cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Spisak ostrva u Indoneziji
Historija
Tačan broj ostrva koji čine Indonezija varira u zavisnosti od izvora do izvora. Prema geoprostornom istraživanju koje je između 2007. i 2010. proveo Badan Koordinasi Survei dan Pemetaan Nasional (Bakorsurtanal), Nacionalna koordinaciona agencija za istraživanje i mapiranje, Indonezija ima 13.466 ostrva. Međutim, prema ranijem istraživanju Nacionalnog instituta za zrakoplovstvo i svemir (LAPAN) 2002. godine, indonezijski arhipelag ima 18.307 ostrva, a prema CIA-i i njenom World Factbook-u postoji 17.508 ostrva. Prema procjenama vlade Indonezije, imenovano je 8.844 ostrva a 922 ostrva su stalno naseljena.
IC 3057
IC 3057 (također poznat kao ESO 267-?33) je nepostojeći astronomski objekat naveden u Novom općem katalogu koji je opisan da se nalazi u sazviježđu Kentaur. Ovaj objekat je zapisao DeLisle Stewart u aprilu 1900. godine.
V390 Velorum
V390 Velorum (V390 Vel) je zvijezda u sazviježđu Jedro. Udaljena je 2600 sg od Sunca. Ima prividan sjaj od 10.48. Promjenjivog je sjaja tipa RV Tauri. Ubraja se u crvene divove spektralne klase F3e. Veoma je stara zvijezda koja je prošla stadij zvjezdane evolucije crvenog diva i počela da gubi omotač. Disk od materije formira planetarnu maglinu. U blizini se nalazi još jedna zvijezda s orbitalnim periodom od 499 dana.
Catalpa
thumb|250px|[[Plodovi i listovi]] Catalpa jest rod cvjetnica u porodici Bignoniaceae, red Lamiales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.
Prema Katalogu života ima sljedeći kladogram svojih ukupno šest vrsta: :
MRCL3
Miozinski regulatorni lahki lanac 12A je protein koji je kod ljudi kodiran genom MYL12A.
Dužina polipeptidnog lanca je  171 aminokiselina, a molekulska masa mu je 19.794.
Aminokiselinska sekvenca
C: Cistein D: Asparaginska kiselina E: Glutaminska kiselina F: Fenilalanin G: Glicin H: Histidin I: Izoleucin K: Lizin L: Leucin M: Metionin N: Asparagin P: Prolin Q: Glutamin R: Arginin S: Serin T: Treonin V: Valin W: Triptofan Y: Tirozin
Marčan
mini|280px|Marčan, park dvorca [[Dvorac Opeka|Opeka]] Marčan je naseljeno mjesto u sastavu općine Vinica, Varaždinska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazio se u sastavu stare općine Varaždin.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Marčan je imao 598 stanovnika.
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Marčan je imalo 652 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Kraj Gornji (Marija Gorica)
Kraj Gornji je naseljeno mjesto u sastavu općine Marija Gorica, Zagrebačka županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazio se u sastavu stare zagrebačke prigradske općine Zaprešić. Naselje je nastalo novom teritorijalnom organizacijom u Hrvatskoj. Bivše naselje Kraj Gornji je podijeljeno 2001. godine između općina Dubravica i Marija Gorica. Za narodnosni sastav 1991. i 1910. godine pogledati pod Kraj Gornji.
Stanovništvo
Napomena: ''Nastalo 2001. dijeljenjem naselja Kraj Gornji između općina Dubravica i Marija Gorica. Vidi napomenu pod Kraj Gornji Dubravički (općina Dubravica).''
Rogače
Rogače su naseljeno mjesto u općini Nevesinje, Bosna i Hercegovina.
NOL4
Jedarčani protein 4 je protein koji je kod ljudi kodiran genom  NOL4.
Dužina polipeptidnog lanca je  638  aminokiselina, sa molekulsom težinom od 71.357.
Aminokiselinska sekvenca
C: Cistein D: Asparaginska kiselina E: Glutaminska kiselina F: Fenilalanin G: Glicin H: Histidin I: Izoleucin K: Lizin L: Leucin M: Metionin N: Asparagin P: Prolin Q: Glutamin R: Arginin S: Serin T: Treonin V: Valin W: Triptofan Y: Tirozin
Borja
Borja (1077 m) je planina u centralnoj Bosni, (Bosna i Hercegovina), između Teslića i Maslovara. Pruža se u pravcu jugoistok – sjeverozapad, a od Uzlomca je dijeli prijevoj Solila, kojim prolazi magistralna cesta M-4 (Banjaluka – Matuzići – Doboj, koja izlazi na M-17 (budući koridor Vc). Glavnina ove planine je u općinama Teslić i Kotor-Varoš.
Preko 1.000 m n/v na Borju se uzdižu Runjavica (1.077 m), Pavlov vrh (1029 m), Komin (1.029 m)  i  Kuke (1.016 m). Vrhovi lanca Očauš – Borja – Uzlomac su vododijelnica slivova Bosne i Vrbasa.
