cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Daljni Vrh
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Daljni Vrh je imao 98 stanovnika.
Veliki Miletinac
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazio se u sastavu stare općine Daruvar.
Daljni Vrh
Stanovništvo
Napomena: ''U 1953. povećano za naselje Boršt koje je ukinuto.''
Veliki Miletinac
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Veliki Miletinac je imao 59 stanovnika.
Napomena: ''Iskazuje se kao naselje od 1910. Do 1921. iskazivano kao dio naselja.''
Bela I, kralj Ugarske
Vratio se u svoju domovinu nakon poziva njegovog brata Andrije, koji je u međuvremenu bio krunisan za kralja Ugarske. Andrija je dodijelio administraciju tzv. ducatus ili vojvodstvo, koje je obuhvatalo jednu trećinu teritorije kraljevine Ugarske, Beli. Odnos dva brata je postao napet kada je Andrija prisilio Belu da javno potvrdi pravo njegovog sina Salomon na ugarski tron 1057. godine. Bela se, uz pomoć svojih poljskih rođaka, pobunio protiv svog brata i svrgnuo ga 1060. godine. Izvršio je monetarnu reformu i pokorio posljednji ustanak u cilju obnove paganizma u Ugarskoj. Bela je bio smrtno ranjen kada mu se  srušio tron dok je sjedio na njemu.
Veliki Miletinac
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Veliki Miletinac je imalo 99 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Bela I, kralj Ugarske
U egzilu (1031. - 1048.)
Jedini sin kralja Stjepana, Emerik, je umro 2. septembra 1031. godine. Nakon toga, Vazul je imao najjače pravo da naslijedi kralja. Međutim, kralj je sumnjao da je Vazul bio naklonjen paganizmu pa je favorizirao sina svoje sestre Petra Orseola. Kako bi osigurao naslijeđe svog nećaka, Stjepan je Vazula oslijepio. Nakon toga, Bela i njegova dva brata su pobjegla iz kraljevstva. Prvo su se naselili u Bohemiji, a kasnije su preselili u Poljsku gdje su naišli na topli prijem od strane kralja Mješka II. Prema mađarskoj hronici, Bela je učestvovao u poljskoj ekspediciji protiv paganskog Pomeranskog vojvodstva i porazio njihovog vojvodu "u borbi jedan na jedan". "Illuminated Chronicle" pripovijeda da je poljski monarh "pohvalio Belinu hrabrost i snagu i darovao mu sva pomeranijska priznanja". Kralj mu je čak dao i ruku svoje kćerke Richeze. Mađarski naučnik Ferenc Makk piše da Bela nije bio kršten i da je kršten neposredno pred brak i dobio ime Bela koje je germanskog porijekla.
Biatlon na Zimskim olimpijskim igrama 1980 – 20 km
Utrka u biatlonu u pojedinačnoj konkurenciji na 20 km na ZOI 1980. održana je 16. februara 1980. u Lake Placidu.
Vukovije (čvor)
Bosna i Hercegovina:
Biatlon na Zimskim olimpijskim igrama 1980 – 20 km
Napomene
<references group="lower-alpha"/>
Vukovije (čvor)
Hrvatska:
Scotia more
mini|desno|200px|Položaj Skošanskog mora
Leži u složenom i tektonski aktivnom morskom bazenu (ispod leži Skošanska ploča), zatvorenom sa sjevera, istoka i juga točkaskim nizom otoka (Skošanski luk). More formira podmorsku transverzalu dugu oko 4350 km, koja povezuje Ognjenu zemlju u Južnoj Americi sa Palmerovom zemljom na sjeveru Antarktičkog poluotoka. Zapadnu granicu mora formira isprekidani greben na sjeverozapadu koji ga dijeli od Drakova prolaza.
More je dobilo ime prema istoimenom škotskom istraživačkom brodu Scotia iz Nacionalne škotske antarktičke ekspedicije (1902. – 1904.) koju je vodio William Speirs Bruce.
Očigrije
Očigrije je naseljeno mjesto u gradu Bihaću, Bosna i Hercegovina.
Ben Nevis
Ben Nevis je najviša planina na Britanskim ostrvima, Ujedinjenom Kraljevstvu, Velikoj Britaniji, Škotskoj i historijskom okrugu Inverness-shire. Vrh je visok 1.345 metara nadmorske visine i nalazi se na zapadnom kraju Grampianskog masiva, u području Lochaber u škotskom gorju, u blizini grada Fort William. Vrh je najviše područje u bilo kojem smjeru, u rasponu od 739 km.
Očigrije
Geografija
Selo se nalazi na lijevoj strani ušća Unca u Unu. Uz Unac mu je kraća strana a više se pruža uz Unu. Na jug se pruža do šume i pašnjaka Uvala a na istoku je planina Zagorje. Dio uz Unu je plodno zemljište, ostali dio je kamenita neplodna plećina. Izvora nema. Selo je razbacanog tipa iz dva dijela, Namastir (Župa) i Očigrije.
Ben Nevis
Planina je popularno odredište, sa oko 100.000 uspona godišnje, od kojih oko tri četvrtine koristi stazu za ponije iz Glen Nevisa. 700 metara visoke litice sjeverne stijene su među najvišim u Škotskoj, pružajući planinarima klasične strmine i mogućnost penjanje po stijenama svih nivoa izazova. Ben Navis je ujedno i glavno mjesto u Škotskoj za penjanje po ledu.
Na vrhu, koji je srušena kupola drevnog vulkana, nalazi se ruševina zvjezdarnice koja je bila operativna kontinuirano između 1883. i 1904. Meteorološki podaci prikupljeni u ovom periodu još uvijek su važni za razumijevanje vremenskih prilika tog dijela Škotske. Vrijeme provedeno u opservatoriji inspirisalo je škotskog izumitelj C. T. R. Wilson u pronalasku maglene komore.
Očigrije
Historija
I u ovom selu ima jedna gradina i jedna Crkvina.
Ben Nevis
Historija uspona
Prvi zabilježeni uspon na Ben Nevis izveo je 17. augusta 1771. James Robertson, edinburški botaničar, koji je bio u regiji radi sakupljanja botaničkih primjeraka. Još jedan rani uspon zabilježen je 1774. godine a izveo ga je John Williams, koji je pružio i prvi prikaz geološke strukture planine.
Opservatorija na vrhu izgrađena je u ljeto 1883. godine, u funkciji je bila 21 godinu. Prva staza do vrha izgrađena je istovremeno s opservatorijom i bila je dizajnirana da omogući ponijima dostavu zaliha. Otvaranje staze i zvjezdarnice učinili su uspon na Ben sve popularnijim, pogotovo nakon izgradnje željezničke pruge West Highland do Fort Williama 1894. godine. Otprilike u to vrijeme napravljen je prvi od nekoliko prijedloga za zupčastu željeznicu do vrha, od kojih nijedan nije uspio.
