cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Jugoistočna Evropa
mini|Područje Jugoistočne Evrope Jugoistočna Evropa je geografska cjelina na jugoistoku evropskog kontinenta, a obuhvata skoro cijelo područje Balkanskog poluotoka, dio Panonske nizije, Vlašku niziju i djelove Karpata a neki autori u ovu regiju ubrajaju i Malu Aziju. Jugoistočna Evropa je termin novijeg datuma i javlja se kao neutralna geopolitička odrednica, nakon Hladnog rata i rata u bivšoj Jugoslaviji, koji je danas zamijenio naziv Balkan, zbog negativnog prizvuka.
Područje Jugoistočne Evrope čine sljedeće države:
Historija
Područje Jugoistočne Evrope je kroz historiju bilo mozaik suprostavljenih granica, nekoć velikih carstava (Zapadnog Rimskog Carstava i Bizantije, Osmanskog Carstva i Austrougarske Monarhije), te brojnih kneževina, kraljevina i pokrajina, danas republika. Jugoistočna Evropa je pored toga bila i mjesto raskršća civilizacija srednjoevropske, istočnoevropske i orjentalne, te religija, rimokatoličke i pravoslavne crkve, kao kršćanstva i islama.
Geografija
mini|Reljef Balkana i Jugoistočne Evrope U geografskom pogledu područje Jugoistočne Evrope je ograničeno sa zapada Jadranskim i Jonskim morem, sa juga i jugostoka Sredozemnim i Egejskim morem i sa istoka Mramornim i Crnim morem, uključujući moreuze Bosfor i Dardaneli. Prema sjeveru granica nije jasno određena te obuhvata deltu Dunava, Karpate i Panonsku niziju, a završava se Istarskim poluostrvom. U pogledu reljefa, područje Jugoistočne Evrope je uglavnom planinsko, ispresjecano mnogobrojnim dolinama rijeka, kotlinama i kraškim poljima. Idući od zapada ka istoku protežu se planinski lanci Dinaridi, Šar planina, Pindus, planina Balkan i Karpati. Između Dinarskog i Šarsko-pindskog gorja na zapadu te Karpata i Stare planine (Balkana) na istoku prostiru se Rodopi po nastanku mnogo stariji, od ostalih planinskih masiva. Najviši vrh je Musala u Bugarskoj (2925 m), a najniža tačka je u delta Dunava.
Hidrografija
Jugoistočna Evropa je sa zapada, juga i istoka ograničena morima, te putem Sredozemnog mora ostvaruje kontakt sa svjetskim pomorskim pravcima. To je uslovilo i nastanak brojnih luka, od kojih su najprometnije Rijeka i Ploče u Hrvatskoj, Bar u Crnoj Gori, Drač u Albaniji, Pirej i Solun u Grčkoj, Istanbul u Turskoj , Varna i Burgas u Bugarskoj i Konstanca u Rumuniji. Veoma značajni su i moreuzi Bosfor i Dardaneli zbog strateškog položaja između Crnog mora i Sredozemlja. Kopnene vode najvećim dijelom pripadaju crnomorskom slivu, zatim egejskom i jadransko-jonskom slivu. U crnomorskom slivu najznačajnija je rijeka Dunav, koja povezuje Srednju Evropu sa Crnim morem a i ima razvijenu saobraćajnu mrežu. Glavne pritoke Drava su: Drava, Sava (uključujući i bosanskohercegovačke rijeke Unu, Vrbas, Bosnu i Drinu)), Tisa, Morava i Olta. U jadranskom slivu najznačajnija je rijeka Neretva u BiH i Hrvatskoj, te Aspro u Grčkoj, dok su najznačajnije rijeke koje pripadaju egejskom slivu Vardar, Struma i Marica. Od jezera treba pomenuti Ohridsko jezero, Prespansko jezero i Skadarsko jezero.
Klima
Klima Jugoistočne Evrope je vrlo raznovrsna i uglavnom zavisi od reljefa i položaja određenog područja. Uz obale mora klima je sredozemna čiji utjecaji dolinama većih rijeka prodiru i sjevernije. Na planinama je zastupljena planinska klima, dok je u dolinama umjerenokontinentalna, a i kotlinama subplaninska klima. Idući prema sjeveru klima postaje izrazito kontinentalna. Prosječna januarska temperatura je -5 °C, a prosječna julska temperatura je oko +20 °C, a u planinskim predjelima oko +15 °C. Najviša temperatura je zabilježena u Trikkali u Grčkoj +41,6 °C, a najniža u Plovdivu u Bugarskoj -25 °C. Idući od zapada ka istoku slabe atlanski utjecaji, te se smanjuje količina padavina. Na zapadu prosječne godišnje padavine su od 1000 – 1500 mm, u planinskim predjelima oko 500–750 mm, a na istoku uz Crno more svega 300 – 500 mm. Najviše padavina imaju Crkvice u Hrvatskoj, na južnom Jadranu sa 5317 mm godišnje.
Vegetacija
U skladu sa klimatskim uslovima, formirali su se i vegetacioni pojasevi. Uz sredozemno primorje uglavnom je zastupljeno mediteransko rastinje, koje je zimzeleno i zaštićeno od prevelikog isparavanja. Idući ka sjeveru vegetacija postepeno prelazi u listopadne šume, dok u višim planinskim predjelima zamjenjuju ih četinarske i bukove šume. Iznad 2000 metara nadmorske visine zastupljeno je planinsko rastinje. Dalje prema sjeveru kako opada nadmorska visina četinarske šume polahko smjenjuju listopadne šume, koje u Panonskoj niziji postupno na nekim mjestima prelaze u stepu.
Resursi
Jugoistočna Evropa nije toliko bogata prirodnim resursima, ali ima ponegdje većih nalazišta ruda, nafte i zemnog gasa, područje je s druge strane bogato šumama tako da drvo predstavlja značajnu izvozu sirovinu. Među sirovinama je najviše metalne rude. Željezo je rijetko, ali neke zemlje, npr. Bosna i Hercegovina, imaju znatne količine bakra, cinka, kalaja, hroma, mangana, magnezita i boksita, a neki se metali i izvoze. U Srbiji se nalaze brojna nalazišta srebra, zlata, magnezija, bakra, pirita i cinka, dok na Kosovu se nalaze od svjetskog značaja nalazišta olova, bizmuta i cinka, posebno u rudniku Trepča. U Dalmaciji, Hercegovini i Crnoj Gori ima dosta nalazišta boksita što je uslovilo razvoj aluminijske industrije. U Albaniji ima nešto nalazišta hroma, dok je Grčka veoma siromašna rudama. Bugarska i Rumunija su prilično bogate rudama naftom, crnim i smeđim ugljom, te olovnom, cinkovom, bakrenom, željeznom, hromnom i manganovom rudom, a u Rumuniji ima i nešto zlatne i srebrene rude. Energetski izvori su rijetki, ima uglja, pogotovo u Bugarskoj, Srbiji i Bosni, a najraširenija su nalazišta lignita. Nafta je rijetka, iako postoje mala ležišta u Srbiji, Albaniji i Hrvatskoj, te nešto veće zalihe u Bugarskoj i Rumuniji. Zbog visokog hidroenergetskog potencijala planinskih rijeka izgrađene su brojne hidroelektrane. Prisustvo ruda uslovilo je razvoj crne i obojene metalurgije, što je dovelo i do razvoja kovne industrije i mašinogradnje, te elektroindustrije. U Hrvatskoj i Grčkoj razvijena je i brodogrdanja. U cijelom regionu je dobro razvijena hemijska i farmaceutska industrija. Od lahke industrije najrazvijenija je prehrambena i tekstilna industrija, te industrija kože i obuće, duhanska industrija i industrija drveta i celuloze, kao i proizvodnja namještaja.
