cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Heraklo
Dvanaest zadataka
Apolodor donosi zadatke ovim redom:
1. Nemejski lav
mini|lijevo|Heraklo ubija [[nemejski lav|nemejskog lava; španska freska iz 3. vijeka]] Zadatak je bio ubiti nemejskog lava, i kao dokaz donijeti njegovu kožu kralju Euristeju. Koža toga lava bila je tako debela da je nijedno oružje nije moglo probiti, a mogla ga je ubiti samo ljudska ruka. Heraklo je pokušao lukom i strijelom te toljagom i bronzanim mačem, ali nije uspio. Heraklo je potom odbacio sve svoje oružje i hrvao se sa lavom na tlu. Na kraju ga je zadavio i ugušio ga.
Nakon njegove smrti, Heraklo mu je satima pokušavao oderati kožu. Bio je bijesan jer je mislio da neće uspjeti ispuniti svoj zadatak. Međutim, Atina je došla prerušena u staricu i pomogla mu da shvati da najbolje oruđe kojim bi mogao razderati lavlju kožu jesu lavlje pandže.
Ispunio je zadatak i nosio je neprobojnu kožu kao svoj oklop. Kralj Euristej vidjevši ga tako prekrivenog, od straha se sakrio u veliku bronzanu posudu. Poslije toga sve je nove zadatke Heraklu zadavao glasnik.
2. Lernejska Hidra
mini|150px|[[Antonio Pollaiuolo: Heraklo i lernejska Hidra, 15. vijek]] Heraklo je stigao do močvare lernejskog jezera gdje je živjela Hidra. Heraklo je prekrio usta i nos tkaninom da bi se zaštitio od otrovnih para i ispalio plamene strelice u njen brlog da bi je namamio van. Zatim se suočio s njom. Svaki put kad bi odsjekao neku njenu glavu, ona bi opet narasla. Apolodor govori da je Heraklo shvatio kako je ovako neće moći svladati te je pozvao svog nećaka Jolaja da mu pomogne. On se dosjetio (možda pod uticajem Atine) da spale rane nakon što odsjeku glavu. To su i učinili te su naposljetku ubili Hidru. Jednu njenu besmrtnu glavu postavio je ispod velikog kamena na svetom putu između jezera i Eleja, a potom je umočio strelice u Hidrinu otrovnu krv i tako završio zadatak.
Druga verzija priče govori da je, nakon što bi osjekao svaku glavu, umočio mač u Hidrinu krv i koristio njen otrov da glave ne bi ponovno narasle.
Hera je poslije rekla da je zadatak nevažeći jer mu je nećak pomogao.
3. Kerinejska košuta
Euristej je bio ljut zato što je Heraklo izbjegao smrti u prethodna dva zadatka te je potrošio više vremena razmišljavši o sljedećem zadatku. Treći zadatak bio je uhvatiti kerinejsku košutu koja je bila posvećena Artemidi. Euristej se nadao da će se božica ljutiti na njega.
Kerinejska košuta imala je bronzana kopita i zlatne rogove, brža od strijele. Heraklo je smio samo pokazati Euristeju neozlijeđenu pa je lovio godinu dana kroz Grčku, Trakiju i Istru. Nakon što ju je izmorio, odlučio je odapeti jednu strijelu i pogodio je u nogu, ali između mišića i kosti, bez kapi prolivene krvi. Tako je zavezao i krenuo Euristeju. Susreo je Artemidu i njenog brata Apolona te joj je objasnio da mu je to zadatak i molio je za oprost rekavši da će košutu brzo vratiti. Artemida mu je dopustila, a Heraklo je košutu odnio Euristeju.
Euristej je rekao da će košuta postati dijelom kraljevog zvjerinjaka. Heraklo je znao da mora vratiti košutu te je rekao da će mu je predati ako je sam Euristej uzme. Kralj je krenuo po nju, a Heraklo je pustio, a ona je, brža od strijele, pobjegla svojoj gospodarici Artemidi. Heraklo je potom Euristeju rekao da nije bio dovoljno brz i tako je uspio završiti ovaj zadatak.
4. Erimantski vepar
mini|[[Louis Tuaillon: Heraklo i erimantski vepar; kip u Berlinu iz 1904.]] Erimantski vepar predstavljao je problem seljacima u Erimantu zbog uništavanja usjeva i goveda. Heraklo također nije smio ubiti svoj plijen. Kentaur Hiron rekao mu je da ga zavede u dubok snijeg. Heraklo je uplašio vepra, zbunio ga i natjerao u snijeg gdje ga je zavezao i odnio do Euristeja. Kralj se uplašio i rekao mu da se riješi te zvijeri, a Heraklo ga je poslušao.
6. Stimfalske ptice
mini|Heraklo i [[stimfalske ptice; španska freska iz 3. vijeka]] Šesti Heraklov zadatak bilo je istrebljivanje ptica koje su se razmnožile na obalama stimfalskog jezera. Bile su posvećene Aresu i hranile su se ljudima, a imale su bronzane kljunove, kandže i oštra, metalna pera kojim su mogle napadati žrtve. Budući da je sve bilo mračno, Atina i Hefest pomogli su Heraklu davši mu čegrtaljku kojom je uplašio ptice i nagnao ih na let. Potom ih je, dok su pokušavale bježati, gađao strijelama i poubijao. U drugoj verziji priče gađao ih je katapultom. Ptice koje su preživjele nikad se nisu vratile u Grčku.
7. Kretski bik
mini|lijevo|Heraklo i [[kretski bik; grčka amfora iz 5. vijeka p. n. e.]] Na Kreti je bio bik kojeg Minos nije htio žrtvovati Posejdonu. Bio je to ili bik koji je odveo Evropu ili onaj s kim je Pasifaja začela Minotaura. Iako je Minos ponudio Heraklu pomoć, on je ljubazno odbio i odlučio obaviti posao goloruk. Taj je bik bljuvao vatru, pa je borba potrajala. Na kraju ga je nadjačao i zarobio bika te ga odnio u Mikenu. Nakon što ga je Euristej vidio, htio ga je posvetiti Heri, ali je ona to odbila jer je bik odražavao Heraklovu snagu.
8. Diomedovi konji
mini|Heraklo i [[Diomedovi konji; španska freska iz 3. vijeka]] U pokrajini Trakiji ludi kralj Diomed imao je četiri konja: Podarga, Lampona, Ksanta i Dena koje je hranio ljudskim mesom. Heraklo je morao otići tamo i ukrasti te konje. On je to učinio sa velikom lahkoćom, a onda ih je nahranio Diomedom zbog njegove zloće i okrutnosti. Druga verzija priče govori da je došao sa svojim ljubavnikom Abderom koji je čuvao konje dok se Heraklo borio sa Diomedom. Ali Abdera su konji pojeli, a za osvetu je Heraklo dao Diomeda njegovim konjima.