Škotsko dobrotvorno udruženje John Muir Trust 2000. godine je kupilo imanje Ben Nevis, koje se sastojalo od čitave južne strane planine, uključujući i vrh.
U 2016. godini visina Bena Nevisa službeno je izmjerena i iznosi 1344,527 metara te se ta visina danas službeno koristi u odnosu na sada zastarjele vrijednosti od 1.344 metara.
Palučci
Palučci je naseljeno mjesto u gradu Bihaću, Bosna i Hercegovina.
Višnjevac (Osijek)
mini|280px|Višnjevac, rimokatolička crkva "Rođenje Blažene Djevice Marije" Višnjevac je naseljeno mjesto u sastavu grada Osijeka, Osječko-baranjska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazio se u sastavu stare općine Osijek.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Višnjevac je imao 6.680 stanovnika.
Napomena: ''Do 1900. iskazivano pod imenom Adolfovac, od 1910. do 1921. pod imenom Podravski Adolfovac, a od 1948. pod imenom Višnjevac. Iskazuje se od 1869,, i to do 1921. kao dio naselja, a od 1931. kao naselje. U 1869. podaci su sadržani u naselju Osijek (bivše naselje Retfala Mađarska).''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Višnjevac je imalo 7.204 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
5. meridijan (istok)
5. istočni meridijan jest meridijan koji je pet stepeni istočno od nultog. Presijeca Arktički okean, Evropu, Afriku, Atlantski okean, Južni okean i Antarktik. Tvori ortodromu sa 175. zapadnim meridijanom.
Kao i kod svih meridijana, dužina mu je polovina obima Zemlje, tj. 20.003,932 km, a od nultog je udaljen 557 km.
Od pola do pola
Počevši od Sjevernog pola i idući pravo prema Južnom, ovaj meridijan prolazi kroz sljedeće lokacije ili vrlo blizu njih: ! scope="col" width="125" | Koordinate ! scope="col" | Država, teritorija ili more ! scope="col" | Napomene ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Arktički okean ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Atlantski okean ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Sjeverno more ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Vadensko more ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Sredozemno more ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" | ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Atlantski okean ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Južni okean ! scope="row" | Antarktik
Ostrovica (Bihać)
Ostrovica je naseljeno mjesto u gradu Bihaću, Bosna i Hercegovina.
Susak (Mali Lošinj)
mini|260px|Susak, lučica Susak je naseljeno mjesto u sastavu grada Malog Lošinja, na ostrvu Susku, Primorsko-goranska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazio se u sastavu stare općine Cres-Lošinj.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Susak je imao 151 stanovnika.
Ostrovica (Bihać)
Geografija
Mjesto je smješteno na lijevoj obali Une, zapadno od Kulen Vakufa.
Sveti Jakov (čvor)
Hrvatska:
Ostrovica (Bihać)
Historija
Od prahistorijske gradine na prostoru grada Ostrovica sačuvani su jednim dijelom ostaci zaštitnog bedema. Gradina je bila branjena kombinacijom zaštitnog bedema i strme stijene, s najnepristupačnije sjeveroistočne strane.
Susak (Mali Lošinj)
Stanovništvo
Napomena: ''Do 1910. iskazivano pod imenom Sušak.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Susak je imalo 188 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Ostrovica (Bihać)
Historija
Srednjovjekovna tvrđava Ostrovica izgrađena je u 15. vijeku. Nalazila se u hrvatskoj župi Lapac, a pripadala je Karlovićima.
U decembru 1523. godine grad je potpao pod osmanlijsku upravu i sve do 1878. godine osmanlijska vlast je u njemu držala posadu. Poslije mira u Sremskim Karlovcima 1699. na ovim prostorima formirana je Kapetanija Stara Ostrovica.
UEFA Liga prvaka 1997/1998.
UEFA Liga prvaka 1997/1998. je bilo 43. izdanje elitnog evropskog nogometnog klupskog takmičenja, a šesto otkako se UEFA Liga prvaka igra po novom modelu. Takmičenje u Ligi prvaka je bilo podijeljeno u tri faze: kvalifikacija u kojim je učestvovalo 47 ekipa, grupne faze takmičenja u kojem je nastupilo 24 ekipa podijeljenih u šest grupa gdje su se pobjednici, te dvije najbolje drugoplasirane ekipe kvalificirali u sljedeću nokaut fazu takmičenja. Nakon proširenja Lige prvaka sa 16 na 24 ekipe nekoliko nogometnih saveza je imalo više od jedne ekipe u Ligi prvaka. Tako je nogometni savez Njemačke imao tri predstavnika (Bayer Leverkusen, Bayern München i Borussia Dortmund), dok su po dva predstavnika imali predstavnici saveza Engleske (Newcastle United, Manchester United), Francuske (AS Monaco, Paris Saint-Germain), Holandije (Feyenoord, PSV Eindhoven), Italije (Juventus, Parma), Portugala (Porto, Sporting CP), Španije (Barcelona, Real Madrid) i Turske (Beşiktaş, Galatasaray). Drugoplasirane ekipe pomenutih nogometnih saveza su nastupali u drugom kolu kvalifikacija, dok su prvaci direktno učestvovali u grupnoj fazi takmičenja (osim Turske, gdje su pobjednik i drugoplasirana ekipa učestvovali u drugom kolu kvalifikacija). Borussia Dortmund, kao aktuelni prvak takmičenje je okončala u polufinalu gdje je Real Madrid bio uspješniji. Nakon raspada Sovjetskog saveza i Jugoslavije u Ligi prvaka prvi put su se pojavile ekipe i iz novonastalih država: Azerbejdžana, Armenije, Bjelorusije, Makedonije i Savezne republike Jugoslavije. Debitantski nastup u Ligi prvaka zabilježio je i prvak Slovačke. U finalnoj utakmici koja se odigrala na Amsterdam Areni u Amsterdamu, Real Madrid je pobjedom u finalu protiv Juventusa sedmi put u svojoj historiji osvojio Ligu prvaka. Jedini gol u finalu postigao je Predrag Mijatović u 66. minuti utakmice. Real Madrid je nakon 32 godine osvojio šampionsku titulu, dok je Juventusu ovo bilo treće finale u nizu. Najbolji strijelac Lige prvaka 1997/98. bio je Alessandro Del Piero sa 10 postignutih golova.