U poljoprivredi i dalje je zaposlen najveći broj stanovništa. Tlo je općenito loše, osim u ravnicama i dolinama rijeka, gdje su prirodna trava, plodna zemlja i ugodna klima pogodni za razvoj poljoprivrede. Najčešće se gaje krompir, kukuruz, pšenica i raž, brojne povrtlarske kulture, a od voća jabuke, kruške i šlijive. U stočarstvu uglavnom se uzgajaju krave i svinje, a u višim predjelima ovce i koze, a razvijeno je i peradarstvo. U planinama je uglavnom razvijeno ekstenzivni stočarstvo i nešto povrtlarstva. U sredozemnom primorju zemljoradnja je slabo razvijena zbog planina, krševitog terena, vrućih ljeta i loše zemlje, što pogoduje samo nekim poljoprivrednim kulturama maslinama i vinovoj lozi, agrumima, smokvi i breskvi. U područjima gdje slabe utjecaji sredozemne klime uspjeva duhan, a Makedoniji i Grčkoj se gaje riža i mak, dok se u Bugarskoj uzgajaju ruže od kojih se pravi ružino ulje. U Panonskoj niziji se uglavnom uzgajaju žitarice i industrijsko bilje suncokret i šećerna repa. U Jugoistočnoj Evropi razvijen je ribolov u zemljama koje izlaze na more, ali i ribogojstvo u unutrašnjosti. Šume ima dosta u Bosni, Srbiji i Bugarskoj, ali drvo danas uglavnom predstavlja izvoznu sirovinu. Danas se najviše razvijaju trgovina i uslužne djelatnosti, a turizam je naručito razvijen u Hrvatskoj i Grčkoj, ali i ostale zemlje ostvaruju značajne pomake. Za vrijeme komunizma planskom privredom u zemljama regiona, sem Grčke su izgrađeni mnogobrojni industrijski kompleksi, koji su danas izvor velikih socijalnih problema, zbog njihove neprofitabilnosti u uslovima tržišne ekonomije. Također i rat u bivšoj Jugoslaviji je nanio teška materijalna razaranja, što se negativno odrazilo i na privredu te dovelo do njene stagnacije. Danas je region i dalje u procesu tranzicije, te je ekonomska situacija još uvijek loša. Na ekonomskoj stabilizaciji dosta radi i Evropska unija, te je nedavno učinjeno proširenje CFTE, tako da su učinjeni prvi koraci u liberalizaciji ekonomskog prostora. I pored ulaska u EU, Bugarska i Rumunija u ekonomskom pogledu nisu u ništa boljem položaju u odnosu na regiju.
Demografija
mini|Etnička karta Jugoistočne Evrope Kroz historiju područje Jugoistočne Evrope naseljavali su brojni narodi: Iliri, Tračani, Dačani, Kelti, Grci, Rimljani, Slaveni, Ugari, Turci i Austrijanci. Svaki od tih naroda je otavio ponešto iza sebe. Tako da danas na području Jugoistočne Evrope su konstituisane sljedeće nacije:
Glavne religije su kršćanstvo (pravoslavlje, katoličanstvo) i islam.
Pravoslavlje prevladava u ovim državama:
IC 284
IC 284 (također poznat kao IRAS 03029+4211, MCG 7-7-23, PGC 11643 i UGC 2531) je spiralna galaksija koja je udaljena oko 125 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Perzej. Najveći prečnik je 3,80 (138 hiljada sg) a najmanji 1,2 uglovnih minuta (44 hiljade sg). Prvo otkriće je napravio Lewis Swift 27. oktobra 1888. godine.
Jugoistočna Evropa
Demografija
Katoličanstvo prevladava u ovim državama:
IC 284
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Jugoistočna Evropa
Demografija
Islam prevladava u ovim državama:
Mnoge balkanske zemlje imaju velik broj ateista zbog pola vijeka komunizma.
M203
Bacač se aktivira posebnim okidačem koji se nalazi na njegovom stražnjem dijelu. M203 je uveden u operativnu upotrebu američkoj vojsci 1969. godine zamijenivši tako stariji bacač granata M79. Z arazliku od M79 ovaj bacač granata ne koristi se samostalno već se koristi kao dodatna oprema na automatskim puškama. Svoje prvo vatreno krštenje M203 stiče u Vijetnamskom ratu i od tada postaje jedan od simbola američkog vojnika u pogledu njegovog osnovnog naoružanja. M203 je namijenjen za uništavanje lako oklopljenih i utvrđenih ciljeva kao što su oklopni automobili, bunkeri, fortifikacije.
Dario Damjanović
Dario Damjanović (rođen 23. jula 1981) jest bosanskohercegovački nogometaš, igrač OFK Beograda.
Karijeru je započeo u Bosni i Hercegovini igrajući za FK Borac Bosanski Šamac. Dok je bio tamo pratio ga je zagrebački Dinamo, ali ipak nije ponudio ništa konkretno ne bi li doveo Damjanovića u svoju ekipu. Kasnije ga je primijetio i HNK Hajduk Split, te ga konačno kupio 2004. godine. Isprva se nije baš iskazao, te je bilo i onih kojima je njegovo igranje u prvoj postavi bilo nepotrebno. Tadašnji sportski direktor kluba, Igor Štimac bio ga je tokom zimskog prijelaznog roka sezone 2004./2005. označio kao igrača u "izlogu", tj. slobodnog ukoliko pronađe zainteresirani klub. Međutim, Damjan je ostao u Splitu. Naredne sezone, Hajduk je igrao vrlo loše, i to sa Damjanovićem u prvoj postavi. Iako nije igrao loše, izgledalo je kao da nije kvalitet za klupske ambicije, pogotovo jer je izostao sa trećine utakmica zbog žutih kartona.
Iako se očekivao njegov odlazak, novi trener Zoran Vulić to nije dopustio, te ga je s vremenom postavio kao neizostavnog odbrambenog veznog igrača. Te sezone, prije prvenstvene utakmice u Osijeku, predsjednik osiječkog prvoligaša Branimir Glavaš optužio je klub da Damjanović, zajedno sa Munhozom i Kralevskim nema radne dozvole za igranje u Hrvatskoj, te im je prijetio deportacijom. Na kraju su igrači dobili dozvole i ostali da igraju. Do polusezone dobio je konkretne ponude bečkih prvoligaša Rapida i Austrije. Ugovor mu je isticao za 6 mjeseci i iz kluba su javno isticali da, ukoliko ne potpiše novi, neće igrati na proljeće, dok njegova prodaja nije dolazila u obzir. Damjanović je odlučio ostati u klubu i produžio ugovor na još 2,5 godine, uz klauzulu 1 milion eura koju mogući kupac mora isplatiti.