Nakon što su se najeli, konji su postali mirniji te ih je odnio u Mikenu da kralj Euristej odluči o njihovoj sudbini. Euristej je naredio da se odvedu na Olimp i budu žrtvovani Zeusu, ali je to Zeus odbio i poslao vukove, lavove i medvjede da ih ubiju. Druga verzija priče govori da ih je Heraklo pustio da slobodno lutaju Argom budući da su postali trajno mirni.
9. Hipolitin pojas
mini|lijevo|Heraklo i [[Amazonke; grčka amfora iz 5. vijeka p. n. e.]] Heraklo je morao Euristejevoj kćeri pribaviti pojas Hipolite, kraljice ženskog ratničkog naroda Amazonki kojoj je pojas dao njen otac Ares. One su onesposobljavale mušku djecu i muškarce kako bi morali raditi kućne poslove. Koristile su bronzano oružje i prve su osnovale redove konjice. Hera je nahuškala Amazonke protiv Herakla, pa je on bio prisiljen pobiti ih i uzeti kraljevski pojas. Heraklo je silovao Hipolitu i potom je dao Tezeju za ženu. U drugoj verziji priče, Hipolita se zaljubila u Herakla i svojevoljno mu je dala pojas.
10. Gerionovo stado
mini|Heraklo i Gerion; grčka amfora iz [[5. vijek p. n. e.|5. vijeka p. n. e.]] Heraklov deseti zadatak bilo je hvatanje čuvenog Gerionovog stada iz Eriteje, ali ne da ga otkupi ili zatraži nečiju pomoć. Gerion, sin Hrisoara i Kaliroje, kćeri Titana Okeana, bio je troglavi div, uvijek naoružan do zuba.
Na putu do Eriteje, Heraklo je prešao libijsku pustinju i bio ljut zbog vrućine te je ispalio strelicu na Helija, boga Sunca. Helije ga je molio da prestane, a Heraklo je zahtijevao veliki zlatni pehar koji je potom koristio da bi plovio morem. Tako je stigao do Eriteje gdje se suočio sa dvoglavim psom Ortom kojeg je ubio svojom toljagom. Eurition koji je čuvao stado došao je pomoći Ortu, ali ga je Heraklo ubio. Čuvši komešanje, Gerion je došao naoružan sa tri štita, tri koplja i tri kacige. Naposljetku ga je Heraklo ubio strijelom koju je umočio u otrovnu krv lernejske Hidre.
Heraklo je potom morao odvesti stoku Euristeju. Da bi mu otežala, Hera je poslala obada na stoku koji bi uznemiravao i iritirao stoku. Također je poslala poplavu koja je uzdigla rijeku, a Heraklo nije mogao proći sa stokom. Heraklo je podigao dva velika kamena smanjivši nivo vode i spriječivši dolazak moskih čudovišta i nemani. Ti stubovi kod Gibraltara i danas se nazivaju Heraklovi stubovi. Potom je odveo stoku Euristeju, a ona je posvećena Heri.
11. Hesperidine jabuke
mini|[[Frederic Leighton: Hesperidin vrt]] Nakon što je 10 zadataka završio za 8 godina i mjesec, Heraklo je došao do Euristeja tražeći nagradu. Međutim, kao što je Hera prije naumila, moralo je biti 10 zadataka, pa Euristej nije priznao drugi i peti zadatak te je Heraklo morao izvršiti još dva. Sljedeći zadatak bio je zahtjevan. Morao je donijeti Hesperidine zlatne jabuke, ali to nije učinio sam.
Nerej iz rijeke Po savjetovao je Heraklu da zamoli Atlanta, titana koji drži nebeski svod, da ubere te jabuke. Ovaj bi učinio sve da se malo odmori od svog teškog posla, ali se bojao Ladona, bića sa stotinu glava koje je čuvalo jabuke. Heraklo ga ustrijeli iz velike udaljenosti pa titan pribavi plodove (vjerovatno je bio u srodstvu sa Hesperidom, možda njen otac). Međutim, on se nije htio vratiti starom poslu pa ga je Heraklo morao nadmudriti: zamoli ga da pridrži svod dok stavi podmetač za glavu. Ovaj je nasjeo pa se Heraklo sa jabukama zaputio prema Euristeju. Na putu je osnovao Tebu, grad sa stotinu vrata. Euristej se bojao jabuka pa ih je Heraklo dao Atini koja ih je poslije vratila.
12. Kerber
Heraklo je otišao do Hada i Perzefone i upitao smije li uzeti Kerbera. Bogovi su se složili pod uslovom da ga ne ozlijedi. Neki kažu da je Perzefona pristala jer je Heraklo bio njen brat. Heraklo je potom uhvatio Kerbera oko vrata i izvukao na svjetlo dana. Čim je izišao iz sjene, Kerber je počeo bijesno lajati i stenjati. Euristej se uplašio čim je vidio Kerbera pa ga je Heraklo brzo vratio u Had.
Nakon zadataka
Nakon što je završio zadatke, Heraklo se pridružio Argonautima u potrazi za zlatnim runom. Spasili su junakinje, osvojili Troju i pomogli bogovima u ratu protiv Giganata. Također se zaljubio u princezu Jolu od Ehalije. Kralj i njegovi sinovi sa prezirom su gledali na Heraklove poduhvate, svi osim Jolinog brata Ifita koji je postao Heraklov najbolji prijatelj. Eurit je ponudio ruku svoje kćeri onom ko ga pobijedi u streljačkom takmičenju. Kad je to učinio, Eurit nije održao obećanje te je Heraklo ubio njega i njegove sinove, osim Ifrita, a Jolu je oteo. Međutim, Hera je još jednom Herakla natjerala do ludila te je bacio Ifita sa gradskih zidina.
Heraklo se morao iskupiti i očistiti služenjem lidijskoj kraljici Omfali. Morao je raditi ženske poslove i nositi žensku odjeću, a ona je nosila njegovu lavlju kožu i toljagu. Nakon nekog vremena oslobodila ga je te su se vjenčali.
Heraklove ljubavi
Heraklo je imao i muške i ženske ljubavnike. Njegovo potomstvo naziva se Heraklidama.
Žene
mini|[[Agostino Carracci: Heraklo i Dejanira]] Heraklo se ženio četiri puta. Prvi put sa Megarom koju je zajedno s djecom ubio u napadu ludila koje je uzrokovala Hera. Megarinu ruku dao je Jolaju jer mu je bilo prebolno gledati je. Sljedeća žena bila mu je Omfala, lidijska kraljica, kojoj je isprva bio rob.
mini|lijevo|[[Peter Paul Rubens: Heraklova apoteoza]] Treća žena bila je Dejanira za koju se borio sa riječnim bogom Ahelojem. Nakon vjenčanja, putovali su i trebali su proći jednu rijeku, a jedan je Kentaur imenom Nes ponudio pomoć, ali je pokušao silovati Dejaniru. Heraklo ga je usmrtio strijelom natopljenom Hidrinom krvlju. Umirući, kentaur je Dejaniri rekao da ako želi Herakla spriječiti od veza sa drugim ženama, skupi njegovu krv i sjeme te da ih premaže po njegovoj odjeći. Znao je da je njegova krv došla u doticaj sa Hidrinom te da će ubiti Herakla.
