmy u više kategorija. Serija je osvojila i nekoliko BAFTA Cymru nagrada: "TV-drama", "Režija: fikcija" (Euros Lyn), "Snimatelj: fikcija" (Steve Lawes), "Umjetnički direktor" (Arwel Wyn Jones) i "Šminka i frizura" (Claire Pritchard-Jones). Charlie Phillips dobio je nagradu British Academy Television Craft Awards u kategoriji "Montaža: fikcija".
U augustu 2014, nakon što je završeno emitiranje treće sezone na PBS-u kao dio Masterpiecea, Moffat, Cumberbatch i Freeman dobili su nagrade na 66. dodjeli "Emmyja"; produkcijska ekipa serije također je dobila nagrade na 66. dodjeli "Emmyja" za kreativne umjetnosti za montažu, muzičku kompoziciju, montažu fotografija i montažu zvuka.
Izdanja i prodaja
DVD druge sezone u Britaniji je izdan 23. januara 2012. I ova sezona dostupna je na Netflixu. Na izdanju su audiokomentari za Skandal u Belgraviji i Baskervilske pse te dokumentarac Sherlock Uncovered (Razotkriveni Sherlock). Album s muzikom iz prve sezone izdala je kuća Silva Screen 30. januara 2012, a iz druge sezone 27. februara 2012.
BBC Books objavio je neke od Doyleovih originalnih romana i zbirki pripovjedaka kao povezana izdanja na čijim su naslovnicama bili Cumberbatch i Freeman. Studija u grimizu i Avanture Sherlocka Holmesa objavljeni su u jesen 2011, uz Moffatov i Gatissov uvod. Baskervilski pas, Znak četvorice i Memoari Sherlocka Holmesa objavljeni su u martu 2012, uz Cumberbatchev, Freemanov i Thompsonov uvod. Prema Radio Timesu, popularnost Sherlocka dovela je do oživljavanja u prodaji originalnih Doyleovih priča. U oktobru 2012. BBC Books objavio je i Sherlock: The Casebook (Sherlock: Knjiga slučajeva).
Popularnost serije rezultirala je potražnjom za mantilima sličnim Sherlockovom, kako kažu iz trgovačkog lanca Debenhams. Proizvođač konfekcije Belstaff vratio je u proizvodnju vuneni ogrtač koji u seriji nosi Cumberbatch prije no što se serija završila. The Independent je napisao: "Dizajner Paul Costelloe potrudio se kako bi zadovoljio potražnju, nudeći krojene mantile i šalove zasnovane na seriji, dok je krojač po narudžbi John Pearse rekao da se mnoge njegove mušterije raspituju za odjeću glumaca. Novinar Alexis Petridis komentirao je: "Možete vidjeti zašto su muškarci htjeli takav izgled. Možda su uočili efekt koji je Cumberbatch, koji nipošto nije standardni 'TV-komad', imao na žensku publiku... i odlučili da to mora imati neke veze s odjećom. Tako je, dakle, najnovija britanska ikona muške mode fiktivni aseksualni sociopat koji u prvoj sceni u kojoj se pojavljuje na ekranu udara leš konjskim bičem. Sigurno čak ni veliki detektiv lično nije mogao zaključiti da će se to dogoditi." Izdavači i trgovački lanci potvrdili su porast za 180% u prodaji knjiga o Holmesu tokom prikazivanja prve sezone serije.
Speedy's, zalogajnica ispod stana koji se koristi kao Holmesova rezidencija, zabilježila je porast broja novih mušterija koji su je prepoznali iz serije.
Povezani mediji
BBC Online objavio je nekoliko web-stranica povezanih s fiktivnim svijetom serije. Njihov autor je Joseph Lidster, koji je uradio i nekoliko sličnih stranica za Doctora Whoa.
Na internetu je dostupna i lična stranica Sherlocka Holmesa, The Science of Deduction (Dedukcijska nauka), kao i Watsonov blog. Na njima se nalaze događaji iz serije u obliku zagonetki i sažetaka slučajeva, često uz komentare (npr, od Watsonove sestre Harry), a tu su i linkovi na dnevnik Molly Hooper i službenu stranicu Connie Prince. Osim ovoga, postoji i nekoliko blogova o "neviđenim" slučajevima kojih neće biti na televiziji. Slično slučajevima adaptiranim za televiziju, i ovi slučajevi zadržavaju neke poznate elemente iz originalnih Doyleovih priča: "The Geek Interpreter" ("Prevodilac štreber") umjesto "The Greek Interpreter" (Prevodilac sa grčkog) ili "Šest Thatcherovih" umjesto Šest Napoleona.