Odigrao je sedamnaest utakmica u dresu bosanskohercegovačke reprezentacije.
Equilibrium (grupa)
Equilibrium je njemački heavy metal bend iz Starnberga, čija je muzika kombinacija folk i simfonijskog black metala.
O bendu
Osnovan je 2001 godine, te su 2005 godine objavili svoj prvi studijski album Turis Fratyr. Iste godine potpisuju ugovor sa izdavačkom kućom Nuclear Blast, te 2008 objavljuju album Sagas. U februaru 2010 godine, pjevač Helge Stang i bubnjar Manu Di Camillo napuštaju bend, te ih zamjenjuju Robert Dahn i Tuval Refaeli. Najnoviji album, Rekreatur objavili su u junu iste godine. Sve njihove pjesmu su na njemačkom jeziku, te im je glavna tema njemačka mitologija.
Izentropski proces
U termodinamici, izentropski proces ili izoentropijski proces (ισον = "jednak" (grčki); εντροπία entropija = "nered"(grčki)) je proces u kojem se, u svrhu inženjerske analize i proračuna, može pretpostaviti da se proces odvija od početka do kraja bez porasta ili opadanja entropije sistema, tj., entropija sistema ostaje konstantna. Može se dokazati da je bilo koji povratni adijabatski proces izentropski proces.
Tabela izentropskih relacija za idealan plin
dobiveno iz:
Međunarodna godina pustinja i dezertifikacije
Izbor je pao na tu godinu zato što se 2006. obilježava deseta godišnjica stupanja na snagu "Sporazuma Ujedinjenih naroda o borbi protiv dezertifikacije".
IC 1971
IC 1971 (također poznat kao ESO 156-1 i PGC 13295) je spiralna galaksija koja je udaljena oko 542 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Sat. Najveći prečnik je 0,70 (110 hiljada sg) a najmanji 0,3 uglovnih minuta (47 hiljada sg). Prvo otkriće je napravio DeLisle Stewart 14. oktobra 1898. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Prag
Prag jest glavni i s otprilike 1,2 miliona stanovnika najmnogoljudniji grad Češke, te njen kulturni, obrazovni i privredni centar. Glavni grad Prag (Hlavní město Praha) je samostalna upravna jedinica.
Okolina grada je naseljavana još u ranoj historiji. Doseljavanje Slavena počinje u 6. stoljeću u oblasti koje su preko 500 godina prije naseljavali Germani Markomani. Nakon što Přemysliden gradi dva dvorca, u 9. i 10. stoljeću dolaze jevrejski i njemački trgovci u grad. Oko 1230. godine Prag je kraljevski grad kraljevine Češke, ponekad i Bohemije, a u 14. stoljeću kao glavni grad Svetog Rimskog Carstva, politički i kulturni centar Srednje Evrope. U Pragu je ustanovljen prvi njemački univerzitet. Gradski univerzitet je osnovao kralj Karlo IV 1348. po kome je i nazvan Karlov univerzitet i jedan je od prvih univerziteta u Centralnoj Evropi. Zlatni grad danas pruža potpunu sliku gotičkog i baroknog grada.
Kratak pregled od prahistorije do 21. stoljeća
Naseljavanje područja grada Praga datira još iz paleolita. Na prostoru Praga postoje arheološki nalazi iz starijeg kamenog doba. Oko 2000 godina p. n. e. su Kelti osnovali naselje Závist južno od grada. Praška dolina bila je tokom prahistorije najnaseljenija oblast Bohemije. Do oko 50. p. n. e. naseljavaju je najprije keltska Boji, a zatim preko 500 godina germanska plemena Markomani. Prve slavenske grupe dolaze u drugoj polovini 6. stoljeća. U 9. stoljeću grade se Praški dvor sa obližnjim Suburbiumom i u 10. stoljeću drugi dvorac na Vyšehradu, kao sjedište Přemyslovaca. Radi zaštite oba dvorca, njemački i jevrejski trgovci i domaće zanatlije podižu svoja naselja na obje strane Vltave. Oko 1230-34. kralj Wenzel I utvrđuje najveće takvo naselje i daje mu status grada. Time je Prag postao kraljevsko sjedište bohemskih vladara. Njegov sin Přemysl Ottokar II protjeruje u blizini dvorca naseljeno stanovništvo na drugu obalu i formira 1257. godine današnji dio grada Malá Strana. Treći praški grad Hradčany formiraju dvorski grofovi zapadno od dvorca. Prema legendi je grad Prag osnovao Přemisl, osnivač prve češke dinastije Přemislovića, zajedno sa svojom ženom Libušom.
Prvi most preko Vltave je sagradio kralj Vladislav II. 1170. godine.
Pod Karlom IV i njegovim sinom Wenzelom IV, u drugoj polovini 14. stoljeća, grad izrasta u kraljevsku prijestonicu Svetog rimskog carstva i kulturno i političko središte. 1384. godine otvara se prvi Karlov Univerzitet. Gradnjom novog grada iste godine i doseljavanjem više od 40.000 stanovnika, Prag postaje četvrti po veličini grad sjeverno od Alpa, a treći u Evropi po svojoj površini. U Pragu je djelovao teolog Jan Hus, koji je pokrenuo vjerski pokret Husiti kojima su se priključili mnogi Česi. Od 1419. godine grad je teško oštećen u husarskim ratovima.
Krajem 16. stoljeća car Rudolf II Prag ponovo proglašava prijestonicom. U tom vremenu nastaju barokne palače i crkve. Drugom praškom defenestracijom započinje Tridesetogodišnji rat između katoličkih i protestantskih snaga, u koji je bila uvučena većina evropskih zemalja. 1618. su Česi kroz prozor Praškog dvorca izbacili izaslanike cara Ferdinanda II. Prag je bio žestoko pogođen ratom i stanovništvo mu se tokom rata smanjilo za dvije trećine. 1689. je grad koji se obnovio nakon rata pogodio katastrofalni požar. I on kao i Sedmogodišnji rat ostavit će tragove u gradu. 1757. je tokom Sedmogodišnjeg rata pruska vojska razorila grad.
Tokom 19. stoljeća grad doživljava kulturni procvat. Otvaraju se Nacionalni muzej i Narodno pozorište. Oko 1860. grad gubi od srednjeg vijeka postojeću većinu njemačkog stanovništva. Pri popisu iz 1930. godine još je 42.000 stanovnika govorilo njemačkim jezikom kao maternjim i živjelo uglavnom u starom jezgru grada.
1848. je u gradu izbila revolucija koja je dio evropskih revolucija iste godine. Tada jača češka nacionalna svijest i želja za nezavisnošću. Prag je bio centar Češkog narodnog preporoda i ostalih čeških nacionalističkih pokreta, kao i panslavističkog pokreta. U Pragu su se sastajali intelektualci iz ostalih slavenskih naroda, koji su iznosili ideje o vlastitim nacionalnim pokretima.