Muškarci
mini|Heraklo i [[Jolaj; etrušćanski reljef iz 5. vijeka p. n. e.]] Heraklov ljubavnik je bio Jolaj koji mu je i pomogao sa jednim od zadataka. Bio mu je nećak, pomagač i ljubavnik. Po uzoru na njih, mladi parovi zaklinjali su se u ime Jolaja. Kasnije je Jolaju Heraklo dao svoju ženu Megaru koju više nije mogao podnijeti jer je bilo prebolno, a to je bio i simbol Jolajevog ulaska u zrelu dob.
Plutarh u svom djelu Eroticos govori da ih je bilo toliko mnogo da se ne bi mogli nabrojati. Neki Heraklovih ljubavnika su:
NGC 7553
NGC 7553 (također poznat kao PGC 70834 i PGC 70842) je eliptična galaksija koja je udaljena oko 238 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Pegaz. Najveći prečnik je 0,40 (28 hiljada sg) a najmanji 0,4 uglovnih minuta (28 hiljada sg). Prvo otkriće je napravio Bindon Blood Stoney 2. novembra 1850. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
NGC 820
NGC 820 (također poznat kao IRAS 02057+1406, MCG 2-6-36, PGC 8165 i UGC 1629) je spiralna galaksija koja je udaljena oko 203 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Ovan. Najveći prečnik je 1,40 (83 hiljade sg) a najmanji 0,8 uglovnih minuta (47 hiljada sg). Prvo otkriće je napravio John Frederick William Herschel 7. septembra 1828. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Ponikve pri Studencu
Ponikve pri Studencu su naseljeno mjesto u sastavu općine Sevnica, regija Posavska, Slovenija.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Ponikve pri Studencu su imale 71 stanovnika.
Napomena: ''Do 1953. iskazivano pod imenom Ponikve.''
Käthe Kollwitz
Käthe Kollwitz (Königsberg, današnji Kalinjingrad (Rusija) 8. juli 1867. - Moritzburg pokraj Dresdena, 22. april 1945. godine) je bila njemačka grafičarka i slikarica.
Stil
Obrađujući teme iz života velegradskog proletarijata stvorila je u crtežu i grafici vlastiti izraz s elementima ekspresionizma. Djelo joj je prožeto progresivnim političkim tendencijama angažovane umjetnosti. Radila je i kao kiparica. Za vrijeme nacizma bio joj je zabranjen rad i izlaganje.
Amber Volakis
Dr. Amber Volakis lik je iz FOX-ove medicinske serije Dr. House, a glumi je Anne Dudek. Pojavljuje se u 4. sezoni kao jedan od kandidata za Houseov novi tim (pod brojem 24). Ona je posljednji kandidat koji je otpao iz takmičenja.
Velika nagrada Velike Britanije 2012.
Velika nagrada Velike Britanije 2012. (službeno poznata kao "2012 Formula 1 Santander British Grand Prix") automobilska je utrka Formule 1 koja se održala 8. jula 2012. na stazi Silverstone Circuit u Silverstonu, UK. Ovo je bila deveta utrka u sezoni 2012. i 63. utrka za Veliku nagradu Velike Britanije.
Amber Volakis
Fabula
Spremna je uraditi sve da dobije posao, uključujući i nečasne postupke. To prvi put vidimo kad uvjeri grupu kandidata da im je bolje da sami odustanu nego da ih House ponizi; nekoliko trenutak kasnije vraća se i priznaje da je to bila obmana. House je kroz cijelu sezonu zove "Bezobzirna kučka", a čak ju je pod tim nadimkom unio i u imenik na svom mobitelu. Nakon što je prestanu tako zvati, ona uvijek bude prozvana ili spomenuta po imenu, za razliku od ostalih likova, koje zovu po prezimenu. Povremeno natjera Chasea i Cameron, koji su dobili posao na drugim bolničkim odjelima, da joj pomognu. Njena upornost i neortodoksni pristupi u početku joj donose pohvale, ali na kraju ipak biva eliminirana iz takmičenja jer je House osjećao da ona ne može prihvatiti da bude u krivu, za što House kaže da će trebati moći prihvatiti ako želi raditi za njega.
Velika nagrada Velike Britanije 2012.
Fernando Alonso osvojio je prvu pol-poziciju u sezoni i ukupno 21. u karijeri. Vozač Red Bull Racinga Mark Webber ostvario je svoju drugu pobjedu u sezoni, drugu u Velikoj Britaniji i posljednju u karijeri. Drugo mjesto zauzeo je Fernando Alonso iz Ferrarija, a treće mjesto osvojio je Sebastian Vettel na drugom Red Bull Racingu.
Amber Volakis
Fabula
Amber se opet pojavljuje na kraju epizode Saviors (5x21) kao Houseova halucinacija. To je prošireno u epizodi House Divided (5x22), u kojoj se Houseu nastavlja priviđati Amber, za koju se ispostavilo da je zapravo dio Houseove podsvijesti koji je "isplivao" zbog nedostatka sna i grižnje savjesti što nije uspio predvidjeti Kutnerovo samoubistvo. Njegova podsvijest uzela je Amberin lik jer se osjećao krivim i za njenu smrt. House je to prvo pokušao riješiti tabletama za spavanje, ali kasnije se proaktivno hvata u koštac s Amber/podsvijesti kako bi riješio slučaj. Međutim, to umalo bude fatalno po pacijenta kad House postavi pogrešnu dijagnozu i umalo ubije Chasea na njegovoj momačkoj večeri (nehotice mu je izazvao anafilaktički šok kad je Chase liznuo malo maslaca za tijelo s okusom jagode s jedne stiptizete; House je premazao striptizetu tim maslacem ne znajući da je Chase alergičan na jagode). House je tad pretpostavio da je "Amber" zapravo pokušala ubiti Chasea (a samim tim i House). Na kraju epizode House opet uzima tablete za spavanje, ali otkriva da mu se i dalje priviđa Amber. U narednoj epizodi, Under My Skin, vidimo da se Houseu priviđala Amber zbog njegovog korištenja Vicodina, pa je bio primoran otići na "čišćenje". Međutim, u finalu sezone (Both Sides Now), nakon što se ispostavi da se House ustvari nije "očistio" od Vicodina, Amber se ponovo pojavljuje kao njegova halucinacija.
Kritičarka Kelly Woo iz TV Squada smjestila je Amber na 3. mjesto liste "Sedam novih likova koji su dobro funkcionirali" odmah ispod Benjamina Linusa i Desmonda Humea iz Izgubljenih.