Kvalifikacije
Kvalifikacije za UEFA Ligu prvaka 1997/1998. bile su podijeljene u dva kvalifikacijska kruga. Pobjedničke ekipe u prvom kvalifikacijskom krugu stekle su pravo nastupa u drugom kvalifikacijskom krugu. Poražene ekipe prvog kvalifikacijskog kruga okončale su takmičenje, za razliku od poraženih ekipa u drugom kvalifikacijskom krugu koje su takmičenje nastavile u prvom krugu Kupa UEFA 1997/98.
Grupna faza
Grupna faza takmičenja UEFA Lige prvaka 1997/98. počela je 17. septembra a završila 10. decembra 1997. godine. 24 ekipe bile su podijeljene u šest grupa po četiri ekipe gdje su ekipe u svakoj grupi igrali jedni protiv drugih na domaćem i gostujućem terenu, što znači da je svaka ekipa igrala ukupno šest utakmica u grupnoj fazi takmičenja. Za svaku pobjedu, timovi su dobili tri boda, dok su za neriješen rezultat osvajali po jedan. Na kraju grupne faze, proplasirane ekipe iz svih grupa, te dvije najbolje drugoplasirane ekipe plasirale su se u četvrtfinale Lige prvaka.
Od 24 ekipe učesnika grupne faze Lige prvaka 1997/98. deset je bilo debitanata: Bayer Leverkusen, Beşiktaş, Košice, Feyenoord, Lierse, Newcastle United, Olympiacos, Parma, Sparta Prag i Sporting CP.
Lista strijelaca
Lista strijelaca Lige prvaka 1997/98. ne uključuje postignute golove u kvalifikacijama.
Živković Kosa
Živković Kosa je naseljeno mjesto u sastavu općine Vojnić, Karlovačka županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazila se u sastavu stare općine Vojnić.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Živković Kosa je imala 119 stanovnika.
Napomena: ''Do 1971. iskazivano pod imenom Živković–Kosa.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Živković Kosa je imalo 202 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Dešeča vas
mini|280px|Dešeča vas, ulaz u naselje Dešeča vas je naseljeno mjesto u sastavu općine Žužemberk, regija Jugoistočna Slovenija, Slovenija.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Novo Mesto.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Dešeča vas je imala 76 stanovnika.
Drenov Do (Jezero)
Drenov Do je naseljeno mjesto u općini Jezero, Bosna i Hercegovina.
Vukovije
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazilo se u sastavu stare općine Daruvar.
Stanovništvo
Napomena: ''Iskazuje se od 1869. kao dio naselja, a kao naselje od 1880. Do 1900. i u 1981. iskazuje se pod imenom Vukovje, a od 1910. do 1971. kao Vukovje Batinjsko. U 1869. podaci su sadržani u naselju Batinjani.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Vukovije je imalo 103 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Portoriko na Zimskim olimpijskim igrama 1984.
Portoriko se takmičio na zimskim olimpijskim igrama po prvi put na Zimskim olimpijskim igrama 1984 u Sarajevu, Jugoslavija.
Bahreinski dinar
Bahreinski dinar (arapski: دينار بحرين) je nacionalna valuta Bahreina. Ime dinar potiče od rimske riječi denarius. Međunarodna skraćenica za dinar je BHD. Označava se simbolom BD (د.ب). Uveden je 1965. godine. Dinar izdaje Centralna banka Bahreina. Jedan dinar se sastoji od 1000 filsa. U 2008. godini inflacija je iznosila 7%.
Postoje novčanice u iznosima ½, 1, 5, 10 i 20 dinara i kovanice od 5, 10, 25, 50 i 100 filsa.
Portoriko na Zimskim olimpijskim igrama 1984.
Jedini reprezentativac je bio George Tucker, koji je takmičenje u sankanju završio sa posljednjem mjestu.
Zečevo
Hrvatska:
ili
Varivode
Varivode su naseljeno mjesto u sastavu općine Kistanje, Šibensko-kninska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazile su se u sastavu stare općine Knin.
Praščijak
Praščijak je naseljeno mjesto u gradu Bihaću, Bosna i Hercegovina.
Varivode
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2021. godine, Varivode su imale 61 stanovnika.
Napomena: ''U 1869. podaci su sadržani u naselju Smrdelje.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Varivode je imalo 477 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Kozići
Kozići su naseljeno mjesto u općini Rogatica, Bosna i Hercegovina.
Dobindol
Dobindol je naseljeno mjesto u sastavu općine Dolenjske Toplice, regija Jugoistočna Slovenija, Slovenija.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Novo Mesto.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Dobindol je imao 115 stanovnika.
Napomena: ''U 1953. povećano za naselje Pleš koje je ukinuto. U 2011. povećano za dio naselja Uršna sela (gradska općina Novo Mesto).''
Ivanovci (Valpovo)
Ivanovci su naseljeno mjesto u sastavu grada Valpova, Osječko-baranjska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazili su se u sastavu stare općine Valpovo.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Ivanovci su imali 460 stanovnika.
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Ivanovci je imalo 530 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Harkanovci
Harkanovci su naseljeno mjesto u sastavu grada Valpova, Osječko-baranjska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazili su se u sastavu stare općine Valpovo.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Harkanovci su imali 506 stanovnika.
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Harkanovci je imalo 665 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Brajkovići (Kanfanar)
Brajkovići (ital. Braicovici) su naseljeno mjesto u sastavu općine Kanfanar, Istarska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazili su se u sastavu stare općine Rovinj.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Brajkovići su imali 94 stanovnika.
Napomena: ''U 1857., 1869., 1921. i 1931. podaci su sadržani u naselju Sošići. Od 1880. do 1910. iskazivano kao dio naselja.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Brajkovići je imalo 84 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
IC 4133
IC 4133 (također poznat kao MCG 5-31-117 i PGC 45140) je eliptična galaksija koja je udaljena oko 292 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Berenikina kosa. Najveći prečnik je 0,30 (26 hiljada sg) a najmanji 0,3 uglovnih minuta (26 hiljada sg). Prvo otkriće je napravio Guillaume Bigourdan 29. aprila 1891. godine.
Smrdelje
Smrdelje su naseljeno mjesto u sastavu općine Kistanje, Šibensko-kninska županija, Republika Hrvatska.
IC 4133
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Smrdelje
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazile su se u sastavu stare općine Knin.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2021. godine, Smrdelje su imale 90 stanovnika.