Oko 1900. godine već svjetski grad, postaje kolijevka umjetnika i literature. Tri pjesnička kruga djeluju podudarno: uži krug u kom su Max Brod, Franz Kafka, Felix Weltsch i Otto Baum, udruženje „Wefa“ s mnogo, danas gotovo nepoznatih autora kao Friedrich Adler ili novoromantični krug „Mladi Prag“, u kom su npr. Rainer Maria Rilke, Gustav Meyrink i mladi Franz Werfel. U to vrijeme je Prag u okviru mnogonacionalne Austo-ugarske monarhije mjesto međunarodne kulturne razmjene, koja je nosila i konflikte, koji su uglavnom imali socijalnu pozadinu.
1918. se raspala Austrougarska monarhija, i Češka je zajedno sa Slovačkom stekla nezavisnost. Po završetku Prvog svjetskog rata češki nacionalni pokret oko Masaryka postiže cilj-osnivanje nacionalne države Čeha i Slovaka - Čehoslovačke, čiji je glavni grad Prag. Međunacionalni sukobi otežavali su razvoj zemlje, ali je jedna od rijetkih zemalja u Evropi koja je do 1930ih godina ostala demokratska. Sudbinu zemlje zapečatio je Minhenski dogovor 1938. godine i ulazak njemačkih trupa po Hitlerovom naređenju 1939. godine. Prag postaje glavni grad novog protektorata. Te godine živjelo je oko 120.000 Jevreja u Bohemiji, naročito u Pragu. Tokom rata ubijeno je 78.000. Kada je 1. maja 1945. u Prag stigla vijest o Hitlerovom samoubistvu, po naredbi iz Berlina zastave su bile spuštene na pola koplja, bez otpora. Tek sa primicanjem ruskih trupa, 4. maja dolazi do pobune i borbi na barikadama u gradu. 9. maja Crvena armija s generalom Vlasovim oslobađa grad. Po naređenju sovjetskog diktatora Staljina, brojni pripadnici praških snaga Vlasove armije, kao i sam Vlasov, bivaju uhapšeni. Neposredno po završetku rata praški Nijemci bivaju bez izuzetka protjerivani, internirani ili pogubljeni (oko 5.000 ljudi). 1945. godine, u okviru Beneš-Dekreta, protjerani su ili nasilno preseljeni i Mađari. Nakon 1948. i Prag je pod komunističkim režimom.
1989. godine Prag je poprište tzv. Plišane revolucije, koja je označila kraj socijalističkog režima u Čehoslovačkoj.
Geografski položaj
Geografski, Prag leži na zapadu Češke, u središtu kotline na rijeci Vltavi, desnoj pritoci Labe, oko 40 km prije njenog ušća. Zbog svog položaja neposredno na rijeci, jezgro je u prošlosti često bilo izloženo poplavama. Vltava protiče kroz gradsko područje dužinom oko 30 km. Na sjeveru rijeka krivuda formirajući meandar, na čijem je južnom dijelu smješten historijski centar grada, ograničen brdima na sjeveru (Opyš tj. Hradčany) i jugu (Vyšehrad). Dolinu okružuju još: Letná, Vítkov, Větrov, Skalka, Emauzy, Karlov i najvišlji od njih, Petřína. Rastom grada u 20. stoljeću, on se širi daleko u Prašku visoravan.
Klima
Prašku umjerenu klimu uzrokuju i kontinentalni i atlantski uticaji. Srednja temperatura iznosi oko 8 °C. Posljednja najniža zabilježena temperatura je do -17 °C (2006), a najviša 35 °C. Najviše padavina je u ljetnom polugodištu (maj: 77 mm). Zimski period je uglavnom suh (oktobar-mart: 23–32 mm), po podacima meteorološke stanice na aerodromu Ruzyně. U poređenju s podacima iz perioda 1961-1990., zadnjih godina se bilježe povećanje temperature za oko 1 °C i smanjenje padavina za oko 20 milimetara.
Po podacima iz meteorološke stanice u Karlovu, vidljive su više temperature, kao i smanjenje padavina, uz toplije i sušnije periode zadnjih godina. Položaj grada ima snažan uticaj na vrijeme.
Vltava
Vltava teče u grad sa juga na visini od oko 190 m i napušta ga na sjeveru na oko 176 m, s prosječnom dubinom od oko 2,75 m (najveća dubina 10,5 m). Pri tom oplahuje otoke: južno od Karlovog mosta Slovanský ostrov, Dětský ostrov i Střelecký ostrov, kao i Kampa, koji nosi zapadni dio mosta, gradeći vodotoke, od kojih su najveći Berounka, sjeverno od Zbraslava sa zapada, Botič, između Novigrada i Vyšehrada sa istoka i Rokytka, u luci Libeň, također sa istoka.
Brežuljci
Najveća brda su na zapadu, Bílá hora 381 m, i jugu, Čihadlo 385 m.
Centar grada
Ima dobro očuvano srednjovjekovno gradsko jezgro: Hradčany i Malá Strana na lijevoj obali te Staré Město i Nové Město (Stari i Novi grad) na desnoj obali Vltave.
Susjedne općine
Područje grada Praga okružuju sljedeće općine:
Ostale općine u okolini Praga
Na udaljenosti od 30 km od gradske periferije nalaze se mnogobrojni gradovi:
NGC 2074
NGC 2074 (također poznat kao ESO 57-EN8) je emisijska maglina i nalazi se u sazviježđu Zlatna riba. Prvo otkriće je napravio James Dunlop 3. augusta 1826. godine.
Prag
Stanovništvo
U Pragu živi oko 1,2 miliona stanovnika, što je više od desetine ukupnog broja stanovnika zemlje. Većina ih živi u brojnim općinama dalje od centra grada i novogradnjama u periferiji. Historijsko jezgro ima nešto oko 40.000 stanovnika. Uz stanovnike zabilježene u službenoj statistici, pretpostavlja se da u Pragu živi još oko 300.000 neprijavljenih osoba, tako da se ukupan broj stanovnika penje do 1,5 miliona. Stopa zaposlenosti je dugo nepromijenjena oko 3,43%, što je oko 20.000 nezaposlenih.
NGC 2074
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Prag
Razvoj stanovništva
Grad se počeo brže razvijati nakon izgradnje željeznice 1848, kada je ugalj iz bazena Kladno omogućio razvoj metalurgije, što je dovelo do povećanja broja stanovnika. 1830. godine u Pragu je živjelo 180.000 ljudi, a 1910. već 224.000.
Objašnjenje
Brojevi uz godine pokazuju broj stanovnika Praga unutar općina grada u to vrijeme.
Politika i uprava
Tijela Grada Praga su: Gradska uprava (Zastupitelstvo hlavního města Prahy), Vijeće (Rada) i Gradonačelnik (Primátor). Upravu čini 70 zastupnika koji se biraju glasačkom većinom na općinskim izborima. Iz njihovog kruga bira se 11očlano vijeće i gradonačelnik, koji je predsjedavajući.
Upravnom reformom 2000. područje Praga postaje viša samoupravna oblast i izjednačava se s ostalih 13 regiona Češke (Kraj). Gradonačelnik Praga je time ujedno i predstavnik jednog regiona.