Borja je prekrivena gustim crnogorično-listopadnim šumskim sastojinama, Od crnogoričnih vrsta dominiraju bijeli i crni bor, po čemu je i imenovana. Obiluje izvorima, potocima i rijekama, a najpoznatiji izvor su Hajdučke vode pored koga se nalazi i istoimeni sportsko-rekreativni centar. Bogata je i raznim rudama, od kojih je u ekspoataciji bio samo ugljenokop, koji je otvoren još u doba Austro-Ugarske vladavine (1916.). Zatvoren je pedesetih godina prošlog vijeka. center|thumb|600px|Pogled na Runjavicu, najvišu tačku na planini Borja, sa visoravni Solila
Grižane-Belgrad
mini|260px|Grižane-Belgrad, rimokatolička crkva "Sv. Martin" Grižane-Belgrad je naseljeno mjesto u sastavu Vinodolske općine, Primorsko-goranska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazilo se u sastavu stare općine Crikvenica. Kao samostalno naseljeno mjesto, Grižane-Belgrad postoji od popisa 2001. godine. Nastalo je spajanjem bivših naselja Antovo, Barci, Baretići, Bašunje Vele, Belgrad, Blaškovići, Dolinci, Franovići, Grižane, Kamenjak, Kostelj, Marušići, Mavrići, Miroši, Saftići i Šarari. Za narodnosni sastav 1991. godine, pogledati pod navedenim bivšim naseljima.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Grižane-Belgrad je imalo 953 stanovnika.
Napomena: ''U 2001. nastalo spajanjem naselja Antovo, Barci, Baretići, Bašunje Vele, Belgrad, Blaškovići, Dolinci, Franovići, Grižane, Kamenjak, Kostelj, Marušići, Mavrići, Miroši, Saftići i Šarari koja su prestala postojati. Za ta bivša naselja sadrži podatke od 1857. do 1991.''
Antovo
mini|260px|Antovo, stijena historijskih događaja Antovo je bivše naseljeno mjesto u sastavu Vinodolske općine, Primorsko-goranska županija, Republika Hrvatska
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazilo se u sastavu stare općine Crikvenica. Na popisu stanovništva 2001. godine, naselje je ukinuto i pripojeno naselju Grižane-Belgrad.
Stanovništvo
Napomena: ''U 2001. pripojeno naselju Grižane-Belgrad.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Antovo je imalo 63 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
APLNR
Aminokiselinska sekvenca
Dužina polipeptidnog lanca je 380 aminokiselina, a molekulska težina   4.660 Da. .
Krajčinovići
Krajčinovići su naseljeno mjesto u općini Milići, Bosna i Hercegovina.
Popis stanovništva u Hrvatskoj 2011 (Oriovac)
'''Popis stanovništva u Hrvatskoj 2011. godine''' proveden je od 1. do 28. aprila 2011, prema stanju na dan 31. marta. Popis je proveden na temelju ''Zakona o Popisu stanovništva, kućanstava i stanova u Republici Hrvatskoj 2011. godine'' (Narodne novine, broj 92/10). Općina Oriovac je po Popisu stanovništva 2011. godine na površini od 99 km2 imala 5.824 stanovnika, što predstavlja 3,67% od ukupnog broja stanovnika Brodsko-posavske županije, odnosno 0,14% od ukupnog broja stanovnika Hrvatske. Gustoća naseljenosti u Oriovcu je 59 stanovnika/km2.
Popis stanovništva u Srbiji 2011 (Grocka)
Po popisu stanovništva, domaćinstava i stanova 2011. u Srbiji, koji je proveden od 1. do 15. oktobra 2011, u beogradskoj gradskoj općini Grocka živjelo je ukupno 83907 stanovnika, što predstavlja 1,17% od ukupnog broja stanovnika Srbije, odnosno 5,06% od od ukupnog broja stanovnika Beogradskog okruga. Popis stanovništva provoden je na temelju Zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova u 2011. Godini ("Službeni glasnik RS", br. 104/09 i 24/11).
Starosna piramida
Od ukupnog broja stanovnika u beogradskoj gradskoj općini Grocka bilo je 41.661 (49,65%) muškaraca i 42.246 (50,35%) žena, što predstavlja omjer muškaraca i žena 986:1000. Prosječna starost stanovništva bila je 40,1 godina, muškaraca 39,3 godina, a žena 41,0 godina. Udio osoba starijih od 18 godina je 81,1% (68.017), kod muškaraca 80,3% (33.458), a kod žena 81,8% (34.559).
Skijaško trčanje na Zimskim olimpijskim igrama 1980.
Takmičenja u skijaškom trčanju na ZOI 1980. u američkom Lake Placidu održana su između 14. i 23. februara na Mt. Van Hoevenbergu.
Učakovci
Učakovci su naseljeno mjesto u sastavu općine Črnomelj, regija Jugoistočna Slovenija, Slovenija.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazili su se u sastavu stare općine Črnomelj.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Učakovci su imali 116 stanovnika.