Frankfurt na Majni
Frankfurt na Majni (Frankfurt am Main) najveći je grad njemačke savezne pokrajine Hessen i peti po veličini grad u Njemačkoj, te broji 701.350 stanovnika (2013) unutar administrativnih granica. Šire gradsko područje koje se naziva Frankfurt Rajna-Majna ima 2.221.910 stanovnika. Grad je u centru veće metropolske regije Frankfurt Rajna-Majna koja ima 5.500.000 stanovnika i druga je po veličini metropolska regija u Njemačkoj. Nakon proširenja Evropske unije 2013. godine, geografski centar EU se pomjerio na oko 40 km istočno od Frankfurta.
Frankfurt je najveći finansijski centar u Kontinentalnoj Evropi i spada među vodeće finansijske centre svijeta. Dom je Evropske centralne banke, Deutsche Bundesbank, Frankfurtske berze i nekoliko velikih komercijalnih banaka. Evropska centralna banka je centralna banka eurozone, koja se sastoji od 19 država članica EU koje su usvojile euro (€) kao svoju zajedničku valutu i jedino zakonsko sredstvo plaćanja. Deutsche Bundesbank je centralna banka Njemčke i kao takva je dio Evropskog sistema centralnih banaka. Frankfurtska berza je jedna od najvećih svjetskih berzi po tržišnoj kapitalizaciji i čini preko 90 posto prometa na njemačkom tržištu. U 2010. godini, 63 domaće i 152 međunarodne banke su imale svoje sjedište u Frankfurtu, uključujući i sjedišta glavnih njemačkih banaka, kao što su Deutsche Bank, Commerzbank, DZ Bank i KfW, kao i 41 predstavništvo međunarodnih banaka.
Frankfurt je također i centar trgovine, kulture, obrazovanja, turizma i web prometa. Messe Frankfurt je jedan od najvećih svjetskih privrednih sajama na 578.000 kvadratnih metara sa deset izložbenih hala, centralnim logističkim centrom i dodatnim kongresnim centrom. U glavne sajmove uključuje se i frankfurtski autosajam, najveći autosajam na svijetu, te frankfurtski sajam knjiga, najveći sajam knjiga u svijetu. Frankfurt je također dom mnogih kulturalnih i obrazovnih institucija uključujući Univerzitet Johanna Wolfganga Goethea i frankfurtski univerzitet primjenjenih nauka, mnoge muzeje (npr. Städel, Naturmuseum Senckenberg, Schirn Kunsthalle Frankfurt, Goetheova kuća), i dva velika botanička vrta, Palmengarten, koji je i najveći u Njemačkoj, te Botanički vrt Goetheovog univerziteta.
Odlike Frankfurta
Frankfurt je najveći finansijski centar u Kontinentalnoj Evropi i spada među vodeće finansijske centre svijeta. Dom je Evropske centralne banke, Deutsche Bundesbank, Frankfurtske berze i nekoliko velikih komercijalnih banaka. Evropska centralna banka je centralna banka eurozone, koja se sastoji od 19 država članica EU koje su usvojile euro (€) kao svoju zajedničku valutu i jedino zakonsko sredstvo plaćanja. Deutsche Bundesbank je centralna banka Njemčke i kao takva je dio Evropskog sistema centralnih banaka. Frankfurtska berza je jedna od najvećih svjetskih berzi po tržišnoj kapitalizaciji i čini preko 90 posto prometa na njemačkom tržištu. U 2010. godini, 63 domaće i 152 međunarodne banke su imale svoje sjedište u Frankfurtu, uključujući i sjedišta glavnih njemačkih banaka, kao što su Deutsche Bank, Commerzbank, DZ Bank i KfW, kao i 41 predstavništvo međunarodnih banaka.
Frankfurt se stoga smatra velegradom (alfa svjetski grad) kao što je navedeno u popisu grupe GaWC iz 2012. godine. Među velegradima rangiran je kao 10. prema Global Power City Index 2011 i 11. po Global City Competitiveness Index 2012. Među finansijskim centrima rangiran je kao 8. prema International Financial Centers Development Index 2013 i 9. prema Global Financial Centres Index 2013.
Zahvaljujući svojoj centralnoj lokaciji u Njemačkoj i Evropi, Frankfurt je glavno zračno, željezničko i autoputno transportno čvorište. Aerodrom Frankfurt je jedan od najprometnijih svjetskih međunarodnih aerodroma putničkog prometa i glavno je čvorište njemačke aviokompanije Lufthansa, najveće u Evropi. Centralna stanica Frankfurt je jedna od najvećih željezničkih stanica u Evropi i najprometnijih čvorova kojim upravlja Deutsche Bahn, njemačka nacionalna željeznička kompanija, sa prometom od 342 voza dnevno ka domaćim i evropskim destinacijama. Frankfurter Kreuz, petlja Autobahna blizu aerodroma, je najviše korištenja petlja u EU koju koristi 320.000 automobila svaki dan.
Jedinstvena odlika Frankfurta je njegov značajan broj nebodera i solitera u centru grada koji čine Frankfurt skyline. Frankfurt je jedan od samo nekoliko gradova u Evropskoj uniji koji imaju takav skyline. Zbog gradskog skylinea, Njemci ponekad nazivaju Frankfurt kao "Mainhattan", što je portmanteau od lokalne rijeke Majne i Manhattana. Prije razaranja u Drugom svjetskom ratu, grad je također bio i globalno poznat po svom jedinstvenom starom gradu sa objektima drvenih okvira, najvećim starim gradom sa drvenim građevinama u Evropi. Oblast Römer je kasnije obnovljena i popularna je za posjetitelje i za događaje kao što su božićni sajmovi. Ostali dijelovi starog grada će biti rekonstruisani kroz Projekt Dom-Römer do 2016. godine.
Klima
Frankfurt ima umjereno-okeansku klimu (Köppen: Cfb) sa umjereno hladnim zimama i toplim ljetima. Prosječna godišnja temperatura iznosi 10.6 °C, sa prosječnom mjesečnom temperaturom u rasponu od 1.6 °C u januaru do 20.0 °C u julu.
Mouton-Duvernet (Metro Pariz)
Metro stanica Mouton-Duvernet pariskog metroa linije, je podzemna stanica koja se nalazi u 14. arondismanu ispod avenije Avenue du Général Leclerc.
Priština
Priština ( ili ) jest glavni i najveći grad Kosova. Smatra se da ima 145.149 stanovnika. Etničku većinu u gradu čine Albanci, dok su manjine Bošnjaci, Srbi, Romi i Turci. U gradu se nalazi sjedište UNMIK-a. Priština je upravni, obrazovni i kulturni centar Kosova. Ima univerzitet i međunarodni aerodrom.
Grad odlikuje karakteristična arhitektura istočnog Balkana. Poznata je zgrada Univerziteta, kao i niz zgrada iz vjerskog i upravnog života grada.