Napomena: ''U 1869. sadrži podatke za naselje Varivode.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Smrdelje je imalo 530 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Burići
Crna Gora:
Hrvatska:
Pobješnjeli Max 4: Divlja cesta
Pobješnjeli Max 4: Divlja cesta je australijsko-američki akcioni film snimljen 2015. u režiji i ko-produkciji Georgea Millera, koji je ujedno i ko-autor scenarija zajedno sa Brendanom McCarthyem i Nicom Lathourisom. Ovo je četvrti dio franšize Pobješnjelog Maxa u australijsko-američkoj produkciji Kennedy Miller Mitchella, RatPac-Dune Entertainmenta i Village Roadshow Picturesa. Radnja se odvija u budućnosti u pustoši pustinja gdje su benzin i voda oskudna i prijeko potrebna roba. Film slijedi Maxa Rockatanskyja (Tom Hardy), koji se udružuje sa Imperatoricom Furiosom (Charlize Theron) kako bi pobjegli od lidera bande Immortana Joea (Hugh Keays-Byrne) i njegove vojske u oklopnoj cisterni, što dovodi do dugotrajne borbe. U filmu se u sporednim ulogama ističu Nicholas Hoult, Rosie Huntington-Whiteley, Riley Keough, Zoë Kravitz, Abbey Lee i Courtney Eaton.
Divlja cesta je već dugi niz godina bio u fazi razvoja, sa pripremnim snimanjem počevši već od 1997. Pokušaji su bili napravljeni da se snimi film 2001. i 2003, ali je odgođeno zbog napada od 11. septembra i Rata u Iraku. U 2007. godini, nakon završetka animiranog filma Happy Feet, Miller je odlučio ponovo oživiti snimanje filma. On je nakratko razmotrao mogućnost da se snimi kao kompjuterski animirani film, ali je napustio tu ideju u korist živog igranog filma. Miler je 2009. najavio da će snimanje početi početkom 2011. Hardy je dobio ulogu Maxa u junu 2010, a snimanje je planirano da počne u novembru iste godine. Glavno snimanje je još nekoliko puta odlagano prije nego što je počelo u julu 2012. godine. Završetak snimanja bio je u decembru 2012. iako su dodatne snimke snimane u novembru 2013.
Film je imao svjetsku premijeru 7. maja 2015. u kinu TCL Chinese Theatre. U ostalim svjetskim kinima pojavio se 14. maja 2015, uključujući i prikazivanje van konkurencije na 68. Kanskom filmskom festivalu, u 2D, 3D, IMAX 3D i 4DX filmskoj tehnici. Zaradio je više od 375 miliona dolara širom svijeta, što ga čini filmom sa najvećom zaradom od svih filmova franšize Pobješnjelog Maxa. Film je dobio priznanja zbog glume, režije, scenarija, scenografije, filmske muzike, specijalnih efekata, akrobacijskih i akcionih sekvenci, i smatra se jednim od najboljih filmova 2015. godine od strane mnogih kritičara i publikacija. Također nalazi se na spisku kao jedan od najvećih akcijskih filmova svih vremena. Osvojio je mnoge važne nagrade, kao i nominacije za deset Oscara, uključujući i Oscara za najbolji film i najbolju režiju. To je prvi film u franšizi da je primio nominacije za Oscara, i drugi najviše nominirani film na 88. dodjeli "Oscara" nakon filma  Povranik , u kojem također glumi Hardy.
Dobovo
Dobovo je naseljeno mjesto u sastavu gradske općine Novo Mesto, regija Jugoistočna Slovenija, Slovenija.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazilo se u sastavu stare općine Novo Mesto.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Dobovo je imalo 21 stanovnika.
Pivka
mini|280px|Pivka, crkva "šent. Peter" pok ojoj je mjesto dobilo prvobitno ime Pivka (do 1952. Sveti Petar na Krasu,, , ) je naseljeno mjesto i općina na Krasu u Sloveniji koje je dobilo ime po rijeci Pivki. Općina Pivka administrativno potpada pod pokrajinu Notranjsku i statističkoj regiju Notranjsko-kraška
Geografija
Pivka se nalazi u Pivskoj dolini koja je povezana s Postojnskim vratima. Stariji dio urbaniziranog naselja uzduž ceste danas sastavljaju tri kvarta: Centar (prvobitni Šentpeter na Krasu), Radohova vas pod Primožem i Hrastje, zaselek na klancu gdje se cesta razdvaja prema Košanskoj dolini. Pivka je bila važno željezničko čvorište za Ljubljanu, Rijeku, Trst, Pulu i Kopar
Saobraćajna povezanost
Pivka je pored Postojne najprometnije središte slovenskog dijela Krasa. Naselje je na važnom putu Ljubljana-Rijeka i ima dobru povezanost preko Pivske doline s Postojnom i Ljubljanom (prema sjeveru), te sa Ilirskom Bistriciom i Knežakom prema zapadu i južno, na danas loše održavanom putu, prema Rijeci. Prema zapadu je porječjam Reke-Timava povezan s Divačom i Trstom. Pivka je dobila na značaju 1857. izgradnjom željeničke pruge Rijeka-Ljubljana i postaje važno željezničko prometno čvorište nakon što je pruga od Pivke spojena preko Divače s Trstom (1873.) te s Istarskom prugom.
Historija
Na Primožu i na Gradišču iznad željezničke stanice su vidni ostaci željeznodobnih naselja - gradina (kašteljera).
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare opštine Postojna.
Privreda
Pored djelatnosti vezane uz željeznički saobraćaj pod Italijom se 1934. ozbiljnije počinje razvijati industrija kada je Windischgrätz kupio propalu pilanu u Pivki (tada Šent Peter na Krasu). Eduard Vinzenz Windisch-Graetz se je oktobra 1935. s obitelji iz Konjica preselio u Pivku, gdje je preuzeo vođenje pilane. Pod njegovim rukovodstvom (unutar obiteljskog poduzeća SICLA) su 1937. počeli proizvoditi drvene kompozitne ploče, Fabrika je više ili manje uspješno djelovala do 1943, Tvornica je u socijalizmu kao "Javor" Pivka) u društvenom vlasništvu postala začetek snažne industrijalizacije na području Pivke, da bi uspostavom kapitalizma 90-ih godina 20. st. došlo do stagnacije i propadanja industrije.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, općina Pivka je imala 5.966 stanovnika, od čega u samoj Pivki 2.088.
Pivka (naseljeno mjesto)
Napomena: ''Do 1952. iskazivano pod imenom Šent Peter na Krasu. U 2001. povećano za dio naselja Ve''
Naselja
Buje, Dolnja Košana, Drskovče, Čepno, Gornja Košana, Gradec, Juršče, Kal, Klenik, Mala Pristava, Nadanje selo, Narin, Neverke, Nova Sušica, Palčje, Parje, Petelinje, Pivka, Ribnica, Selce, Slovenska vas, Stara Sušica, Suhorje, Šilentabor, Šmihel, Trnje, Velika Pristava, Volče, Zagorje
Stanovništvo
Napomena: Nastala iz stare općine Postojna.