Lala Kara Mustafa-paša
Lala Kara Mustafa-paša(1500, Sokolovići – 1580, Istanbul) bio je osmanlijski veliki vezir porijeklom iz Bosanskog sandžaka. Bio je iz porodice Sokolović. Mlađi je brat Deli Husrev-paše.
Kratko je služio kao kajmekam (vršilac dužnosti guvernera) Egipatskog ejaleta 1549. Bio je i beglerbeg Damaska. Počasni naziv Lala znači "učitelj sultana"; bio je učitelj sinova Sulejmana I. Također je imao dugogodišnji sukob sa svojim rođakom Mehmed-pašom Sokolovićem.
Zapovijedao je osmanlijskim kopnenim snagama tokom osvajanja Kipra od Mletačke Republike 1570–1571. Bio je veliki vezir posljednja tri mjeseca života. Sahranjen je u Istanbulu. Njegov grob izgradio je osmanlijski arhitekt mimar Sinan.
IC 4704
IC 4704 (također poznat kao ESO 71-11 i PGC 61906) je eliptična galaksija koja je udaljena oko 167 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Paun. Najveći prečnik je 1,50 (73 hiljade sg) a najmanji 1,2 uglovnih minuta (58 hiljada sg). Prvo otkriće je napravio DeLisle Stewart 20. augusta 1900. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Callitriche
Kalitriha ili vodeni konac (lat. Callitriche) jest rod iz porodice Plantaginaceae, cvjetnica u redu Lamiales, razred Magnoliopsida, divizija Tracheophyta.
Ovaj rod vodenih trajnica, nekada uključivane u vlastitu porodicu Callitrichaceae. Ima oko 60 priznatih vrsta, od čega ih devet ima i u Bosni I Hercegovini i susjednim balkanskim područjima.
Barci
Barci su bivše naseljeno mjesto u sastavu Vinodolske općine, Primorsko-goranska županija, Republika Hrvatska
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazili su se u sastavu stare općine Crikvenica. Na popisu stanovništva 2001. godine, naselje je ukinuto i pripojeno naselju Grižane-Belgrad.
Stanovništvo
Napomena: ''Od 1857. do 1880. dio podataka sadržan je u naselju Grižane. U 2001. pripojeno naselju Grižane-Belgrad.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Barci je imalo 53 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
O-vezana glikozilacija
O-vezana glikozilacija je vezanje molekula šećera za kisikov atom aminoliselinskog ostataka serina (Ser) ili treonina (Thr) za proteinski ostatak. O-glikozilacija je posttranslacijska modifikacija koja se javlja nakon što je protein sintetiziran. Kod eukariota, javlja se u endoplazmatskom retikulumu, Golgijevom aparatu i povremeno u citoplazmi, a u prokariota u citoplazmi. Serinu ili treoninu može se dodati nekoliko različitih šećera, a oni na različite načine utiču na protein, mijenjajući njegovu stabilnost i regulirajući mu aktivnost. O-glikani su šećeri koji se dodaju serinu ili treoninu, a imaju brojne funkcije u cijelom tijelu, uključujući promet ćelija u imunskom sistemu, omogućavajući prepoznavanje stranog materijala, kontrolu ćelijskog metabolizma i obezbjeđivanje fleksibilnosti hrskavica i tetiva. Zbog mnogih funkcija koje ima, promjene u O-glikozilaciji su važne za mnoge bolesti uključujući kancer, dijabetes i Alzheimerovu. O-glikozilacija javlja se u svim domenama života, uključujući eukariote, archaea i brojne patogene bakterije, uključujući Burkholderia cenocepacia, Neisseria gonorrhoeae i Acinetobacter baumannii.
O–N-acetilgalaktozamin (O–GalNAc)
Dodavanje N-acetilgalaktozamina (GalNAc) na serin ili treonin događa se u Golgijevom aparatu, nakon što je protein savijen. Proces izvode enzimi poznati kao GalNAc transferaze (GALNT), kojih postoji 20 različitih tipova. Početna O-GalNAc struktura može se modificirati dodavanjem drugih šećera, ili drugih spojeva, kao što su metilne i acetilne grupe. Ove modifikacije proizvode osam do sada poznatih jezgarnih struktura. Različite ćelije imaju različite enzime koji mogu vezati dodatne šećere, poznate kao glikoziltransferaze, pa se strukture mijenjaju od ćelije do ćelije. Uobičajeni dodani šećeri uključuju galaktozu, N-acetilglukozamin, fukozu i sijalinsku kiselinu. Ovi šećeri se također mogu modificirati dodatkom sulfata ili acetilnih grupa.
Biosinteza
GalNAc se dodaje na ostatak serina ili treonina iz prekursorskih molekula, aktivnošću enzima GalNAc transferaze. Ovaj prekursor je neophodan da bi se šećer mogao transportovati do mjesta gdje će biti dodan proteinu. Specifični ostatak na koji će se GalNAc vezati nije definiran, jer postoje brojni enzimi koji ga mogu dodati i svaki će favorizirati različite ostatke. Međutim, često postoje ostaci prolina (Pro) u blizini treonina ili serina.