Historija
Korjeni naselja su u neolitu, kome pripada vrijedna figurina "sjedeće ili vezano božanstvo" sa Valača. Smatra se da potječe iz perioda između 3000 i 2500. godine p. n. e. Za Rimljana zove se Vicianum, a pod sadašnjim imenom spominje se od 13. stoljeća. Na putu između Dubrovnika i Carigrada, u 14. i 15. stoljeću doživljava procvat kao trgovački centar obližnjih rudnika u Novom Brdu i na Kopaoniku. Kratko vrijeme bio je i sjedište vladara srednjovjekovne Srbije. Za vrijeme Osmanlijskog Carstva, u čijem sastavu ostaje sve do 1912. godine, postoji kao manje mjesto bez velike važnosti.
U vrijeme socijalističke Jugoslavije bio je regionalno središte i upravni centar Socijalističke Autonomne Pokrajine Kosovo, koja je bila u sastavu Socijalističke Republike Srbije, u čijem sastavu ostaje do 1999. godine. Od tada je pod upravom Ujedinjenih nacija, a od 2008. je glavni grad nezavisnog Kosova.
Znamenitosti
U centru Prištine nalazi se glasovita Čaršijska ili Taš džamija, koju je podigao sultan Bajazit odmah poslije bitke na Kosovu 1389. godine. Uz Carsku džamiju iz 1461. godine nalazi se i sahat-kula s početka 20. stoljeća. Emindžika je tipična orijentalna gradska kuća iz 19. vijeka.
Nadomak Prištine su ostaci rimskog municijuma Ulpiana. U 3. i 4. vijeku je dosegao svoj najviši domet, prozvan tada Ulpiana Splendidisima (veleljepni grad). Obnavlja je u 6. stoljeću bizantijski car Justinijan i naziva Iustiniana Secunda. Ubrajana je među najljepše gradove tadašnje Ilirske Dardanije.
Spomenik visok 25 metara i dva turbeta – Muratovo i Gazimestansko turbe – obilježavaju u blizini grada mjesto gdje je vođena Kosovska bitka. Osmanlije su ovdje 15. juna 1389. godine porazili vojsku srpskog kneza Lazara, a sebi otvorili puteve za dalje osvajačke pohode u Evropu.
Naseljena mjesta
Ajvalija, Ajkobila, Badovac, Balaban, Bariljevo, Besinje, Businje, Vrani Do, Glogovica, Gornja Brnjica, Gračanica, Graštica, Dabiševac, Devet Jugovića, Donja Brnjica, Dragovac, Drenovac, Zlatare, Kačikol, Kojlovica, Kolić, Kukavica, Laplje Selo, Lebane, Lukare, Makovac, Marevce, Matičane, Mramor, Niševce, Orlović, Preoce, Priština, Propaštica, Prugovac, Radoševac, Rimanište, Sićevo, Slivovo, Sofalija, Sušica, Teneš Do, Trudna, Čaglavica, Šarban i Šaškovac.
Venecija
Venecija je grad u Italiji i jedna od najljepših kulturno-historijskih cjelina na jadranskoj obali i cijelom Mediteranu. Grad duge i vrijedne historije nalazi se na sjeveroistoku Italije i centar je regije Veneto i provincije Venecija.
Venecija spada među najljepše turističke ciljeve u cijeloj Evropi, a poznata je po svom tradicionalnom Karnevalu. desno|180px Venecija se nalazi na sjevernoj obali Jadranskog mora. Umjesto ulica grad presijeca 150 kanala preko kojih je izgrađeno mnoštvo malih mostova. Saobraćaj obavljaju brodovi, čamci i gondole. Najveći kanal je Kanal Grande, koji prolazi sredinom grada, a na njemu se nalazi Ponte Rialto, most koji predstavlja najvažniju spojnicu dva velika dijela grada. U centru grada je Markov trg sa starom crkvom Sv. Marka i sa veličanstvenom Duždevom palatom. Venecija je 3600 m dugim mostom spojena sa kopnom, gdje su se razvila velika predgrađa Mestre i Margera. Veneciju godišnje posjećuju milioni turista. U njoj se svake godine održava filmski festival, a poznata je i po proizvodnji stakla, čipke, predmeta od zlata, srebra i kože.
mini|desno|Grad kanala i kraljica Jadranskog mora: Venecija
Historija
U antici ovaj prostor je bio naseljen stanovnicima koji su nazvani Venetima (otuda i potiče naziv Venecija). Kad su Nijemci započeli svoje upade u Italiju u 5. vijeku, stanovnici nekih gradova (između ostalih i Padove) su našli utočište na ovim otocima. Ovdje su osnovali svoju zajednicu te svoju vlastitu vladu na čelu s 12 tribuna, koliko je i bilo većih ostrva. Gotovo od početka je ova zajednica bila autonomna i stekla je svoju nezavisnost u 9. vijeku. Predstavnik izvršne vlasti u Veneciji je bio dužd, čija titula nije bila nasljedna.
U razvijenom srednjem vijeku, teritorija Venecije je proširena zahvaljujući kontroli trgovine s Istokom i prednostima koje je ta kontrola podrazumijevala, te se širi Jadranom. Svoj vrhunac Venecija je dosegla u prvoj polovini 15. vijeka, kada su Mlečani započeli svoju ekspanziju u Italiji, suprostavljajući se prijetećem napretku Giana Galeazza Viscontia, Vojvodi od Milana.
Venecija je bila u stanju iskoristiti sve promjene koje su se dogođale na Zapadu:
Tursko osvajanje Istanbula 1453. označeno je kao početak nazadovanja. Otkrićem Amerike pomaknuti su trgovinski tokovi i Venecija je bila prisiljena voditi naporne borbe protiv Turaka. 1797. Napoleonove trupe su izvršile upad u Veneciju. Potpisivanjem ugovora Campoformio, teritorija je bila podijeljena između Francuske i Austrije.
Prijevoz
200px|mini|[[gondola|Gondole]] Venecija je poznata u svijetu po kanalima. Izgrađena je na arhipelagu koji se sastoji od 118 otoka i od oko 150 kanala. Nekoliko otoka povezano je sa oko 400 mostova. Njeni kanali čine veliku mrežu ulica kao dio Kanal Grande, kroz koji prolaze mnogi brodovi, veliki i mali, i poznate gondole. U centru starog dijela grada jedino prijevozno sredstvo su brodovi. 100px|mini|Vaporetto Klasični venecijanski brod je gondola, koja se najčešće koristi za prijevoz turista, ili za vjenčanja, sahrane i druge obrede. Većina Venecijanaca putuju brodovima koji se koriste u svrhu javnog prijevoza, zvani vaporetto, koji funkcioniraju kao zamjena za autobuse. Vaporreto vrši redovne rute duž glavnih kanala i između različitih otoka. U gradu ima mnogo privatnih brodova. Prijevoz gondolama naplaćuje se na križanjima kanala, i to na mjestima gdje nema mostova.
Venecijanski aerodrom "Marco Polo" (Aeroporto di Venezia Marco Polo) nazvana je tako u čast ovog slavnog državljanina. Nalazi se na kopnu daleko od obale, do njega se može stići autobusom, željeznicom ili brodom.