ECEL1
Endotelin-konvertirajući enzimoliki protein 1 jest protein koji je kod ljudi  kodiran genom  ECEL1  sa  hromosoma 2.
Amiokiselininska sekvenca
Dužina polipeptidnog lanca je 775 aminokiselina, a molekulska težina 87.791 Da.
Funkcija
Ovaj gen kodira člana porodice srodne neutralnoj endopeptidazi (NEP). Izražava se specifično u nervnom sistemu. Poremećaj gena u mišjim embrionskim matičnim ćelijama rezultira neonatusom smrtnošću zbog respiratorne insuficijencije ubrzo nakon rođenja. Na osnovu specifične ekspresije ovog gena i fenotipa u nedostatku gena u mišjim embrionima, sugerira se da protein kodiran ovim genom ima ključnu ulogu u nervnoj regulaciji respiratornog sistema.
Popis stanovništva u Srbiji 2011 (Kolubarski okrug)
Po popisu stanovništva, domaćinstava i stanova 2011. u Srbiji, koji je proveden od 1. do 15. oktobra 2011, u Kolubarskom okrugu živjelo je ukupno 174513 stanovnika, što predstavlja 2,43% od ukupnog broja Srbije, te 8,59% od od ukupnog broja stanovnika stanovnika statističkog regiona  Šumadije i zapadne Srbije. Popis stanovništva provoden je na temelju Zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova u 2011. godini ("Službeni glasnik RS", br. 104/09 i 24/11).
Starosna piramida
Od ukupnog broja stanovnika u Kolubarskom okrugu bilo je 86.476 (49,55%) muškaraca i 88.037 (50,45%) žena, što predstavlja omjer muškaraca i žena 982:1000. Prosječna starost stanovništva bila je 43,4 godina, muškaraca 42,2 godina, a žena 44,5 godina. Udio osoba starijih od 18 godina je 83,3% (145.319), kod muškaraca 82,7% (71.476), a kod žena 83,9% (73.843).
Podbukovje
mini|280px|Podbukovje, ulaz u naselje Podbukovje je naseljeno mjesto u sastavu općine Ivančna Gorica, regija Srednja Slovenija, Slovenija.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazilo se u sastavu stare općine Grosuplje.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Podbukovje je imalo 153 stanovnika.
Lijevo Željezno
Lijevo Željezno je naseljeno mjesto u sastavu općine Martinska Ves, Sisačko-moslavačka županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazilo se u sastavu stare općine Sisak.
Andreas Wellinger
Andreas Wellinger njemački je skijaš-skakač.
Lijevo Željezno
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Lijevo Željezno je imalo 9 stanovnika.
Andreas Wellinger
Karijera
U Svjetskom kupu debitirao je 2012. na maloj skakaonici u Lillehammeru. Nakon prve serije bio je čak i vodeći, ali je na kraju završio na petom mjestu. Iste godine na velikoj skakaonici u Kuusamu s kolegama iz reprezentacije došao je do prve ekipne pobjede, a pojedinačno se dvaput plasirao na pobjedničko postolje: u Sočiju i Engelbergu. U sezoni 2012/13. osvojio je 393 boda, što mu je bilo dovoljno za 20. mjesto u ukupnom poretku.
2013. osvojio je Ljetni Grand Prix ispred Jerneja Damjana. Na prvom takmičenju sezone 2013/14. u Klingenthalu bio je drugi. Isti uspjeh ponovio je u Engelbergu. Novogodišnju turneju završio je na desetom mjestu, da bi kasnije u Wisłi došao do prve pobjede u karijeri.
Lijevo Željezno
Stanovništvo
Napomena: ''U 1869. podaci su sadržani u naselju Desno Željezno.''
Andreas Wellinger
Karijera
Prvi mu je veći uspjeh zlatna medalja s Olimpijskih igara 2014. u Sočiju, koju je osvojio u ekipnim skokovima kao član reprezentacije Njemačke.
Veći dio sezone 2014/15. propustio je zbog povrede mada je na samom njenom startu u Klingenthalu osvojio treće mjesto. Vratio se u drugom dijelu sezone nastupima na Svjetskom juniorskom prvenstvu u Almatiju, gdje je osvojio srebrnu medalju i u pojedinačnom i u ekipnom takmičenju. Još jednu ekipnu srebrnu medalju osvojio je na Svjetskom prvenstvu u letovima 2016. u Tauplitzu.
Na Svjetskom prvenstvu 2017. u Lahtiju osvojio je srebrnu medalju na maloj skakaonici, što mu je prva pojedinačna seniorska medalja na velikim takmičenjima, a odmah idućeg dana došao je i do zlatne medalje u mješovitim ekipnim skokovima. Tome je dodao još jednu srebrnu medalju na velikoj skakaonici.