Od 1. jula 2001. godine grad je podijeljen na 57 gradskih dijelova (městská část), a ovi u 22 upravna okruga (správní obvod). Svakim dijelom upravlja gradska služba, koja ima sližnu strukturu kao i uprava grada. U okruzima djeluju službe tzv. povjerenički uredi (pověřený úřad), koje preuzimaju upravne poslove za sve dijelove grada
Podjela zastupničkih mjesta u gradskoj upravi
Posljednji komunalni izbori datiraju od oktobra 2014. godine. Na mjestu gradonačelnice nalazi se Adriana Krnácová.
Podjela zastupničkih mjesta u vijeću
Vijeće čini gradonačelnik, četiri predstavnika i šest vijećnika.
Upravni okruzi
mini|desno|Praški upravni okruzi mini|desno|Praške četvrti
Osim ove podjele, Prag je podjeljen na 112 katastarskih područja (katastrální území), te na deset sudskih i poštanskih okruga i četiri policijska okruga.
Prag je glavni grad Srednjočeškog kraja, mada upravno ne pripada ovom regionu.
Grb
Opis: Tri zlatne kule na zlatnom, caknama ukrašenom gradskom zidu, s crnom kapijom i podignutom rešetkom, u kojoj je srebrna ruka s mačem. Dva češka lava drže štit. Na štitu su dva okrunjena šljema, s crveno-zlatnim ukrasom. Iz srednjeg šljema raste češki lav, a iz druga dva po dvanaest zastava. Ispod postamenta je crvena traka s natpisom u crnom verzalu: „PRAGA CAPUT REI PUBLICAE“.
Kultura i znamenitosti
Prag je jedan od najstarijih i najvećih gradova Srednje Evrope. Od 1918. do 1939, odnosno od 1945. do 1993. bio je glavni grad Čehoslovačke.
Trgovac Ibrahim ibn Yaqub je u drugoj polovini 10. stoljeća Prag opisao kao „grad građen kamenom i krečom“ ili „Kameni Prag“. Dalji opisi: Praga totius Bohemiae domina (Prag, gospodarica Bohemije) i Praga mater urbium (Prag, majka svih gradova). U srednjem vijeku Prag je Praga caput regni (Prag, glava kraljevstva). Nakon Karla IV grad dobija ime „Zlatni grad“. Od 19. stoljeća grad je i „Grad stotinu kula“.
Jedna je od rijetkih prijestolnica Srednje Evrope koja je u Drugom svjetskom ratu ostala gotovo potpuno pošteđena ratnih razaranja. Zbog izvrsno očuvane srednjoevropske arhitekture postao je, pogotovo nakon završetka hladnog rata i pada Željezne zavjese, jedna od najpopularnijih srednjoevropskih turističkih destinacija i omiljena lokacija za snimanje mnogih filmova (xXx, Czech Connection, Mission Imposible), tako i s historijskom tematikom, čemu je pridonijela i gotovo stoljetna tradicija proizvodnje vlastitih filmova.
Danas je to jedna od najposjećenijih turističkih destinacija u Evropi, ali i u svijetu. Prag je šesti grad po posjećenosti u Evropi, poslije Londona, Pariza, Rima, Madrida i Berlina. Od 1992. godine je historijsko jezgro Praga proglašeno dijelom svjetske kulturne baštine UNESCO.
Centar
Najpoznatije znamenitosti Praga su Praški dvor sa Katedralom svetog Vida, Karlov most i staro jezgro s crkvom Teyn, Ungelt, Vijećnicom i astronomskim satom Orloj. Isto tako i drugi srednjevjekovni dvor Vyšehrad s crkvom Svetog Petra i Pavla privlači turiste. Praški stari grad karakteriziraju stare kuće iz doba romanike und gotike, brojne crkve i romantične uličice. U dijelovima Mala Strana i Hradčany dominiraju palače iz doba renesanse i baroka, kao palača Lobkowicz. Nedaleko odatle je Samostan Strahov.
Sredinom 14. stoljeća formira se novi dio grada sa novogradskom Vijećnicom na Karlovom trgu, gotičkim i baroknim crkvama i samostanima, kao i omiljeno mjesto u gradu Wenzelov trg, koji modernim trgovinama i pasažima gotovo viče i ne podsjeća na prvobitni srednjevjekovni izgled. Samo još crkva Sv. Marije svjedoči o njegovom značaju u srednjem vijeku. Grad krase i brojne građevine u Jugendstilu ili kubizmu. Poznati su Kuća crne majke božije i arhitekt Josef Gočár.
U modernoj arhitekturi izdvajaju se Vila Müller, koju je projektovao Adolf Loos, Ginger and Fred, arhitekte Franka Gehrya ili praški televizijski toranj. Dalja atrakcija i vidikovac je Ajfelovom tornju sličan odašiljač Petřínská rozhledna. 60 m visok toranj otvoren je 1891. godine. Grad krasi 13 mostova preko Vltave, građenih u različitim epohama.
1955. godine u čast Istočnog bloka podignut je 30 m visok granitni spomenik Staljinu. 1962. godine srušen je do temelja.
U centru grada, na brežuljcima s tvrđavama, u jevrejskoj četvrti Josefovo i drugim dijelovima markirane su kulturno-historijske rute, koje se mogu pratiti i bez naročitog poznavanja grada ili kulturnog vodiča.
Omiljena šetališta i turističke atrakcije su: Karlov most, Carski vrt na Hradčanyu, park između Hradčanya i Male Strane, kao opservatorij i vidikovac na Petřínu.
Okolina Praga
U okolini Praga su sljedeće znamenitosti: u bitci iz 1620. godine poznato brdo Bílá hora, po renesansnom dvocu za lov Dvorac Zvijezda, benediktinski samostan Břevnov, dvorac Ctěnice, barokni dvorac Troja, sa svojim freskama, i zoološki vrt u istom dijelu grada.
Opere i pozorišta
U Pragu su brojne male i velike pozornice. Uz Nacionalni teatar sa teatrom, operom i baletom i Državnom operom, izvan granica su poznati i Laterna Magika, avantgardni teatar u sklopu Nová scéna, koja nudi neobično isprepletene film, svjetlo, muziku, balet i pantomimu. Pažnje vrijedan je teatar pantomime Crni teatar. U teatru Teater na gelenderu počeo je Václav Havel kao pozorišni radnik. Prestižan status ima teatar Jára Cimrman.
U gradskom pozorištu Stavovské divadlo u središtu starog grada dvije Mozartove opere La clemenza di Tito i Don Giovanni doživjele su svoju praizvedbu.
Muzeji
U Pragu je mnoštvo muzeja. Najstariji, najveći i dakako najpoznatiji je Nacionalni muzej u Pragu (Národní muzeum) smješten na jugo-istočnoj strani Vencelovog trga. U starom dijelu grada je i Historijski muzej u palači Lobkowický u Dvoru, Lapidárium u izložbenom prostoru Výstaviště, Muzej Antonína Dvořáka u vili Amerika i Muzej Bedřicha Smetane u zgradi bivšeg vodovoda nedaleko od Karlovog mosta.