Kada se ovaj početni šećer doda, druge glikoziltransferaze mogu katalizirati vezanje dodatnih šećera. Dvije od najčešće formiranih struktura su jezgro 1 i jezgro 2. Jezgro 1 formira se dodavanjem šećera galaktoze na početni GalNAcJ, a jezgro 2 od strukture jezgra 1 sa dodatnim N-acetilglukozaminskim (GlcNAc) šećerom. Poli-N-acetilaktozaminska struktura može se formirati naizmjeničnim dodavanje šećera GlcNAc i galaktoze na GalNAc šećer.
Terminalni šećeri na O-glikanima su važni u prepoznavanju putem lektina i imju ključnu ulogu u imunskom sistemu. Dodatak šećera fukoze fukoziltransferazama formira epitope Lewis antigena i skelu za determinante krvnih grupa. Dodavanjem samo fukoze stvara se H-antigen, prisutan kod osoba s krvnom grupom O. Dodavanjem galaktoze u ovu strukturu stvara se B-antigen krvne grupe B. Alternativno, dodavanjem GalNAc šećera stvorit će se A-antigen za krvnu grupu A.
Funkcije
O-GalNAc šećeri važni su u raznim procesima, uključujući cirkulaciju leukocita tokom imunoskog odgovora, oplodnje i zaštitu od invazije mikroba.
Šećeri O-GalNAc su uobičajeni membranski glikoproteini, gdje pomažu u povećanju krutosti regije blizu membrane tako da se protein proteže dalje od površine. Naprimjer, lipoproteinski receptor niske gustoće (LDL) projicira se sa ćelijske površine pomoću područja rigidiziranog O-glikanima.
Da bi leukociti imunskog sistema prešli u inficirane ćelije, moraju da stupe u interakciju sa tim ćelijama preko receptora. Leukociti eksprimiraju ligande na svojoj površini, kako bi omogućili ovu interakciju. P-selektin, glikoproteinski ligand-1 (PSGL-1) je takav ligand i sadrži mnogo O-glikana koji su neophodni za njegovu funkciju. O-glikani u blizini membrane održavaju izduženu strukturu i terminalni sLex epitop je neophodan za interakciju s receptorom.
Proteoglikani
Proteoglikani sastoje se od proteina s jednim ili više bočnih lanaca šećera, poznatih kao glikozaminoglikani (GAG), vezani za kisik ostataka serina i treonina. GAG se sastoje od dugih lanaca šećernih jedinica koje se ponavljaju. Proteoglikani se obično nalaze na površini ćelije iu vanćelijskom matriksu (ECM), a važni su za snagu i fleksibilnost hrskavice i tetiva. Nedostatak proteoglikana povezan je sa srčanom i respiratornom insuficijencijom, defektima u razvoju skeleta i povećanim metastazama tumora.
Postoje različiti tipovi proteoglikana, ovisno o šećeru koji je vezan za atom kisika ostatka u proteinu. Naprimjer, GAG heparan-sulfat je vezan za proteinski serinski ostatak putem ksiloznih šećera. Struktura je proširena s nekoliko N-acetilaktouamina ponavljajuće jedinice šećera dodane na ksilozu. Ovaj proces je neobičan i zahtijeva specifične ksiloziltransferaze. Keratan-sulfat se vezuje za ostatke serina ili treonina preko GalNAc-a, i proširuje se sa dva šećera galaktoze, nakon čega slijede ponavljajuće jedinice glukuronske kiseline (GlcA) i GlcNAc. Keratan-sulfat tipa II je posebno čest u hrskavici.
Lipidi
Šećeri galaktoze ili glukoze mogu biti vezani za hidroksilnu grupu keramid lipida u drugom obliku O-glikozilacije, jer se to ne dešava na proteinima. Ovo formira glikosfingolipide, koji su važni za lokalizaciju receptora u membranama. Nepravilna razgradnja ovih lipida dovodi do grupe bolesti poznatih kao sfingolipidoze, koje se često karakteriziraju neurodegeneracijom i smetnjama u razvoju.
Budući da se i galaktoza i šećer glukoze mogu dodati u lipid ceramide, postoje dvije grupe glikosfingolipida. Galaktosfingolipidi su općenito vrlo jednostavne strukture i jezgro galaktoze obično nije modificirano. Glukosfingolipidi se, međutim, često modificiraju i mogu postati mnogo složeniji.
Biosinteza galakto- i glukosfingolipida odvija se različito. Glukoza se dodaje na ceramid iz njegovog prekursora u endoplazmatskom retikulumu, prije nego što dođe do daljnjih modifikacija u Golgijevom aparatu. Galaktoza se, s druge strane, dodaje ceramidu već u Golgijevom aparatu, gdje se formirani galaktosfingolipid često sulfatira dodavanjem sulfatnih grupa.
Klinički značaj
Svi oblici O-glikozilacije su prisutni u cijelom tijelu i imaju važnu ulogu u mnogim ćelijskim funkcijama.