Lijevo Željezno
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Lijevo Željezno je imalo 21 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Andreas Wellinger
Karijera
Na Zimskim olimpijskim igrama 2018. u Pyeongchangu ostvario je najbolji pojedinačni rezultat u karijeri osvojivši zlatnu medalju na maloj skakaonici iako je nakon prve serije bio peti. Na velikoj skakaonici također je bio odličan, došavši do srebrne medalje, iza Kamila Stocha. Dva dana kasnije u ekipnim skokovima svojim skokom u posljednjoj seriji donio je Njemačkoj još jednu srebrnu medalju, prestigavši Stocha, odnosno Poljake, koji su dotad držali drugo mjesto. Tako je s jednom zlatnom i dvije srebrne medalje postao najuspješniji skijaš-skakač na ZOI 2018.
Na Svjetskom prvenstvu 2019. u Seefeldu na treningu je skakao protiv Stephana Leyhea kako bi bio određen četvrti član njemačke ekipe za skokove na velikoj skakaonici u Innsbrucku. Zbog razočaravajućeg 32. mjesta nije nominiran za ostala takmičenja na prvenstvu.
Početkom juna 2019. teško se povrijedio na treningu u Hinzenbachu, potpuno potrgavši križni ligament u desnom koljenu, zbog čega je morao propustiti cijelu sezonu 2019/20. Nedugo prije nego što je želio početi s treninzima za sezonu 2020/21. slomio je ključnu kost na odmoru u Australiji. Pokušao se vratiti takmičenjima, ali je sezonu okončao tokom Novogodišnje turneje nakon što se nijednom nije uspio plasirati među 30 najboljih u dotadašnjem dijelu sezone. Ni sljedeća sezona nije bila mnogo bolja, ali je ipak osvojio ekipnu srebrnu medalju na Svjetskom prvenstvu u letovima u Vikersundu.
I u prvom dijelu sezone 2022/23. ostvarivao je prosječne do solidne rezultate, ali, kako je sezona odmicala i kako se počelo bližiti Svjetsko prvenstvo u Planici, njegova forma počela se popravljati, pa je na posljednja tri takmičenja prije prvenstva ostvario dvije pobjede i jedno drugo mjesto. Na prvenstvu je te rezultate potvrdio osvojivši najprije srebro na maloj skakaonici, a zatim i zlato u mješovitim skokovima.
Postolja
– održana samo jedna serija zbog jakog vjetra
Srednjoevropski univerzitet
Pohađa ga približno 1.500 studenata iz više od 100 zemalja, a na njemu predaje otprilike 300 profesora i predavača iz 30 zemalja. Osnovan je uz pomoć velike donacije Georgea Sorosa u iznosu 880 miliona $, što ga čini jednim od najbogatijih univerziteta u Evropi.
ERICH5
Glutamatom bogati protein 5 je protein koji je kod ljudi kodiran genom '''ERICH5, znan i kao otvoreni okvir čitanja 47 hromosoma 8 (C8orf47).
Gen
Gen ERICH5 se nalazi na ljudskom hromosomu 8 na 8q22.2 i prostire se na 29 kb na plus lancu DNK. ERICH5 ima tri egzona i dva introna. ERICH5 je takođe poznat kao C8orf47 i glutamatom bogati protein 5.
Izoforme
Protein ERICH5 ima dvije izoforme. Najduža izoforma 1 obuhvata 1.550 parova baza i sastavljen je od 374 aminokiseline. Drugoj izoformi nedostaje treći i posljednji egzon, a dugačak je 596 parova baza.
Domeni i motivi
ERICH5 sadrži jedan konzervirani domen, domen nepoznate funkcije koji se naziva DUF4573. Predviđa se da ERICH5 sadrži dva visoko očuvana motiva, kompleks koji promovira anafazu (APC/C) vezujući motiv i motiv LIG_FHA_2. Motiv APC/C obuhvata aminokiselina 222-226 i služi kao mjesto vezanja za kompleks koji promovira anafazu. Motiv LIG_FHA_2 uključen je u put kontrolne ćelijske tačke i nalazi se u mnogim proteinima u jedru koji regulira ćelijski ciklus.
Willie Watson (nogometaš, 1920)
Willie Watson (6. februar 1924. - 3. septembar 1994.) je bio engleski profesionalni nogometaš i igrač kriketa. Nastupao je za Huddersfield Town, Sunderland, Halifax Town i nogometnu reprezentaciju Engleske.
