Historija_mode
Period od 1930. do 1945.
Jedna od glavnih karakteristirka mode u periodu od 1930 pa do kraja 2. svjetskog rata jeste naglašavanje ramena sa umetcima. To dakako upućuje na potrebu za izmjenom siluete. Težnja je bila naglasiti široka ramena sa snažnim vizualnim akcentom. Može se reći da je ovo period povratka ženstvenosti za razliku od prethodnih perioda gdje je androgini, mladelački i sportski izgled bio poželjan. Suknje postaju duže a struk ponovo naglašava ženstvenost. Za naglašavanje struka koriste se kajševi od kože ili od istog materijala kao i suknja. Donji oblik ženske siluete nastavlja se u zvonasti oblik. Zbog aktualne mode duže frizure nose se i šeširi sve do kasnih tridesetih. U ovom periodu tehnologija ovladava novim otkrićima a tekstilna industrija počinje koristiti nove sintetske materijale među kojima je najpoznatija viskoza. I patent zatvarači, poznatiji kao rajsveršlus dobijaju masovniju primjenu na odjevnim predmetima tog perioda. Najzaslužnija za širenje patent zatvarača je Elsa Schiaparelli koja ga koristi kao funkcionalni i modni detalj. Ona je zaslužna za modne transformacije od mekog ka tvrdom izgledu. Omasovljeno korištenje rajsveršlusa u ovom periodu nagovještava čovjekovu potrebu za funkcionalnim životnim pomagalima. Također, rajsveršlus znakovito upućuje na sve brži način življenja gdje je veoma poželjno brzinsko otvaranje i zatvaranje odjeće. Rajsveršlus je mala odjevna senzacija koja na visokosofisticiran i futuristički način čini odjeću dinamičnijom i udobnijom. Elsa Schiaparelli je zaslužna i za novi koncept prodaje odjeće – butika (boutique). Bila je njegov pokretač. Također, bavila se modom parfema – njen famozni miris Shocking u svom kasnijem reizdanju u prodaji je dostizao oko 1000 dolara. Ovaj parfem prepoznatljiv je po svojoj bočici u obliku ženskog tijela kojeg je kasnije koristio i Gaultier. Za razliku od drugih dizajnera ovog vremena koji su težili antičkim uzorima ljepote, Schiaparelli je ciljala na efekat iznenađenja inspirisana slikarstvom nadrealizma osobito Salvadora Dalija. Dok je Coco Chanel kreirala za modernu i zaposlenu ženu funkcionalnu odjeću, Schiaparelli je težila dekoru, mašti i igri i onom artističkom u modi. Dali je dizajnirao materijale za Elsu. Ona je kreirala ono što su futuristi u prošloj generaciji promovirali: odjeća izrađena od svih materijala. Njenu provokativnost, vic i teatralnost kasnije preuzima Karl Lagerfeld, što predstavlja povezivanje dvije stare konkurencije. Jedan od njenih zaštitnih znakova postaje šokantno roza boja. Schiaparelli je težila da objedini umjetnost i modu a tu namjeru kasnije će nastaviti Yves Saint Laurent. U širenju modnih trendova učestvuju i poznate ličnosti koje su prisutne u javnosti zbog događaja koji ih prate; Princ od Walesa i njegova skandalozna abdikacija 1936. godine, hollywoodske zvijezde, te pariski couturieri imaju bitnu ulogu u razvoju mode. Hollywood i modna industrija postaju ovisni jedni od drugih. Najutjecajnije figure filma su Greta Garbo u Romansi (1930.), i Vivien Leigh u Prohujala s vihorom (1939.). Odjeća iz filmova bila je najviše kopirana. Omasovljenje filma potaknuto je i uvođenjem tona krajem 20. godina. Filmovi postaju realističniji i time pristupačniji. Modni dizajneri su snadbjevali svojim kolekcijama neke filmove da bi se nakon prikazivanja iste kolekcije našle i u prodaji. Promocijom Duke Ellingtonovog jazza i swinga sredinom tridesetih populariziran je opušten, hladnokrvan i elegantan stil ponašanja. I pored dodataka i potpore ljepoti težilo se prirodnoj ljepoti. Neki od ukrasnih elemenata postaju suzdržani a opći izgled decentan. Jedna druga modna kuća Nine Richi predstavlja veoma značajan element u razvoju mode tokom tridesetih godina. I danas se pored Haute Couture bavi i Pret-a-porter kolekcijama za dame, kao i dizajniranjem parfema i kozmetike. Modni stil Nine Ricci bio je bez provokacija i ekperimenta sa elegantnim i sigurnim stilom.