Đumezlije
Đumezlije su naseljeno mjesto u općini Jezero, Bosna i Hercegovina.
Historija
Naselje Đumezlije se do rata u Bosni i Hercegovini (1992-1995) u cjelini nalazilo u sastavu općine Jajce.
Pritoka (Bihać)
Pritoka je naseljeno mjesto u gradu Bihaću, Bosna i Hercegovina.
Burići (Kanfanar)
Burići (ital. Burici) su naseljeno mjesto u sastavu općine Kanfanar, Istarska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazili su se u sastavu stare općine Rovinj.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Burići su imali 35 stanovnika.
Napomena: ''U 1857., 1869., 1921. i 1931. podaci su sadržani u naselju Kanfanar.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Burići je imalo 93 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Kramer Selo
Kramer Selo je naseljeno mjesto u općini Rogatica, Bosna i Hercegovina.
Lambda Crucis
Lambda Crucis (λ Crucis, λ Cru) je zvijezda u sazviježđu Južni krst. Udaljena je 360 sg od Sunca. Promjenljiva je zvijezda podvrste Beta Cefeida.Njena promjena sjaja je pravilna, mijenja 0.02 magnitude s periodom od 0.395 dana (8 h). Ubraja se u patuljaste zvijezde spektralne klase B4Vne. λ Cru pripada grupi zvijezda Niski Centaurus Crux sa sopstvenim kretanjem. Kreće se brzinom od 23.4 km/s. Nalazi se oko 20800-24200 sg od centra naše galaksije.
Moždani živci
Moždani živci ili lobanjski živci (lat. nn. Craniales = Nervi craniales ) su dio perifernog nervnog sistema, koju čine ih grupe motornih, čulnih i mješovitih živčanih vlakana koji inerviraju mišiće i žlijezde. Nazivaju se kranijskim ili lobanjskim, jer izlaze iz mozga (tačnije moždanog stabla) i napuštaju lobanjsku duplju kroz koštane otvore, kanale i pukotine. Kod kičmenjaka ima 12 parova ovih živaca, koji se označavaju nulom i rimskim brojevima (od I do XII). Nazivi im označavaju opći raspored distribucije i funkcije.
Motorni lobanjski živci (III, IV, VI, XI i XII) idu od motornih jezgara u moždanom stablu i sprovode impulse ka perifernim poprečno-prugastim mišićima. Njihova vlakna su sastavljena od dugih aksonskih produžetaka i ili neurita nervih ćelija.
Osjetilni ili čulni lobanjski živci: 0, I, II i VIII, koji prenose informacije u suprotnom pravcu, tj. od perifernih čulnih organa do ganglije. Odatle polaze postganglijska vlakna koja završavaju u odgovarajućem moždanom centru, odnosno u senzitivnim jezgrima moždanog stabla.
Mješoviti živci čine treću grupu moždanih nerava: V, VII, IX i X, koji sadrže i motorna i čulna nervna vlakna. Pojedini moždani nervi (III, VII, IX i X) sadrže i parasimpatička vlakna koja pripadaju autonomnom nervnom sistemu, a služe za oživčavanje glatke muskulature i žlijezda.
Živčana vlakna kranijskih živaca su svrstana u pet funkcijskih grupa:
Prnjavor (Bihać)
Prnjavor je naseljeno mjesto u gradu Bihaću, Bosna i Hercegovina.
Moždani živci
Anatomija
Obično se smatra da ljudi imaju dvanaest parova moždanih živaca (I-XII), kao što i piše u većini udžbenika svih nivoa obrazovanja. To su: mirisni (I), vidni (II), okulomotorni (III), trohleusni živac]] (IV), trograni (V), abducens (VI), facijalis (VII), vestibulokohlearni živac ( VIII), glosofarinksni živac (IX), vagus (X),pomoćni živac (XI) i podjezični živac.. Tu može biti i trinaestu lobanjski živac: vršni oli terminalni živac (živac O ili N), koji je vrlo mali i kod ljudi može ili ne može biti funkcionalan.
Terminologija
Lobanjski živci su obično zove prema njihovoj strukturi ili funkciji. Na primjer, mirisni živca (I) osjećaj mirisa, a facijalis (VII) snabdijeva motornu inervaciju lica. Jer kada su prvi živci imenovani, dokumentirani, snimljeni, a mnogi naučnici tako i razgovarali, latinski jezik je bio lingua franca (zajednički jezik) istraživanja u anatomiji. Imena su održavala smisao na latinskom ili grčkom, uključujući i trohlearni živca (IV), nazvan po svojoj strukturi, jer oživčava mišić koji se montira na koloturu (grčki: trochlea). Trigeminus (V) je imenovan u skladu sa svoje tri komponente (latinski: tri-geminus = trojka), a vagus, odnosno lutalac (X) je dobio ime po svom lutaju, naravno (latinski: vagus). Kranijski živci su numerirani na osnovu vršno-repnog (rostrumsko-kaudalnog) pološaja (fnaprijed-nazad), prilikom gledanja mozga. Ako se mozak pažljivo ukloni iz lobanje, moždani živci su obično vidljivi u numeričkom redu. Moždani živci imaju staze unutar i izvan lobanje. Putevi unutar lobanje se nazivaju intrakranijski, a izvan lubanje se nazivaju ekstrakranijski. Postoji mnogo rupa u lobanji pod nazivom "foramina" kroz koje nervi izlaze/ulaze iz/u lobanju. Svi kranijski živci su upareni, što znači da se javljaju i sa desne i sa lijeve strane tijela. Mišići, koža ili dodatne funkcije proslijeđuju impulse preko živca na istoj strani tijela: istostrani (izolateralni) se odnosi na onćostranu funkciju. Ako je funkcija na suprotnoj strani porekla živca, to je poznato kao suprotnobočna (kontralateralna) funkcija.
Jezgra
Tijela ćelija mnogih neurona većine kranijskih živaca su sadržani u jednoj ili više jezgara moždanog stabla. Ova jezgra su važna za moždne nerve, jer u slučaju oštećenja ovih jezgara oni gube svoje funkcije, kao što moždani udar ili traume mogu oštetiti jedan ili više grana koje inervira odgovarajući živac. Što se tiče konkretnih kranijskih neravnih jezgra i srednjeg mozga, moždano stablo ima jezgra okulomotornog (III) i trohlearnog živca (IV); u mostu su jezgra trigeminusa (V), abducensa (VI), facijalisa (VII) i vestibulokohlearnog živca (VIII). Srž ima jezgra glosofarinksnog (jezičko-ždrijelnog) živca (IX), vagusa (X), pomoćnog (XI) i hipoglosusa (podjezičnog) živca (XII). Vlakna ovih nerava moždanog stabla izlaze iz ovog jezgra.