Open Wide
Open Wide je EP grupe Dubioza kolektiv iz 2004. godine u izdanju diskografske kuće Gramofon. Kompletan album su miksali Edin Zubčević, Brano Jakubović i Vedran Mujagić u studiju MGKS u Sarajevu. Mastering albuma urađen je u studiju "Masterhana" u Sarajevu. Dizajn albuma uradio je Vedran Mujagić. Gosti na albumu su Benjamin Zephaniah i Mush Khan iz pakistansko - britanskog benda "Fun-da-mental".
NGC 6065
NGC 6065 (također poznat kao MCG 2-41-8 i PGC 57215) je spiralna galaksija koja je udaljena oko 468 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Zmija. Najveći prečnik je 0,80 (109 hiljada sg) a najmanji 0,6 uglovnih minuta (82 hiljade sg). Prvo otkriće je napravio Lewis Swift 19. juna 1887. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Pointe du Lac (Metro Pariz)
Metro stanica Pointe du Lac pariskog metroa linije je nadzemna stanica i ujedna zadnja stanica te linije, koja se nalazi u pariskom predgrađu Créteil.
Preska (Sevnica)
Preska je naseljeno mjesto u sastavu općine Sevnica, regija Posavska, Slovenija.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Sevnica.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Preska je imala 24 stanovnika.
Kalotići
Kalotići su naseljeno mjesto u gradu Visokom, Bosna i Hercegovina.
Povelja Kulina bana
Povelja bosanskog bana Kulina je napisana 29. augusta 1189. godine na starobosanskom narodnom jeziku i bosanskim pismom bosančicom. Ovaj dokument je najstariji dosad pronađeni dokument na domaćem jeziku kod svih Južnih Slavena i jedan od najznačajnijih dokumenata u historiji bosanskog srednjovjekovlja. Povelja je također najstariji sačuvani diplomatski dokument srednjovjekovne Bosne.
Prema povelji, bosanski ban Kulin obećava knezu Krvašu i svim Dubrovčanima punu slobodu kretanja i trgovine širom svoje zemlje. Povelju je napisao Kulinov dijak (pisar) Radoje.
Historija
Prvi koji je povelju izneo u javnost bio je Jeremija Gagić (1783–1859), bivši ruski konzul u Dubrovniku, koji je tvrdio da je sačuvao dokument 1817. Kasnije se saznalo da se dokument nalazio u Dubrovačkoj arhivi do oko 1832. godine, kada ju je prepisao Đorđe Nikolajević i objavio u Monumenta Serbica. Nikolajeviću je 1832. godine povjereno prepisivanje ćiriličnih rukopisa iz Dubrovačkog arhiva za naučnu publikaciju, ali je on ukrao povelju, zajedno sa drugim rukopisima kao su povelja bosanskog bana Mateja Ninoslava iz 1249., povelja srpskog kralja Stefana Uroša i župana Radoslava iz 1254., pisma Stefana Uroša I iz 1265. i pisma kralja Tvrtka I iz 1385. godine. Jeremija Gagić je pribavio povelju koju je Nikolajević ukrao i prodao ili poklonio Akademiji nauka u Sankt Peterburgu, gde se čuva danas. Dubrovački arhiv čuva još dva primjerka povelje.
Značaj dokumenta
Povelja Kulina bana je prvi poznati diplomatski dokument pisan na domaćem jeziku i dokument izdan od strane jednog bosanskog vladara vladaru, knezu, druge države.
Povelja sadrži sve osobine bosanske redakcije staroslavenskog pisma, po kojima se razlikuje od srpske i hrvatske redakcije. Glavni razlog je zbog načina obilježavanja "je" i "ja", upotreba slova đerv, obilježavanja glasa "ć" slovom "k", nepostojanje distinkcije između grupa sa palatalnim i nepalatalnim suglasnikom.
Njen značaj ogleda se u dva područja: historiji bosanske državnosti i historiji bosanskog jezika. S prvog aspekta može se reći da je Kulinova povelja "rodni list" bosanske državnosti. Iz njenog sadržaja jasno se može uočiti činjenica da je Bosna već u 12. stoljeću imala uređenu državu i instituciju suverenog vladara, mada o tome postoje dokazi i iz 10. stoljeća. To su kroz historiju prešućivali i pokušavali osporiti razni historičari, geografi, politolozi iz okolnih zemalja. Čak su neki uvrštavali Kulinovu povelju u spomenike vlastite nacionalno-jezičke historije, mada na njenom početku jasno stoji odrednica "(banь) bosьnьski". Također, u povelji se uočava da je Bosna već tada imala prijateljske odnose sa Dubrovnikom, koji su se nastavili održavati kroz iduća stoljeća, te da je tada bila razvijena i trgovina na cijeloj teritoriji tadašnje bosanske države. To govori da Bosna nije bila zatvorena i da je održavala veze i sa drugim državama. Još jedna važna činjenica o kojoj svjedoči ova povelja jeste postojanje pisarske kancelarije na banovom dvoru, što dokazuje dugu tradiciju pismenosti na bosanskom tlu, a često se kultura (a ponekad i kulturni nivo) jednog naroda veže upravo za početke pismenosti kod tog naroda.
Prijevod Povelje
mini|Povelja Kulina bana iz 1189, mlađi prepis
Povelja danas
Povelja Kulina bana očuvana je u 3 primjerka u Dubrovniku. Dva primjerka se tamo nalaze i danas, a treći primjerak, ukraden u 19. stoljeću, danas se nalazi u posjedu Ruske akademije nauka i umjetnosti u Sankt Peterburgu u Rusiji. Mnogi smatraju da je to original među poznatim primjercima. BiH je uputila zahtjev za njeno vraćanje, ali ga je Rusija odbila jer smatra da Povelja Kulina bana, kao drugi dokument Slavena po starosti, jednako pripada i njihovoj historiji.
Povelja Kulina bana predstavlja jedan od najznačajnijih pisanih spomenika u historiji Bosne i Hercegovine i vrijedan spomenik iz historije slavenske pismenosti uopće. Njena vrijednost istaknuta je u višestranim mogućnostima koje pruža za izučavanje prošlosti, naročito srednjovjekovne bosanske države i društva krajem 12. vijeka. Proučavanje Povelje iznudilo je i enigmatično pitanje originalnosti sačuvanih primjeraka.
Pokušaj da se odredi odnos među tri očuvana primjerka Povelje bana Kulina doveo je u struci do formulacija original, stariji i mlađi prepis. Proučavanja povelje rezultirala su stanovištem da je samo jedan od tri primjeraka original, a da su druga dva prepisi, pri čemu je jedan stariji a jedan mlađi prepis Kulinove povelje. Polazna postavka je da je petrogradski primjerak original, a da su u dva primjerka u Dubrovniku stariji i mlađi prepisi. Primjerci povelje se tako i danas zovu, iako struka nikada do kraja nije bila saglasna po pitanju koji je primjerak original a koji su primjerci prepisi. Najnovija istraživanja pokazuju da ova dilema nije do kraja zatvorena ni u svom početku. Naime pitanje je da li se u polazištu može ići sa definicijom da je svojevremeno napravljen samo jedan primjerak povelje, a da su u kasnijim vremenima načinjeni prepisi.