ERICH5
Posttranslacijske modifikacije
Predviđa se da će ERICH5 proći kroz nekoliko posttranslacijskih modifikacija, uključujući fosforilaciju, O-vezanu glikozilaciju i sumolizaciju. Mnoga mjesta fosforilacije i mjesta O-glikozilacije predviđena su na istoj aminokiselini. Prikazane posttranslacijske modifikacije su one konzervirane među ERICH5 ortolozima. Predviđeno je da nekoliko kinaza fosforilira ERICH5, uključujući PKC, cdc2, CKI, PKA, DNk PK, ATM, EGFR i CKII.
Sekundarna struktura
Predviđeno je da ERICH5 sadrži tri alfa-helikss i dva beta-lista, kao i područja nasumične zavojnice.
Willie Watson (nogometaš, 1920)
Karijera
Za nogometnu reprezentaciju Engleske je igrao od 1949. do 1950. godine. Zabilježio je četiri nastupa. Bio je član reprezentacije na svjetskom prvenstvu 1950. godine.
ERICH5
Subćelijska lokalizacija
Predviđeno je da je ERICH5 lokaliziran u jedru.
Interakcije proteina
Predviđeno je da ERICH5 stupa u interakciju s nekoliko proteina preko dvohibridnog skrininga kvasca i afinitetne hromatografije. Predviđeno je da je nekoliko proteina s kojima je ERICH5 stupio u interakciju također lokalizirano u jedru.
Normalna ekspresija
ERICH5 pokazuje povišene nivoe ekspresije u fetusnoj jetri, jetri odraslih, gušterači i mrežnjači u poređenju sa drugim tkivima.
ERICH5 pokazuje povećanu ekspresiju u alkoholnom hepatitisu.
Paralozi
Ne postoje poznati paralozi ERICH5.
Udaljeni ortolozi
ERICH5 ima udaljene ortologe među pticama i gmizavcima. Ovi udaljeni ortolozi sadrže samo treći egzon ERICH5-a.
Zejćir Hasić
Zejćir Hasić (rođen 1945. u Brčkom, BiH) bosanskohercegovački je pisac za djecu i odrasle.
Biografija
Filozofski fakultet je završio u Zagrebu, a nakon toga u Brčkom radio kao gimnazijski profesor. Pored rada u obrazovanju i pisanja stručnih radova, piše dramske tekstove, poeziju i prozu. Autor je i više udžbenika za osnovne i srednje škole. Dobitnik je brojnih nagrada za književni rad.
Referendum o planu Kontakt grupe 1994.
Rezultati
mini|224x224piksel|Linije fronta 1994. godine, na kraju [[Bošnjačko-hrvatski sukob|bošnjačko-hrvatskog sukoba i nakon potpisivanja Vašingtonskog sporazuma. {{legend|#00712c|Armija Republike BiH}} {{legend|#005296|Hrvatsko vijeće odbrane}} {{legend|#FE0000|Vojska Republike Srpske}}]]
Sveti Petronije (Michelangelo)
Historija
U jesen 1494. godine Michelangelo je prvi put napustio Firencu uplašen napetom političkom klimom koja je nastala u gradu i koja je ubrzo nakon toga dovela do protjerivanja Piera di Lorenza de' Medicija i uspostavljanja republikanske vlade Savonarolijanske inspiracije.
Mladi vajar je u to vrijeme nije imao ni dvadeset godina, te se nakratko bio zaklonio u Veneciju, a zatim u Bolognu gdje je našao utočište i zaštitu kod plemića Giovana Francesca Aldrovandija, vodeće ličnosti u gradskim krugovima, ljubiteljima umjetnosti i književnosti.
Zahvaljujući posredovanju potonjih, Michelangelo je našao posao kod fratara svetog Dominika, koji su mu dali zadatak da dovrši jedan od najprestižnijih spomenika u gradu, Kovčeg svetog Dominika (Arca di San Domenico) koji je sadržavao pogrebne ostatke osnivača dominikanskog reda. Bila je to skulpturalna cjelina gdje su Nicola Pisano (od oko 1260.) i Niccolò dell'Arca, tamo već radili te godine na tom projektu. Međutim, većina spomenika je dovršena i preostalo je da se pripreme samo neke od pogrebnih predmeta, koji su prema srednjovjekovnoj tradiciji, u 16. vijeku bili relativno mali do srednje veličine.
Michelangelo je oblikovao tri statue: pored Svetog Petronija, tu su Anđeo sa svijećnjakom (Angelo creggicandelabro), jedan izrezbareni privjesak Niccolòa dell'Arce i mramorna statua Sveti Prokul.