Ganglije
Neki od moždanih živaca imaju senzorne ili parasimpatičke ganglije (zbirke ćelijskih tijela) neurona, koje se nalaze izvan mozga (ali mogu biti unutar ili izvan lobanje).
Čulne ganglije su direktni korespondenti korijena leđnih ganglija kičmenih živaca i poznati su kao kranijska senzorna ganglija. Senzorske ganglije imaju živci čulnih funkcija: V, VII, VIII, IX, X. Postoje i parasimpatičke ganglije, koji su dio autonomnog nervnog sistema za lobanjske nerve III, VII, IX i X. Nakon što izađu iz mozga, lobanjski živci putuju unutar lobanje, a neki moraju napustiti ovu koštanu pregradu kako bi došli do svojih odredišta. Na tom putu, nervi često prolaze kroz rupe u lobanji, pod nazivom foramina. Ostali živci prolaze kroz koštane kanale, duže staze zatvorene kosti. Ove foramina i kanali mogu sadržavati više od jednog lobanjskog nerva, a mogu sprovoditi i krvne sudove.
Funkcija glavenog sistema
Kranijski živci su uglavnom u funkciji motorne i senzorne inervacije struktura u glavi i vratu. Senzorna inervacija uključuje "generalnu" senzaciju kao što su čula za temperaturu i dodir, i "specijalnu" inervaciju, kao što su okus, vid, miris, ravnotežu i sluh. Vagus (X) daje senzorne i autonomnu (parasimpatičku) motornu inervaciju strukturama vrata i većine organa u prsima i trbuhu.
Miris (I)
Oštećenja na mirisnom živcu (I) mogu uzrokovati gobitak osjećanja mirisa (anosmija), distorziju u smislu mirisa ([[parosmija) ili distorziju ili nedostatak okusa. Ako postoji sumnja na promjene u smislu mirisa, svaka nozdrva se testiraa upogtrebom supstanci poznatog mirisa, kao što su kahva ili sapun. Intenzivno mirisne supstance, na primjer amonijak, mogu dovesti do aktivacije receptora boli (nociceptora) trigeminusa koji se nalaze u nosnoj šupljini đ, što može zbuniti testiranje mirisa.
Viđenje (II)
Vidni živac (II) prenosi vizuelne informacije. Oštećenja vidnog živca (II) utiče na specifične aspekte vida, koji ovise o lokaciji lezije. Osoba ne može biti u mogućnosti vidjeti predmete na lijevoj ili desnoj stranu (hemianopsija), ili mogu imati poteškoće u viđenju objekata na vanjskom polju (bisljepoočna hemianopsija ) ako je uključena vidna hijazma. Viđenje može se testirati ispitivanjem vidnog polja ili ispitivanjem mrežnjače pomoću oftalmoskopa, koristeći postupak poznat kao funduskopija. Za masovnija testiranja vida na terenu mogu se koristiti za otkrivanje tzv. pin-point strukturnih lezija u vidnom živcu ili dalje uz vidne puteve.
Pokreti očiju (III, IV, VI)
mini|desno|200px|Nerv lica (facijalis) prolazi kroz kamenastu sljepoočnu kost, unutrašnje uho, kanal lica, stilosisasti otvor, a zatim [[paratiroidna žlijezda|paratiroidnu žlijezdu ]]
Oštećenja živaca III, IV ili VI mogu uticati na kretanje očne jabučice. Mogu uticati na oba ili jedno oko; u svakom slučaju vjerovatno se javlja dvostruko viđenje (diplopija), jer je kretanje očiju više nije sinhronizirano. Živci III, IV i VI se testiraju posmatranjem kako oko slijedi objekt u različitim pravcima. Ovaj predmet može biti prst ili igla (štapić), koji može biti premješten u različitim pravcima za testiranje brzine potrage. Ako oči ne djeluju zajedno, najvjerovatnije uzrok je oštećenje na određenom lobanjskom nervu ili njegovom jezgru.
Oštećenje na okulomotorna živca (III) može izazvati dvoslike (diplopija) i nemogućnost da se koordiniraju pokreti oba oka (strabizam) i opuštanje očnog kapka (ptoza) i širenje zjenica (midrijaza). Tumori mogu također dovesti do nemogućnosti otvaranje očiju, zbog paralize mišića podizača levator palpebrae. Osobe koje pate od oštećenja okulomotornog nerva mogu to nadoknaditi naginjanjem glave za ublažavanje simptoma zbog paralize jednog ili više mišića oka koji to kontroliraju.
Trograni živac – trigeminus (V)
Facijalisa prolazi kroz kamenastu sljepoočnu kost, unutrašnji ušni kanal, kanal lica, stilomastoidni foramen, a zatim parotidne žlijezde.
Izrazi lica (VII)
mini|desno|200px|Devijacija uvule zbog oštećenja IX moždanog živca
Lezije facijalisa (VII) se mogu ispoljavati kao paraliza lica. Pogođena osoba nije u mogućnosti za pokretanje mišića na jednoj ili obje strane lica, vrlo česta je i općenita privremena paraliza, poznata kao Bellova paraliza. Ona je rezultat idiopatska (nepoznatog porijekla), jednostrana. Oštećenja donjeg motornog facijalisa karakterizira nesposobnost za pomicanje ipsilateralnog mišićnog izraza lica, uključujući i visinu obrva i neravnog čela. Pacijenti sa Bellovom paralizom često imaju spuštena usta na pogođenoj strani i često imaju problema sa žvakanjem jer je zahvaćen bukcinator mišića.
Sluh i ravnoteža (VIII)
Vestibulokohlearni nerv (VIII) se dijeli u vestibularni i kohlearni živac. Vestibularni dio je odgovoran za inerviranje predvorja i polukružna kanala u unutarnjem uhu; ova struktura prenosi informacije o ravnoteži i važna je komponenta vestibulookularnog refleksa, koji oddržava stabilnost glave i omogućava očima praćenje pokretnih objekata. Kohlearni živac prenosi informacije iz pužnice, omogućavajući čujnost zvuka.