Postavke Nacionalne galerije (Národní galerie v Praze) raspršene su po cijelom gradu: samostan Agnes (Klášter svaté Anežky České, Srednjevjekovna umjetnost), u palači Šternberský (Šternberský palác, umjetnost od 14. do 18. stoljeća) nedaleko od Dvora u izložbenom prostoru (Veletržní palác, umjetnost 19. stoljeća do danas) u dijelu Holešovice.
Historiju Praga pokazuje Muzej glavnog grada Praga (Muzeum hlavního města Prahy) nedaleko od autobusne stanice Florenc. Daleko poznati su Muhin muzej (Muchovo muzeum) nedaleko od glavne pošte i Jevrejski muzej (Židovské muzeum v Praze) osnovan 1906. godine sa svojim prostorima u jevrejskoj četvrti Josefov. U vili Bertramka je postavka o životu i djelu Mozarta u Pragu i muzičkoj porodici Dušek. U grupu nesvakidašnjih muzeja ubraja se Muzej piva pivnice Staropramen, također u Smíchovu.
Muzej javnog prijevoza i historijski muzej tramvaja je u dijelu Praha-Střešovice.
Građevine
Za razliku od drugih evropskih metropola, Prag nije mnogo stradao u Drugom svjetskom ratu, te je njegova historijska arhitektura (Stari grad, Donji grad i Novi grad) jedna od najsačuvanijih u Evropi i predstavljena je svim historijskim stilovima: srednjovjekovna romanika i gotika, renesansa, barok, neoklasicizam, historicizam, secesija, funkcionalizam i postmoderna arhitektura. Arhitektura Praga je mnogostrana.
Najpoznatije znamenitosti Praga su:
Mostovi
Grad krasi 13 mostova preko Vltave, građenih u različitim epohama.
Muzika
Češka filharmonija (Česká Filharmonie) važi za jedan od boljih orkestara u Evropi. Svake godine održava se kulturni i muzički festival Praško proljeće. Festival traje više sedmica.
Grad noću
U Pragu je mnoštvo kafana, barova, klubova i diskoteka.
Kafane
Marquis de Sade (poznat po Donatien Alphonse François de Sade) i U Malého Glena (= kod malog Glena) su kafane u kojima se, između ostalog, može čuti Jazz i Blues uživo. Mnogi mužičari dolaze iz inostranstva i žive u Pragu samo privremeno. Jo's Bar i U Glaubiců su susjedni restorani u Maloj četvrti s niskim, historijskim lukovima podruma. Podrum U Glaubiců star je preko 700 godina.
Klubovi
Karlovy lázně (Karlova kupališta) su pet muzičkih klubova na šest spratova (uključujući i podrum). Pojedine etaže imaju karakter diskoteka, druge su kafane ili klubovi. Karlovy lázně su „najveća ustanova takve vrste u srednjoj Evropi“. Zbog raznolike ponude pojedinih klubova i visokog standarda i tehničke opremljenosti, ovdje se mogu sresti različite starosne grupe i nacionaliteti.
Na Vencelovom trgu su dva velika kluba: Duplex, plesni klub, u koji zalaze i poznati (Mick Jagger je 2003. ovdje slavio svoj 60. rođendan za vrijeme turneje Rolling Stonesa 40 Licks). Preko puta je 2004. u podrumu otvoren plesni klub Stonx.
U klubu Roxy svira muzika raznih pravaca. Chapeau Rouge, nekad Chateau, je klub sa koktel-barom, pivotekom i plesnim podijumom. Tu su još Radost FX i Palác Akropolis.
Česi vole House-Boat U Bukanýra i Mecca u Průhonu u dijelu Holešovice. Studio 54 u ulici Hybernská (u blizini željezničke stanice) je popunjen od 5 ujutro do podneva.
Jazz
1958. godine osnovan je klub Reduta Jazz Club i vjerovatno je najpoznatiji Jazz Club u gradu. Ovdje je 1994. tadašnji američki predsjednik Bill Clinton imao svoj nastup, svirajući saxofon. Nudi program iz raznig pravaca jazza. Tu je i AghaRTA Jazz Centrum, poznat po albumu jazz-trubača Miles Davisa.
Sportski klubovi
Hokej na ledu i nogomet su dvije najomiljenije vrste sporta u Pragu, a sportski klubovi Sparta Prag i Slavia Prag dva najznačajnija kluba. Slavia ima za igralište do maja 2008. godine obnavljani Stadion Eden, a Sparta Prag Generali Arenu, s 21.000 odnosno 20.374 mjesta. 1926. godine sagrađen je Strahov-Stadion. S kapacitetom od 220.000 bio je najveći stadion na svijetu. U vrijeme komunizma korišten je za masovne manifestacije. Poznati sportski objekti su Tesla Arena i 2004. godine orvorena O₂ Arena sa 18.000 mjesta. U obje dvorane se uglavnom igrahokej.
Team Prag Panthers njeguje American Football i osvojio je 2009. EFAF Cup.
Sportske manifestacije
Od 1995. godine svakog proljeća i jeseni redovito se organiziraju internacionalne trke, na kojima je slobodno učešće, kao polumaraton, maraton za juniore i maraton, koji trenutno nosi ime Volkswagen-Maraton.
Privreda
Prag, kao glavni grad Češke, je tradicionalno jedno od najvećih privrednih središta. Pored značajne fimske industrije i najrazvijenije grane, turizma, u gradu je razvijena prerađivačka industrija.
Bruto domaći proizvod BDP iznosio je 2002. godine 620 milijardi Kruna (25,7 % ukupnog BDPa, u tržišnim cijenama) s visokim rezultatom po glavi stanovnika (226 % državnog prosjeka i – po kupovnoj moći). U poređenju s BDPom EU, izraženo po kupovnoj moći, Prag je 2006. godine dostigao index od 162,3 prozenata (EU-27:100).
Promet
Prag je glavni centar sveg saobraćaja u Češkoj. Četiri autoputa (D1, D5, D8 i D11) završavaju u Pragu. Glavni automobilski pravci prolaze centrom grada. Tunel Blanka predstavlja rješenje gradskih gužvi u sjeverozapadnom dijelu grada i sa svojih 5.5 km najduži je gradski tunel u Evropi. Gradnja ovog objekta zaopčela je 2007., a završetak se očekuje 2011. ili 2012. Tunel je dio gradskog prestena cesta, koji služi kao prometno rješenje zbog velikog intenziteta prometa. Južni dio prstena otvoren je 22. septembra 2010. godine, dužine više od 20 km. Prag je postao i veliko željezničko čvorište, a tome su kasnije pridodane i putne veze, te veliki aerodrom Ruzyně udaljena samo 10 km od centra grada.
Gradski promet
Javni gradski prijevoz se sastoji od integrirane mreže praškog metroa, tramvajskog prometa, gradskih autobusa, te žičare. Sve vrste prijevoza imaju zajednički sistem naplate. Grad ima razgranat sistem tramvajskih i autobuskih linija. Gradski promet je po ocjenama Internacionalne automobilske federacije jedan od najboljih u Evropi.