Na problemu koji je od tri očuvana primjerka original značajne doprinose dali su u svojim postavkama Gregor Čremošnik i Josip Vrana. Gregor Čremošnik je utvrdio da je original povelje Kulina bana danas nalazi u Dubrovniku, da je to ustvari ranije pogrešno definirani stariji prepis (koji ima devet redova latinskog teksta). Najstarije mišljenje, a u posljednje vrijeme i u bosanskohercegovačkoj javnosti općeprihvaćeno mišljenje da je petrogradski primjerak original zastupao je najznačajnije Josip Vrana, ali postavke Gregora Čremošnika time nisu bile obezvjređene niti je dilema Vraninim postavkama uopće riješena.
Ne poznavajući u potpunosti razvoj ove dileme, definiciju originala i prepisa, te fotografija (faksimila) povelje i viđenje različitih postavki nije rijetko da se danas u javnosti kaže da je original povelje petrogradski primjerak, a da se kao prilog ponudi fotografija (faksimil) starijeg, ili čak mlađeg prepisa Kulinove povelje za kojeg je bilo najmanje opredjeljenja u dilemi da bi mogao biti original.
Dicmo Sušci
Dicmo Sušci su naseljeno mjesto u sastavu općine Dicmo, Splitsko-dalmatinska županija, Republika Hrvatska.
Povelja Kulina bana
Povelja danas
Postavka Milka Brkovića prošla je nezapaženo u bosanskohercegovačkoj javnosti. Brković zapravo vraća čitavo pitanje proučavanja odnosa među očuvanim primjercima povelje Kulina bana na početak. Svojom analizom Brković upotpunjuje Čremošnikovo mišljenje, ali napominje da nije ni važno koji je od tri primjerka original, jer su sva tri primjerka nastala u približno isto vrijeme, pa su time svi originali. Nerijetko se za povelju Kulina bana kaže da je pisana bosančicom i bosanskim jezikom, a da time sve informacije o vanjskom sadržaju povelje budu uskraćene pred javnošću. Povelja Kulina bana pisana je dvojezično. Pored bosančice i bosanskog jezika tu je i latinica i latinski jezik. To je osnov Brkovićeve postavke po kojoj su ovakve dvojezične povelje rađene u četiri primjerka, po dvije za obje strane, ali da od četiri napisane danas imamo tri očuvana primjerka.
Dicmo Sušci
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazili su se u sastavu stare općine Sinj.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2021. godine, Dicmo Sušci su imali 90 stanovnika.
Napomena: ''Do popisa 2011. iskazivano pod imenom Sušci.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Dicmo Sušci je imalo 224 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Dragoje Paunović
Dragoje Paunović je ratni zločinac porijeklom iz Srbije. 26. maja 2006. je osuđen od strane Ustavnog suda Bosne i Hercegovine na 20 godina zatvora za zločin protiv čovječnosti počinjen na teritoriji općine Rogatica u 1992. godini.
Zločini
U augustu 1992. godini Paunović je naredio odvođenje 27 mještana Rogatice na brdo Duljevac. Tu su mještani bili vezani i maltretirani da bi ubrzo nakon toga bili streljani. Od 27 civila odvedenih iz Rogatice tog dana samo je troje preživjelo.
MSTO1
Proteinski misato homolog 1 jest protein koji je kod ljudi kodiran genom MSTO1 sa hromosoma 1.
Aminokiselinska sekvenca
Dužina polipeptidnog lanca je 570 aminokiselina, a molekulska težina 61.835 Da.
Struktura
MSTO1 gen ima 5134 para baza (lociranih u hromosomu 1), a MSTO1 protein je dug 570 aminokiselina. Nalazi se u vanjskoj membrani mitohondrija i uključen je u regulaciju mitohondrijske distribucije i morfologije.
Protein misato sadrži N-terminalni miozinski domen sličan misato segmentu II i centralni domen tubulina.
Neubaufahrzeug
Neubaufahrzeug je bila serija njemačkih prototipova teških tenkova. Tenk je prvenstveno bio korišten u propagandne svrhe, tri primjerka su korištena tokom okupacije Norveške 1940.
Nakon projekata "Leichttraktor" i "Großtraktor" oko 1933. godine počinje razvoj novog prjekta tenka sa 3 kupole pod tajnom oznakom  "Haupttraktor" i "Neubaufahrzeug". Tenk je imao glavnu kupolu naoružanu topom 75 mm KwK 37 L/24 i sekundarnu naoružanu s topom 37 mm KwK L/45. Tenk je služi kao propagandni alat nacističke Njemačke, prikazan je na Međunarodnoj izložbi automobila 1939. u Berlinu. Kasnije je tenk uptrijebljen u Norveškoj 1940. gdje je formirana posebna oklopna jedinica s tri ovakava prototipa u Oslu. Jedan su Nijemci uništili kad se zaglavio u močvari u blizini grada Åndalsnes. Nijedan primjerak tenka nije sačuvan nakon Drugog svjetskog rata. Sve što je sačuvano od ovog tenka je nekliko manjih djelova koji se nalaze u Gudbrandsdal Krigsminnesamling muzeju, na Kvamu i Norveškoj.
Andalién (rijeka)
Andalién je rijeka u Čileu, u provinciji Concepción, Regija Bío-Bío. Duga je 130 km.
Prešna Loka
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Sevnica.
Brandenburška vrata
mini|desno|300px|Brandenburška vrata Brandenburška vrata (njem.: Brandenburger Tor) su trijumfalna vrata, simbol njemačkog glavnog grada Berlina.
Smještena su na Pariskom trgu i jedina su preostala vrata od vrata izgrađenih kao ulaz u Berlin. Sjeverno od vrata nalazi se Reichstag, a južno od nje stoji Memorijalni centar Evrope posvećen ubijenim Židovima. Vrata su spojena s monumentalno obnovljenom ulicom Unter den Linden koja izravno vodi do kraljevske rezidencije. Naredbu da se izgrade vrata izdao je pruski kralj Friedrich Wilhelm II, a gradio ih je Karl Gotthard Langhans između 1788. i 1791. godine.
Vrata se sastoje od 12 grčkih stubova izrađenih u dorskom stilu, po 6 na obje strane. Ovakva kostrukcija dozvoljava prometovanje automobila kroz pet prolaza, dok su pješaci ograničeni na samo dva. Na vratima stoji kuadrija, koju čine bogovi mira, koji voze kočiju sa četiri konja. Vrata visoka 26 m, 65,5 m široka i 11 m duboka.
Pravljena je po uzoru na atenska vrata Propileu na Akropolisu. Berlin je poznat po svojoj klasičnoj arhitekturi. Brandenburška vrata su prva grčka neoklasična građevina.