Oštećenje vestibulskog živca može dovesti do osećaja predenja, zujanja i vrtoglavice. Funkcija ovog živca može se testirati stavljanjem hladne i tople vode u uši i prečenjm pokreta očiju (toplotna stimulacija]]. Oštećenja na vestibulokohlearnom živcu mogu također izazvati ponavljanje i nevoljnih pokreta očiju (nistagmus), posebno kada se gleda u horizontalnoj ravni. Oštećenje pužnog nerva će izazvati djelimičnu ili potpunu gluhoću u pogođenom uhu.
Okus i salivacija (IX)
Jezično-farinksni nerv (IX) inervira stilofarinksni mišića i čulnu funkciju orofarinksa i zadnjeg dijela jezika. Ovaj živac također parasimpatički inervira parotidne žlijezde. Jednostrano odsustvo geg refleksa ukazuje na oštećenje glosofarinksnog živca (IX), a možda i vagusa (X).
Lutalac – vagus (X)
Gubitak funkcije vagusa (X) će dovesti do gubitka parasimpatičke inervacije velikog broja ostruktura. Glavni efekti oštećenja vagusa mogu uključivati porast krvnog pritiska i ubrzanje pulsa. Izolirana disfunkcija samo vagusa je rijetka pojava, ali se može dijagnosticirati po hrapavom glasu, zbog disfunkcije jedne od njegovih grana, ponavljajućeg grkljansog nerva. Oštećenje ovog živca može dovesti u poteškoća u gutanju.
Razina ramena i okretanje glave (XI)
mini|desno|200px|thumb|Uvijena [[lopatica se može pojaviti zbog oštećenja moždinskog dodatnog živca]]
Oštećenje pomoćnog živca (XI) izaziva istostranu slabost u trapezastom mišiću. To se može testirati tražeći predmet za podizanje ramena ili kretanje ramenima, na koja se lopatice vire, u krilnom položaju. Osim toga, ako je živac oštećen, može biti prisutna i slabost ili nemogućnost da se uzdignu lopatice jer mišić levator skapule je tada isključivo u mogućnosti izvesti ovu funkciju. U zavisnosti od lokacije oštećenja, može se javiti i slabost u sternokleidomastoidnom mišiću, koji djeluje na okretanje glave tako da se lice ukazuje na suprotnoj strani.
Pokreti jezika (XII)
Podjezični živac (XII) je jedinstven po tome što je kontroliran motorne kore obje hemisfere mozga. Oštećenje živca na nižim motornim razinama neurona može dovesti do fascikulacija ili atrofije mišića jezika. Fasciculacije jezika se ponekad opisuju da izgledaju kao "torbasti crvi". Oštećenja gornjeg motornog neurona neće dovesti do atrofije ili fascikulacija, već samo slabosti nadraženih mišića. Kada je oštećen živac, to će dovesti do slabosti jezik kretanja na jednoj strani. Kada oštećene i proširene, jezik će se kretati prema slabiji ili oštećene strane, kao što je prikazano na slici. [11]
Ispitivanja funkcije
Liječnici, neurolozi i drugih medicinskih stručnjaci mogu provesti ispitivanje moždanih nerava kao dio neurološkog pregled a funkcionalnost kranijskih živaca. Ovo je vrlo formaliziran niz testova za procijenu status svakog nerva. Takvo ispitivanje počinje opservacijom pacijenta, jer su neka oštećenja moždanih nerava vidljiva u simetriji očiju ili lica. Testiranje oštećenja vidnog polja ili nistagmusa je moguće preko analize specifičnih pokreta očiju. Od pacijenta se traži za obavljanje različite pokrete lica, kao što su spuštanja obraza. Sluh se pregleda provjerom čujnosti šaptanje i zvučne viljuške. Asimetričan položaj ušnih resica može ukazivati na oštećenja u jezično-farinksnog živca. Sposobnost pacijenta da koristi rame u raznim pozicijama, primjenjuje se za procjenu stanja živca (XI), a funkcije pacijentovog jezika se ocjenjuje posmatranjem različitih pokreta tog organa.
Pritisak
Živci mogu biti komprimirani zbog povećanog unutarćelijskog pritiska. Massovog efekta intracerebralnog krvarenja ili pritiska [[tumora na nerve i ometanja prijenosa impulsa duž živca. Gubitak funkcije jednog moždanog živca ponekad može biti prvi simptom unutarkranijskog raka ili raka baze lobanje. Porast unutarlobanjskog pritiska može dovesti do umanjenja sposobnosti vidnog nerva (II), zbog kompresije okolnih vena i kapilara, uzrokujući oticanje očne jabučice (papiloedem). Rak, kao što je očni glijom, može uticati na vidni živac (II). Tumor hipofize može komprimirati optički trakt ili optičku hijazmu vidnog živca (II), što dovodi do gubitka vidnog polja. Tumor hipofize može se nastaviti u kavernozni sinus, kompresijom okuluomotornog živca (III), trohlearnog živca (IV) i abducensa (VI), što dovodi do dvostrukog vida i strabizma. Ovi živci mogu biti pogođeni hernijama sljepoočnog režnja mozga, usljed poremećaja falx cerebri.
Moždani udar
Okluzija krvnih sudova koji snabdevaju živce ili njihova jezgra, što je ishemijski moždani udar, može izazvati specifične znakove i simptome koji se mogu lokalizirati, na mjestu okluzije. Ugrušak u krvnom sudu i pražnjenje kavernoznog sinusa (tromboza|tromboza kavernoznog sinusa]] ) utiče na okulomotorni (III), trohlearni (IV), mirisni ogranak trogranog živca (V1) i abducensa (VI).
Upala
Upala nerava je rezultat infekcije, koja može oslabiti funkciju bilo kojeg od moždanih nerava. Upala živca lica (VII) može izazvati bolest zvanu Bellova paraliza.
Multipla skleroza, upalni proces koji može proizvesti gubitak mijelin koji prekrivai okružuje lobanske živce, može izazvati različite prelazne simptoma koji utiču na više ovih živaca.
Bolesti lobanjskih, kostiju, kao što su Pagetova bolest i povrede živaca tokom neurohirurgijue (kao što je uklanjanje tumora) i drugi mogući uzroci kranijalnih nerava, utiću na funkcionalnost pojedinih živaca i/ili njihovih mogućih kombinacija.