Lewisovi epitopi su važni u određivanju krvne grupe i omogućavaju stvaranje imunskog odgovora ako se otkriju strane supstance. Njihovo razumijevanje je važno u transplantaciji organa.
Zglobne regije imunoglobulina sadrže visoko O-glikozilirane regije između pojedinačnih domena kako bi se održala njihova struktura, omogućila interakcija sa stranim antigenima i zaštitila regija od proteolitakog cijepanja.
Alzheimerova bolest može biti pogođena O-glikozilacijom. Tau, protein koji se akumulira da izazove neurodegeneraciju kod ove bolesti, sadrži O-GlcNAc modifikacije koje mogu biti uključene u njeno napredovanje.
Promjene u O-glikozilaciji su izuzetno česte kod kancera. O-glikanske strukture, a posebno terminalni Lewis epitopi, važni su u omogućavanju tumorskih ćelija da napadnu nova tkiva tokom metastaza. Razumijevanje ovih promjena u O-glikozilaciji ćelija raka može dovesti do novih dijagnostičkih metoda, pristupa i terapijskih mogućnosti.
Vavpča vas
Vavpča vas je bivše naseljeno mjesto u sastavu općine Semič, regija Jugoistočna Slovenija, Slovenija.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Črnomelj. 2001. godine, naselje je ukinuto i priključeno naselju Semič.
Stanovništvo
Napomena: ''U 1990. smanjeno za dio naselja koji je priključen naselju Sadinja vas, a povećano za dio naselja Semič. U 2001. priključeno naselju Semič.''
Bijela Gorica
Bijela Gorica je naseljeno mjesto u sastavu općine Marija Gorica, Zagrebačka županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazila se u sastavu stare zagrebačke prigradske općine Zaprešić.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Bijela Gorica je imala 157 stanovnika.
Napomena: ''Do 1991. iskazivano pod imenom Bela Gorica. U 1991. smanjeno izdvajanjem dijela područja koji je pripojen naselju Kraj Gornji Dubravički (općina Dubravica), za koje i sadrži dio podataka od 1857. do 1971., a povećano pripajanjem nenaseljenog dijela područja naselja Marija Gorica (vikend kuće).''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Bijela Gorica je imalo 162 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Svjetlana Pečorska
Svjetlana Vladimirovna Pečorska, rođena 14. novembra 1968. u Smolinu, u Sverdlovskoj oblasti, RSFSR, SSSR (danas Rusija), kao Svjetlana Vladimirovna Davidova je nekadašnja sovjetska i ruska biatlonka.
Olimpijske igre
Pečorska je nastupila na ZOI 1992. u biatlonu za selekciju Ujedinjenog tima, u utrci na 15 km kada je osvojila srebrnu medalju iza Njemice Antje Misersky sa zaostatkom od 11 sekundi. U sprintu na 7,5 km osvojila je 13-o mjesto.
IC 3058
IC 3058 (također poznat kao PGC 1449108) je pekulijarna galaksija koja je udaljena oko 1112205600,0 sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Berenikina kosa. Najveći prečnik je 0,70 (227 hiljada sg) a najmanji 0,4 uglovnih minuta (129 hiljada sg). Prvo otkriće je napravio Royal Harwood Frost 7. maja 1904. godine.
Svjetlana Pečorska
Svjetski kup
Svjetlana Pečorska je prvi put nastupila u Svjetskom kupu u sezoni 1988/89. U njemačkom Ruhpoldingu 28. januara 1989. je ostvarila svoju prvu pobjedu u utrci sprinta na 7,5 km, pobijedivši ispred Jelene Golovine i Marije Manolove. Iste je sezone osvojila dva druga mjesta i jedno treće mjesto u pojedinačnim disciplinama, a na kraju sezone je bila treća u ukupnom plasmanu iza sovjetskih biatlonki Jelene Golovine i Natalije Prikazčikove. U sljedećoj je sezoni zabilježila jednu pobjedu u pojedinačnoj utrci, te tri pobjede u ekipnim takmičenjima, a na kraju sezone je zauzela peto mjesto. Vrhunac karijere u Kupu, bila joj je sezone 1990/91. kada je sa dvije pobjede i ukupno osam plasmana među prve tri, osvojila Svjetski kup, ali nije nastupala u štafetnim i ekipnim utrkama sovjetske ekipe. Ukupno je pobijedila u pet utrka, a nastupala je do sezone 1995/96.
IC 3058
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Svjetlana Pečorska
Svjetska prvenstva
Po broju osvojenih zlatnih medalja na Svjetskim prvenstvima, Pečorska je druga najuspješnija sovjetska biatlonka, sa sedam zlatnih, tri srebrne i jednom bronzanom medaljom. Nastupala je na pet prvenstava u periodu 1985-95. Na SP 1989, osvojila je kao i Natalija Prikazčikova, dvije zlatne i jednu bronzanu, te bila najuspješnija biatlonka u obje konkurencije, kao i na SP 1990. kada je osvojila tri zlatne i jednu srebrnu medalju. Šest zlatnih medalja je osvojila u ekipnim takmičenjima sa Natalijom Prikazčikovom, Luizom Čerepanovom, Jelenom Golovinom, Jelenom Bacevič i Svjetlanom Paramiginom, a jedinu u pojedinačnoj disciplini na SP 1990. u utrci na 15 km.