1974. godine osnovan je sistem podzemne željeznice metro, koji je danas kostur gradskog saobraćaja, s tri linije: A (Dejvická ↔ Depo Hostivař), B (Zličín ↔ Černý most) i C (Letňany ↔ Háje). Izgradnju je tekla uz sovjetsku pomoć. U centru su tri stanice na kojima se metro-linije križaju: Můstek (A|B), Muzeum (A|C) i Florenc (B|C).
Dvije važne željezničke stanice (Hlavní nádraží) und Holešovice (Nádraží Holešovice) su dostupne linijom C, a stanice Smíchov (Smíchovské nádraží) i Masaryk-Bahnhof (Masarykovo nádraží)važne za regionalni prijevoz, linijom B. Metro saobraća od 5:00 do 24:00.
Praški tramvajski sistem jedan je od većih u svijetu, sa oko 900 kompozicija tramvajskih vozila, ukupne dužine tračnica od 140 km. Ima 33 linije, a godinšnje preveze 356 miliona putnika. Obimnim rekonstrukcijskim i građevinskim radovima 2007. godine dio linija je premješten ili zamjenjen. Na brojnim stanicama linije su povezane bilo međusobno, bilo s metro-linijama i djelomice voze do periferije grada. Kao i metro, voze od 5:00 do 24:00. Odnedavno, kao nadomjestak u noćnim satima od 24:00 do 5:00, voze noćni tramvaji, koji prolaze preko centralne stanice Lazarská (u blizini Karlovog trga). Mrežu noćnih tramvaja nadopunjuju noćne autobuske linije.
Od 1996. godine postoji Mövenpick-kosi lift, sa samo jednom kabinom koji povezuje grad s hotelom Mövenpick.
Između 1936. i 1972. Pragomsu saobraćali Obusi, koji su ustupili mjesto novim tramvajskim linijama.
Javni prijevoz dodatno nadopunjuju taksi prijevoznici, te turistički brodovi koji voze Vltavom. Osim toga, postoje i razne druge turističke vožnje, poput onih u automobilima oldtimerima.
Međunarodni promet
Prag je evropsko prometno čvorište.
Tu se presjecaju atoputevi D 1 iz Brna, D 5 iz Nürnberga, D 8 iz Dresdena i D 11 iz Hradec Králové. U planu je autoput D 3 od Praga preko České Budějovica do Linza. Tu su i brze ceste: R 4 prema Příbramu, R 6 prema Karlovy Varyma, R 7 prema Chomutovu i R 10 prema Turnovu. Sve te ceste treba da poveže planirani prsten R 1 oko Praga, s dužinom od 83 km.
Važne željezničke stanice su Praška glava željeznička stanica, Holešovice, Smíchov i Masaryk.
Aerodrom Praha Ruzyně se nalazi u dijelu Ruzyně na sjeverozapadu. To je jedan od najprometnijih aerodroma u Srednjoj i Istočnoj Evropi. Ostali aerodromi u gradu ili okolini su: Kbely (služi za domaće i međunarodne vojne snage, a tamo sa nalazi i Muzej češkog zrakoplovstva), Letňany (služi za privatne avione) i Aero Vodochody (koristi se kao pista za pokusne letove). Postoji i još nekoliko malih aerodroma (pista) koje koriste aeroklubovi, kao npr. aerodrom Točná.
Prag ima i riječnu luku na rijeci Vltavi, kojom kroz grad saobraćaju izletnički i turistički brodovi.
Univerziteti
Pored najstarijeg Univerziteta u srednjoj Evropi, Karlovog univerziteta, osnovanog 1348. godine, 1863. godine u Pragu se osniva Češki tehnički univerzitet Prag. Ostali Univerziteti su: Češki poljoprivredni univerzitet Prag, Hemijsko-tehnološki univerzitet Prag, Ekonomski univerzitet Prag i Policijska akademija Češke Republike.
Javne umjetničke škole su Akademija muzičkih umjetnosti Prag, Akademija primjenjenih umjetnosti Prag i Akademija ua umjetnost, arhitekturu i design Prag. U gradu je mnogo škola koje imaju javni ili privatni karakter.
Akademija nauka Češke Republike ima svoje sjedište u Pragu. Mnogi istraživački instituti nalaze se u gradu.
Biblioteke
U Pragu je sjedište Češke nacionalne biblioteke.
Prerađivačka industrija
Grad je snažno industrijsko središte i postupno je uključio u svoj sastav susjedna manja naselja, kao industrijske gradske četvrti, pa su tako nastali Libeň s pristanišnim bazenom Vysočany, Hloubětín, Karlín i Smíchov s fabrikama mašina, vagona, stakla, papira i prehrambenih proizvoda.
Prerađivačka industrija Praga čini 7,6% ukupne proizvodnje zemlje, pa je Prag u regionalnim okvirima na 5. mjestu od 14 regiona. Industrijska postrojenja su naročito na sjevero-istoku i jugozapadu grada. Na gradskom području je 2003. bilo 733 industrijska postrojenja (s više od 20 zaposlenih) s ukupno 111.000 radnika.
Po obimu se ističu dvije grane: proizvodnja prehrambrnih proizvoda i električnih i optičkih uređaja, s nešto oko 33.000 miliona kruna u 2002. (12% proizvodnje u zemlji). Naročito je jaka proizvodnja radio i tv prijemnika (20% ukupne proizvodnje).
Sljedeća grana je štamparstvo sa produkcijom od 24.500 miliona kruna. Prag u ovoj grani zbog velike koncentracije (44% ukupne proizvodnje) dolazi procentualno na prvo mjesto u zemlji.
Bratski gradovi i gradovi partneri
Prag ima službene ugovore o partnerstvu sa sljedećim gradovima:
Prag također ima i veliki broj neslužbenih sporazuma s brojnim drugim velikim svjetskim gradovima.
Red Bull RB3
Red Bull RB3 je Formula 1 automobil dizajnirao Adrian Newey i Mark Smith, izgrađen od strane Red Bull Racing za 2007. prvenstvu.
Potpuni spisak rezultata u Formuli 1
(key) (Utrke u boldu označavaju najbolju startnu poziciju, dok utrke u italicu označavaju najbrži krug utrke)
Spisak nogometnih klubova u Bosni i Hercegovini
Spisak nogometnih klubova Bosne i Hercegovine je po abecednom redu; upisivati prema prvom slovu naziva kluba (npr. NK "Čelik" Zenica je pod slovom "Č").
Hloridni kanal
Hloridni kanali su natporodica slabo shvaćenih ionskih kanala specifičnih za hloride. Ovi kanali mogu voditi mnogo različitih iona, ali su nazvani po hloridu jer je njegova koncentracija in vivo] mnogo veća od ostalih aniona. Nekoliko porodica naponski reguliranih kanala i ligandno reguliranih kanala (npr. porodice CaCC) okarakterirano je kod ljudi.
Hloridni naponski kanali sa pokazuju niz važnih ćelijskih fizioloških uloga koje uključuju regulaciju pH, homeostazu volumena, transport organskih otopljenih tvari, migraciju, proliferaciju  i diferencijaciju ćelija. Na osnovu homologija sekvence, hloridni kanali se mogu podijeliti u nekoliko grupa.