Historija
Galen (129-210 p,ne.) je pisao pod nazivom sedam parova kranijskih živaca. Mnogo kasnije, 1664., Sir Thomas Willis je predložio da zapravo ima 10 pari moždaninh živaca. Konačno, 1778., Soemmering je opisao 12 pari ovih živaca, što je danas općenito prihvaćeno. Međutim, zbog toga što mnogi od živaca izlaze iz matičnih korijenaova mozga, postoje kontinuirane rasprave o tome koliko nerva tu zapravo ima i kako bi ih trebalo grupirati. Kao što je ranije iskazano, postoje razlozi da se razmotri da su mirisni (I) i optički (II) nervi dio moždanog trakta, a ne kranijski živci. Osim toga, kod ljudi postoji i vrlo mali terminalni živac (N ili O), ali ne može biti funkcionalan. U drugim životinja, čini se da je važno da se seksualno prijemčivost ostvaruje na osnovu percepcije feromon.
Ostale životinje
Moždani živci su prisutni i kod drugih kičmenjaka. Ostali amnioti (ne-vodozemni tčetveronošci) imaju ove živci slične onima kod ljudi. Kod amniota (ribe i vodozemci), pomoćni (XI) i podjezični živac (XII) ne postoje, uz dodatak živca (XI) koji je sastavni dio vagusa (X); podjezični živac (XII) predstavlja varijablu u broju kičmenih nerava u nastajanju od kićmenih segmenata koji su spojeni u potiljku. Ova dva živca su postali samo diskretni živci kod predaka amniota (tetrapoda, osim ne-vodozemaca).
Krvojevići
Krvojevići su naseljeno mjesto u općini Rogatica, Bosna i Hercegovina.
Svjetski kup u biatlonu 2017/2018.
Svjetski kup u biatlonu 2017/18. je bilo 41. po redu takmičenje biatlonaca za Svjetski kup u biatlonu u organizaciji Međunarodnog biatlonskog saveza (IBU). Vrhunac takmičenja bile su Zimske olimpijske igre u južnokorejskom Pyeongchangu. Rezultati sa ZOI 2018. neće se bodovati za plasman u Svjetskom kupu. Titule pobjednika Svjetskog kupa branio je Francuz Martin Fourcade, a kod žena Njemica Laura Dahlmeier. Za vrednovanje i pravo učestvovanja korišteni su rezultati IBU kupa 2016/17. U muškoj konkurenciji pobjedio je po sedmi put Martin Fourcade, nakon pobjeda u sezonama 2011/12, 2012/13, 2013/14, 2014/15, 2015/16 i 2016/17, čime je postao biatlonac sa najviše ukupnih pobjeda. U ženskoj je konkurenciji po treći put, nakon sezona 2010/11. i 2013/14.  pobijedila Finkinja Kaisa Mäkäräinen.
Startne kvote
Startne kvote po pojedinim državama određivane su na osnovi rezultata iz protekle sezone Svjetskog kupa. Pet najboljih biatlonskih saveza imaju pravo nastupa sa 6 takmičara u diciplinama 20 km i sprint, dok ostali savezi imaju pravo na 5 takmičara ili manje. Broj takmičara uvijek se odnosi na discipline 20 km i sprint. Za saveze bez fiksnog mjesta IBU dodjeljuje 4 pozivnice po disciplini.
Bodovanje
Od sezone 2008/09. koristi se novi sistem bodovanja u kome pobjednik dobija 60 bodova, drugi 54, treći 48 itd. Ovaj sistem je zamijenio sistem od sezone 2007/08. po kojem je pobjednik dobijao 50 bodova, drugi 48, treći 46 i svaki slijedeći plasman tri, dva ili jedan bod manje.
Sveti Jakov (Mali Lošinj)
Sveti Jakov (do 1991. godine Jakov) je naseljeno mjesto u sastavu grada Malog Lošinja, na ostrvu Lošinju, Primorsko-goranska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazio se u sastavu stare općine Cres-Lošinj.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Sveti Jakov je imao 77 stanovnika.
Napomena: ''Do 1961. iskazivano pod imenom Sveti Jakov, a do 1991. pod imenom Jakov.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Jakov je imalo 41 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Zečevo (Kistanje)
mini|280px|Zečevo, kula Zečevo je naseljeno mjesto u sastavu općine Kistanje, Šibensko-kninska županija, Republika Hrvatska.
Woking FC
Woking Football Club je nogometni klub iz Wokinga, Engleska. Takmiči se u National League, petom rangu engleskog nogometa.
Zečevo (Kistanje)
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazilo se u sastavu stare općine Knin.
Woking FC
Klub je osnovan 1889. godine. U sezoni 1895-96. postaje član West Surrey League. 1911. godine prelazi u Isthmian League. Ovo takmičenje je igrao do 1991. godine kada osvaja ligu, te ostvaruje promociju u Football Conference. Tokom 1990-ih ti puta osvaja FA Trophy. U sezonama 1994–95. i 1995–96. je bio drugoplasirani u Football Conference. U sezoni 2011-12. osvaja Conference South.
Zečevo (Kistanje)
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2021. godine, Zečevo je imalo 24 stanovnika.
Woking FC
Tradicionalne boje kluba su crvena i bijela. Domaće utakmice igra na stadionu Kingfield.
Zečevo (Kistanje)
Stanovništvo
Napomena: ''U 1869. podaci su sadržani u naselju Đevrske. Do 1931. iskazivano kao dio naselja.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Zečevo je imalo 218 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Dobrava pri Škocjanu
Dobrava pri Škocjanu je naseljeno mjesto u sastavu općine Škocjan, regija Jugoistočna Slovenija, Slovenija.
Kovačevac (Jezero)
Kovačevac je naseljeno mjesto u općini Jezero, Bosna i Hercegovina.
Dobravica (Šentjernej)
Dobravica je naseljeno mjesto u sastavu općine Šentjernej, regija Jugoistočna Slovenija, Slovenija.
Dobrava pri Škocjanu
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Novo Mesto.
Kovačevac (Jezero)
Historija
Naselje Kovačevac se do rata u Bosni i Hercegovini (1992-1995) u cjelini nalazilo u sastavu općine Jajce.
Dobravica (Šentjernej)
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se se u sastavu stare općine Novo Mesto.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Dobravica je imala 143 stanovnika.
Dobrava pri Škocjanu
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Dobrava pri Škocjanu je imala 197 stanovnika.
Napomena: ''Do 1953. iskazivano pod imenom Dobrava. U 1999. izvršena je manja razmjena teritorija između naselja Dobrava pri Škocjanu i Dobruška vas.''
Kujundžijevići
Kujundžijevići su naseljeno mjesto u općini Rogatica, Bosna i Hercegovina.
Polom (Kočevje)
mini|280px|Polom, rimokatolička crkva "Sv. Mihael" Polom je naseljeno mjesto u sastavu općine Kočevje, regija Jugoistočna Slovenija, Slovenija.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Kočevje.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Polom je imao 50 stanovnika.