Nagrade
Zbog uspjeha u biatlonskim takmičenjima Golovina je 1990. godine dobila visoko sovjetsko priznanje Počasni majstor sporta Sovjetskog Saveza.
50 najboljih igrača u historiji NBA
50 najvećih igrača u historiji NBA-lige (50 Greatest Players in National Basketball Association History) izabrano je 1996. Ovaj spisak predstavlja 50 najvećih i najutjecajnijih igrača u prvih 50 godina NBA-lige. Glavna obilježja ovih igrača jesu njihova sposobnost vođenja ekipe i igrački doprinos kojim su obogatili NBA-ligu. U isto vrijeme izabrano je i 10 najboljih trenera i 10 najboljih ekipa. Spisak je u oktobru 1996. u New Yorku objavio povjerenik NBA-lige David Stern. U vrijeme objave samo 10 igrača bilo je aktivno; posljedni aktivni igrač s ovog spiska bio je Shaquille O'Neal, koji se povukao na kraju sezone 2010/11.
Proces odabiranja
Ovo glasanje provodili su skoro svi učesnici NBA-lige, od novinara i bivših igrača do generalnih menadžera i trenera.
Najvećih 10 trenera
Odmah uz odabir najvećih igrača izabrani su i najveći treneri. U vrijeme objave spiska samo su četverica bila aktivna.
Izabrane ekipe
Nakon igrača i trenera odabrano je 10 najboljih ekipa koje su ostvarile najbolje rezultate u jednoj sezoni, a prosjek ekipe je da su osvojile NBA-titulu i ostvarile 66 pobjeda u toku sezone.
Limfociti periferne krvi
Limfociti periferne krvi (PBL) su zreli limfociti koji cirkuliraju u krvi, a ne lokaliziraju se u organima (kao što su slezena ili limfni čvorovi). Sadrže T-, NK- i B-ćelije.
To je tip bijelih krvnih zrnaca u imunskom sistemu viličastih kičmenjaka. Limfociti uključuju prirodne ćelije ubice (koje funkcioniraju u ćelijski posredovanoj imunosti, citotoksičnom urođenoj imunost, T-ćelije  i B-ćelije  (za humoralnu imunost. Oni su glavni tip ćelija u limfi, po čemu su i imenovane "limfociti".
Limfociti čine između 18% i 42% cirkulirajućih bijelih krvnih ćelija, koje se nazivaju i leukociti.
Varam (pjesma)
Videospot
Spot za pjesmu "Varam" je objavljen 8. novembra 2020. godine i radio ga je Tempo Digital Video. Spot je sniman u Srbiji a režirao ga je Miloš Jovanović (Rebi) iz produkcijske kuće 3Points iz Beograda. Spot predstavlja II dio video trilogije koju čine još 2 video spota za pjesme Rekla mi je i Voljeću dok zaspim. U spotu se uz Franca pojavljuju glumice i modeli, Bojana Erceg i Andrijana Vuković. Kao što to i sama pjesma sugerira, tematika je vezana za ljubavni trougao između muškarca i 2 žene.
Vavpča vas (čvor)
Slovenija:
Pešćenica Vinička
Pešćenica Vinička je naseljeno mjesto u sastavu općine Vinica, Varaždinska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazila se u sastavu stare općine Varaždin.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Pešćenica Vinička je imala 125 stanovnika.
Napomena: ''Do 1900. iskazivano pod imenom Pešćenica.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Pešćenica Vinička je imalo 171 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Vinica Breg
Vinica Breg je naseljeno mjesto u sastavu općine Vinica, Varaždinska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazio se u sastavu stare općine Varaždin.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Vinica Breg je imao 279 stanovnika.
Napomena: ''Do 1971. iskazivano pod imenom Vinica–Breg.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Vinica Breg je imalo 308 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Razvojni poremećaj
Poremećaji u razvoju čine grupu psihijatrijskih stanja koja potiču iz djetinjstva i koja uključuju ozbiljna oštećenja u različitim oblastima. Postoji nekoliko načina upotrebe ovog izraza. Najuži koncept koristi se u kategoriji "Specifični poremećaji psihološkog razvoja" u ICD-10. Ovi poremećaji uključuju poremećaj jezičnog razvoja, poremećaj učenja, motorini poremećaji i spektar autizma. U šire definicije uključen je ADHD, a termin koji se koristi je neurorazvojni poremećaji. Ipak, drugi uključuju asocijalno ponašanje i shizofreniju, koji započinje u djetinjstvu i nastavlja se kroz io život. Međutim, ova dva posljednja stanja nisu toliko stabilna kao drugi razvojni poremećaji i ne postoje isti dokazi o zajedničkoj genetičkoj odgovornosti.