Opće funkcije
Naponski regulirani hloridni kanali važni su za postavljanje ćelijskog potencijal membrane u mirovanju i održavanje odgovarajuće zapremine ćelije. Ovi kanali provode Cl− ili druge anione kao što su HCO3−, I−, SCN− i NO3−. Struktura ovih kanala nije poput ostalih poznatih kanala. Podjedinice hloridnog kanala sadrže između jedan i 12 transmembranskih segmenata. Neki hloridni kanali se aktiviraju samo naponom (tj. voltažni), dok se drugi aktiviraju Ca(2+), drugim ekstracelularnim ligandima ili pH.
Megion
Megion jest grad u Hantijsko-mansijskom autonomnom okrugu, Tjumenjska oblast, Rusija, blizu desne obale rijeke Oba, na strmom zavoju potoka Mege, koji se tu uliva u Ob. Megion se nalazi se na 61°01' sjever i 76°12' istok.
Broj stanovnika: 51.600
Grad se prvi put spominje1810. godine. 1981. godine prvi nalazi nafte u zapadnom Sibiru su nađeni ovdje. Megion je 23. jula 1980. stekao gradski status.
Sada je ovaj grad centar proizvodnje nafte i prirodnog plina.
Od najbliže željezničke stanice je udaljen 15 km, a od najbližeg aerodroma, koja je u Nižnjevartovsku, 30 km.
Vremenska zona: Moskovsko vrijeme+2
Didier Drogba
Didier Yves Drogba Tébily je profesionalni nogometaš iz Abidjana, Obala Slonovače. Trenutno igra za Chelsea. U dobi od 5 godina se preselio u Francusku. Nogometnu karijeru započeo je u Levalloisu, a prvi profesionalni ugovor potpisao je za Le Mans, koji je tada nastupao u Ligue 2. Nastupao je još za Guingamp i Marseille.
2004. godine je prešao u Chelsea. U Chelseu postaje jedan od ključnih igrača, te je svojim dobrim igrama pridonio klubu pri osvajanju Premijer lige 2005. i 2006. godine, igranju u finalu Lige prvaka 2008. godine, te osvajanju Lige prvaka u sezoni 2011/12.
Drogba također nastupa i za reprezentaciju Obale Slonovače, kojoj je svojim golovima osigurao nastup na Svjetskim prvenstvima 2006. i 2010..
Nakon jednogodišnje avanture u Kini, 28. januara 2013. Drogba potpisuje za turski Galatasaray na godinu i pol dana. 19. maja 2014. Drogba objavljuje odlazak iz Galatasaraya.
Mitsubishi
Mitsubishi Motors Corporation (japanski: 三菱自動車工業株式会社, japanski je multinacionalni proizvođač automobila sa sjedištem u Minatu, Tokio, Japan. 2011. godine, Mitsubishi Motors je bio šesti po veličini proizvođač automobila u svijetu i najveći proizvođač automobila u Japanu19). Od oktobra 2016. godine Mitsubishi je trećina (34%) u vlasništvu Nissana, dakle dio alijanse Renault–Nissan–Mitsubishi.
Didier Drogba
Nakon dvije godine, 2014. se ponovno vraća u Chelsea.
Mitsubishi
Osim što je dio alijanse Renault–Nissan–Mitsubishi, također je dio Mitsubishi keiretsua, nekadašnje najveće industrijske grupe u Japanu, a kompanija je prvobitno formirana 1970. godine iz automobilskog odjela Mitsubishi Heavy Industries.
Smrtonosno oružje
Radnja
Priča počinje u noći 14. decembra 1987. samoubistvom Amande Hunsacker (Jackie Swanson), kćeri Michaela Hunsackera (Atkins), starog prijatelja i bivšeg kolege iz vojske, detektiva iz Los Angelesa, narednika Rogera Murtaugha (Glover). Policajac veteran s 20 godina iskustva, Roger Murtaugh dobija novog partnera na svoj 50. rođendan. Partner mu je 37-godišnji detektiv, narednik Martin Riggs (Gibson), čija je žena poginula u saobraćajnoj nesreći 3 godine prije (u nastavku se otkriva kako ju je ubio plaćeni ubica u namjeri da ubije Riggsa). Kao posljedica toga, Riggs je postao suicidalan, alkoholičar, te tako bezobziran i nasilan u primjeni policijskih metoda da ga smatraju "smrtonosnim oružjem". Narednik Murtaugh nije sretan što je dobio partnera "na rubu", koji je uz to i suicidalan, ali mu poslije ostaje zahvalan nakon što mu ovaj spašava život.
Mitsubishi
Mitsubishi Fuso Truck and Bus Corporation, koja proizvodi komercijalne kamione, autobuse i tešku građevinsku opremu, ranije je bila dio Mitsubishi Motorsa, ali je sada odvojena i u vlasništvu je njemačke automobilske korporacije Daimler Truck (iako Mitsubishi i dalje posjeduje mali ulog).
Smrtonosno oružje
Radnja
Istražujući smrt Amande Hunsacker, dvojac otkriva operaciju krijumčarenja heroina, koju organiziraju veterani Vijetnamskog rata, tačnije, specijalne jedinice poznate kao "Shadow Company". Operaciju nadziru nemilosrdni general Peter McAllister (Ryan) – bivši zapovjednik "Shadow Companyja" – i njegova desna ruka, g. Joshua (Busey). Murtaugh i Riggs – obojica vijetnamski veterani – otkrivaju kako je Michael Hunsacker prao novac kroz svoju banku, a McAllister je naručio Amandino ubistvo kako bi zadržao Michaela da ne prizna sve što zna o krugu krijumčara heroina; nakon što se dvojac suočio sa Hunsackerom, g. Joshua odjednom se pojavljuje u helikopteru i ubija ga.
Kako Riggs i Murtaugh otkrivaju sve više o jedinici "Shadow", njeni sve nasilniji pripadnici otimaju Murtaughovu kćer Rianne kako bi ga prisilili da im kaže sve što mu je rekao Hunsacker. Riggs, iako ga je McAllister zarobio i mučio strujom, uspijeva se izvući i oslobađa Murtaugha i Rianne. Dvojica policajaca napadaju jedinicu "Shadow" i ubijaju većinu članova; McAllister je ubijen u autu bombi (zajedno sa svojom pošiljkom heroina), a Riggs i Murtaugh ubijaju Joshuu nakon što ga Riggs prebije ispred Murtaughove kuće.
Murtaugh i Riggs postaju veliki prijatelji, a Riggs dolazi za Božić u kuću Murtaughovih; Riggs dovodi svog psa Sama kako bi se sprijateljio s porodičnom mačkom Murtaughovih, Burbankom, te daje Murtaughu simboličan dar: metak kojim se Riggs mislio ubiti.
Rügen
desno|mini|300px|Rügen
Rügen (lat. Rugia) je najveće njemački ostrvo (pokrajina Mecklenburg-Western Pomerania). Nalazi se u Baltičkom moru, a od kopna je odvojen morskim prolazom Strela Sumdom.