Spisak gradova u Rusiji
{| cellpadding=12
IC 1380
IC 1380 (također poznat kao PGC 66779) je kompaktna galaksija koja je udaljena oko 584 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Pegaz. Najveći prečnik je 0,30 (51 hiljada sg) a najmanji 0,3 uglovnih minuta (51 hiljada sg). Prvo otkriće je napravio Stephane Javelle 3. oktobra 1891. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
NGC 4635
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Rossovo more
mini|215px|desno|Karta Antarktika Rossovo more je dio južnog okeana kod Antarktika i ima površinu od oko 500.000 kvadratnih kilometra. Nalazi se između Zemlje Marie Byrd na istoku i Viktorijine zemlje na zapadu.
Južni dio mora zauzima Rossova ledena ploča, izvor mnogih ledenjaka. Na zapadu mora se nalazi Rossovo ostrvo, odvojeno od kontinenta McMurdo moreuzom, kojim dominiraju vulkani Mount Erebus i Mount Terror. Na istoku se nalazi Ruzveltovo ostrvo u zalivu Kitova. Pored njih druga ostrva koja se nalaze u moru su Black, Carne i Kulman. Najjužniji dio mora je Gouldova obala koja se nalazi na oko 300 kilometra od južnog pola. Rossovo more je otkrio 1841. godine istraživač James Ross. Roald Amundsen je 1911. godine počeo svoju ekspediciju prema južnom polu iz zaliva Kitova. Velika Britanija i Novi Zeland polažu prava na zemlje oko Rossovog mora, međutim one kao i cijeli Antarktik potpadaju pod Antarktički sporazum.
NGC 1604
NGC 1604 (također poznat kao MCG -1-12-20 i PGC 15433) je spiralna galaksija koja je udaljena oko 205 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Eridan. Najveći prečnik je 1,00 (60 hiljada sg) a najmanji 0,7 uglovnih minuta (42 hiljade sg). Prvo otkriće je napravio Lewis Swift 22. decembra 1886. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
La Liga
LaLiga Santander, (Primera División de España) poznatija kao Primera División je profesionalna nogometna liga u Španiji. Osnovana je 1929. godine. Šampionsku titulu najviše puta ju je osvojio Real Madrid, ukupno 33 puta koji je ujedno i aktuelni prvak.
Osnivanje
U aprilu 1927. godine Jose Maria Acha, direktor fudbalskog kluba Arenas Club de Getxo, predlaže osnivanje španske fudbalske lige. Nakon dugih pregovora o veličini lige i klubova koji bi trebali nastupati u njoj, Španski fudbalski savez 1928. godine donosi spisak od deset klubova koji će nastupati u La Ligi, a to su bili: FC Barcelona, Real Madrid, Athletic Bilbao, Real Sociedad, Arenas Club de Getxo i Real Unión su izabrani kao prijašnji pobjednici Copa del Reya. Atlético de Madrid, RCD Español i CE Europa kao prijašnji učesnici finala Copa del Reya i Racing Santander. Samo tri osnivačka kluba do sada nikad nisu ispala u niži rang takmičenja, to su Real Madrid, FC Barcelona i Athletic Bilbao.
NGC 7554
NGC 7554 (također poznat kao PGC 70850) je eliptična galaksija koja je udaljena oko 368 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Ribe. Najveći prečnik je 0,40 (43 hiljade sg) a najmanji 0,4 uglovnih minuta (43 hiljade sg). Prvo otkriće je napravio Albert Marth 3. augusta 1864. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Šunka
mini|desno|200px|Šunka Šunka je mesna prerađevina, odnosno osušeni i dimljeni svinjski but.
Šunka je polutrajni prizvod, težine 3,5 - 9 kg. Može biti sušena zajedno sa kožom ili bez nje. Postoji na stotine različitih vrsta šunke u zavisnosti od zemlje, ali najveći dio proizvodnog procesa je više ili manje isto: suho ili mokro salamurenje, sušenje i dozrijevanje.
Šunka u ovitku
mini|desno|200px|Šunka u ovitku Šunka u ovitku je sušena šunka bez kostiju, teška 2,5 do 7 kg i povezana špagom u između kojih je razmak veći od 17 mm.
Pečena šunka
Pečena šunka se dobija tako što se nakon standardnog procesa dobijanja šunke, šunka peče u masti u trajanju od po 25 minuta po kilogramu. Na taj način se dobije mrka boja.
Presovana šunka
Presovana šunka je salamureno meso isječeno na krupne komade za čije se povezivanje može upotrijebiti sitno mljeveno meso u količini od oko 20%.
Koložići
Koložići su naseljeno mjesto u gradu Visokom, Bosna i Hercegovina.
Earl Ray Tomblin
Earl Ray Tomblin (rođen 15. marta 1952.) američki je političar, poznat kao 35. po redu guverner savezne države Zapadna Virginia. Član je Demokratske stranke. Prije nego što je postao guverner, bio je predsjednik Senata te američke savezne države gotovo punih 17 godina. Tomblin je isprva bio vršilac dužnosti guvernera nakon što je u novembru 2010. njegov prethodnik Joe Manchin napustio tu dužnost radi izbora u Senat SAD. Tomblin je pobijedio na vanrednim izborima za guvernera u oktobru 2011. godine te nastavio mandat do redovnih izbora za guvernera. Svoj prvi puni guvernerski mandat započeo je u novembru 2012. godine. Na mjestu guvernera naslijedio ga je Jim Justice.
Daniel Premec
mini|desno|240px|Daniel Premec, Spiked, instalacija, [[Collegium Artisticum]] Daniel Premec (Sarajevo, 1976. - ) je bosanskohercegovački umjetnik. Završio je Školu za primjenjenu umjetnost u Sarajevu 1994. godine. Diplomirao je na Akademiji likovnih umjetnosti u Sarajevu Odsjek kiparstvo u klasi profesora Mustafe Skopljaka. Radi kao asistant na Akademiji likovnih umjetnosti u Sarajevu.
Arnoldstein
Arnoldstein  je općina u austrijskoj saveznoj pokrajini Koruška.
Daniel Premec
Izlagao je svoje radove na brojnim samostalnim i skupnim izložbama, na domaćoj i stranoj sceni suvremene umjetnosti. U svom umjetničkom radu koristi različite medije, od skulpture na postrojenja i objekata, performans i video.
Arnoldstein
Arnoldstein se nalazi na jugu zemlje između Karnskih Alpa i planinskog lanca Karawanken. U blizini Arnoldsteina se nalazi tromeđa Austrije, Italije i Slovenije na planini Ofen (1.509 m).
Daniel Premec
Član je Udruženja likovnih umjetnika Bosne i Hercegovine.
Živi i radi u Sarajevu.
Primož (Sevnica)
Primož je naseljeno mjesto u sastavu općine Sevnica, regija Posavska, Slovenija.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Sevnica.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Primož je imao 30 stanovnika.
Napomena: ''Do 1955. iskazivano pod imenom Sveti Primož.''