Poremećaji u razvoju prisutni su od rane životne dobi. Većina se poboljšava s odrastanjem djeteta, ali neka uključuju i oštećenja koja se nastavljaju do kraja života. Imaju snažnu genetičku komponentu, a više je pogođenih muškaraca nego žena.
Pojava
Teškoće u učenju dijagnosticiraju se kada su djeca manja i tek polaze u školu. Većina smetnji u učenju nalazi se ispod devet godina.
Mala djeca s poremećajima komunikacije možda uopće ne govore ili mogu imati ograničen rječnik za svoje godine. Neka djeca s poremećajima komunikacije imaju poteškoća u razumijevanju jednostavnih pravaca ili nisu u mogućnosti imenovati predmete. Većina djece s komunikacijskim poremećajima mogu govoriti kad pođu u školu, ali i dalje imaju problema s komunikacijom. U školskoj dobi djeca često imaju problema s razumijevanjem i formuliranjem riječi. Tinejdžeri mogu imati više poteškoća s razumijevanjem ili izražavanjem apstraktnih ideja.
Uzroci
Naučno ustraživanje uzroka razvojnih poremećaja uključuje mnogo različitih teorija. Neke od glavnih razlika između ovih teorija uključuju da li okoliš narušava normalan razvoj, ako su abnormalnosti unaprijed utvrđene ili su oni proizvodi ljudske evolucijske historije koji postaju poremećaji u modernom okruženju. Do normalnog razvoja dolazi interakciomcijom okolinskih i genetičkih uticaja. Teorije se razlikuju u dijelu koji svaki faktor mora učestvovti u normalnom razvoju, utičući na taj način na koji su abnormalnosti uzrokovane.
Jedna od teorija koja podržava uzroke razvojnih poremećaja u okruženju uključuje stres u ranom djetinjstvu. Istraživač i dječji psihijatar Bruce D. Perry, teoretizira da razvojni poremećaji mogu biti uzrokovani traumatizacijom u ranom djetinjstvu. U svojim radovima poredi razvojne poremećaje kod traumatizirane djece s odraslima s posttraumatskim stresnim poremećajem, povezujući ekstremni okolišni stres sa uzrokom razvojnih poteškoća. Ostale teorije stresa sugeriraju da se čak i mali stresovi mogu akumulirati da rezultiraju emocijskim, ponašajućim ili socijalnim poremećajima kod djece.
U studiji iz 2017. testirano je svih 20.000 gena u oko 4.300 porodica sa djecom s rijetkim razvojnim poteškoćama u UK i Irskoj, kako bi utvrdio da li te poteškoće imaju genetičku osnovu. Otkrili su 14 novih razvojnih poremećaja uzrokovanih spontanim genetičkim mutacijama koje nisu pronađene ni kod jednog roditelja (kao što je greška u genu CDK13). Procijenili su da se oko 1/300 djece rodi sa spontanim genetičkim mutacijama, povezanim s rijetkim razvojnim poremećajima.
Dijagnoza
Prvi dijagnosticirani slučaj ASD objavio je 1943. američki psihijatar Leo Kanner. Širok je raspon slučajeva i težine ASD-a pa je vrlo teško otkriti prve znakove ASD-a. Dijagnoza ASD može se precizno postaviti prije nego dijete napuni tri godine, ali dijagnoza obično se ne potvrđuje sve dok dijete nešto starije. Dob dijagnoze može se kretati od devet mjeseci do 14 godina, a prosječna starost u SAD-u je četiri godine. U prosjeku se svaki slučaj ASD testira u tri različita dijagnostička centra prije nego što se potvrdi. Rano dijagnosticiranje poremećaja može umanjiti porodični stres, ubrzati upućivanje na posebne obrazovne programe i uticati na planiranje porodice. Pojava ASD-a kod jednog djeteta može povećati rizik da sljedeće dijete dobije ASD za 50 do 100 puta.
Abnormalnosti u mozgu
Uzrok ASD-a još uvijek je neizvjestan. Ono što je poznato je da dijete sa ASD ima sveprisutan problem sa načinom na koji je mozak povezan. Utvrđeno je da su geni povezani sa receptorima za neurotransmitere (serotonin i gama-aminobuterna kiselina (GABA) i strukturnu kontrolu CNS-a (HOX geni) potencijalni ciljni geni koji utiču na ASD. Poremećaj iz autističkog spektra je poremećaj mnogih dijelova mozga. Strukturne promjene se primjećuju u kori koja kontrolira više funkcije, senzaciju, pokrete mišića i pamćenje. I u malom mozgu vide se strukturni nedostaci koji utiču na motorne i komunikacijske vještine. Ponekad je zahvaćen lijevi režanj mozga, što uzrokuje neuropsihološke simptome. Raspodjela bijele materije, nervnih vlakana koja povezuju različite dijelove mozga, je abnormalna. Corpus calosum, pojas nervnih vlakana koji povezuje lijevu i desnu hemisferu mozga, također je pogođen ASD-om. Studija je također otkrila da je 33% ljudi koji su patili od AgCC (ageneza žuljevitog tijela), stanja u kojem je djelotvorno ili potpuno odsutno to tijelo, imalo više ocjene od granične vrijednosti skrininga za autizam.
Mozak djeteta s ASD-om raste vrlo povećanom brzinom i gotovo je u potpunosti izrastao do 10. Godine, što može biti povezano sa socijalnim oštećenjima s kojima se susreće ASD.
Simptomi
Simptomi ASD-a imaju širok raspon težine. Mogu se široko kategorizirati kao sljedeće:
Trajni problemi u socijalnim interakcijama i komunikacijama
To se uglavnom vidi zbog neodgovornosti u razgovorima, manjem sudjelovanjem u emocijama, nemogućnosti započinjanja razgovora, nemogućnosti tumačenja govora tijela, izbjegavanja kontakta očima i poteškoća u održavanju odnosa.
Ponavljajući obrasci ponašanja
Ovi se obrasci mogu biti u obliku ponavljanih pokreta ruku ili fraza korištenih tokom razgovora. Rigidno pridržavanje rasporeda i nefleksibilnost prilagođavanja, čak i ako se u njihovu rutinu unesu manje promjene, također je jedan od simptoma ponašanja ASD-a. Isto tako, mogli bi pokazivati senzorne obrasce, kao što su ekstremna averzija prema određenim mirisima ili ravnodušnost prema bolu ili temperaturi.
Postoje i različiti simptomi u različitoj dobi, na osnovu razvojnih prekretnica. Djeca između 0 i 36 mjeseci s ASD-om imaju nedostatak kontakta očima, izgleda da su gluha, nemaju socijalni osmijeh, ne vole da ih se dodiruje ili drži, imaju neobično senzorno ponašanje i pokazuju nedostatak imitacije. Djeca s ASD-om, između 12 i 24 mjeseci pokazuju nedostatak gestikulacije, radije su sama, ne pokazuju na predmete koji izazivaju interes, lajko su frustrirana izazovima i nedostatak funkcionalne igre. I na kraju, djeca u dobi od 24 do 36 mjeseci s ASD pokazuju nedostatak simboličke igre i neobično zanimanje za određene predmete ili predmete koji se kreću.
Liječenje
Ne postoji specifičan tretman za poremećaje autističkog spektra, ali postoji nekoliko tipova terapije, efikasnih za ublažavanje simptoma autizma, kao što je Primijenjena analiza ponašanja (ABA), govorna jezička terapija, radna terapija ili terapija senzorne integracije.
Primijenjenu analizu ponašanja (ABA) Američka akademija za pedijatriju smatra najefikasnijom terapijom za poremećaje autističkog spektra. ABA se fokusira na podučavanje prilagodljivom ponašanju poput socijalnih vještina, vještina igre ili komunikacijskih vještina i umanjenje problematičnog ponašanja poput samoozljeđivanja. To se postiže izradom specijaliziranog plana koji koristi tehnike bihevioralne terapije, poput pozitivnog ili negativnog potkrepljenja, kako bi se vremenom podstaknulo ili obeshrabrilo određeno ponašanje.
Radna terapija pomaže autističnoj djeci i odraslima da nauče svakodnevne vještine koje im pomažu u svakodnevnim zadacima, poput lične higijene i kretanja. Te se vještine zatim integriraju u njihov dom, školu i radno okruženje. Terapeuti će često pomagati pacijentima da nauče prilagoditi svoje okruženje svom nivou vještina. Ova vrsta terapije može pomoći autističnim osobama da se više angažiraju u svom okruženju. Radni terapeut će stvoriti plan zasnovan na pacijentovim potrebama i željama i surađivati s njima kako bi postigao postavljene ciljeve.
Govorna jezična terapija može pomoći osobama s autizmom koje trebaju razviti ili poboljšati komunikacijske vještine. Prema organizaciji Autism Speaks, „govorno-jezična terapija osmišljena je tako da koordinira mehaniku govora sa značenjem i društvenom upotrebom govora“. Osobe s autizmom lošim funkcioniranjem možda neće biti sposobne komunicirati izgovorenim riječima. Govorni jezični patolozi (SLP) mogu nekoga naučiti kako učinkovitije komunicirati s drugima ili raditi na početku razvijanja govornih obrazaca. SLP će stvoriti plan koji će se fokusirati na ono što djetetu treba.
Terapija senzorne integracije pomaže osobama s autizmom da se prilagode različitim tipovima senzornih podražaja. Mnoga djeca s autizmom mogu biti preosjetljiva na određene podražaje, poput svjetla ili zvukova, zbog čega mogu pretjerano reagirati. Druga možda neće reagirati na određene podražaje, poput nekoga tko im se obrati. Mnoge varijante terapijskih aktivnosti uključuju oblik igre, kao što je korištenje ljuljački, igračaka i trampolina kako bi se pacijentima pomoglo senzornim podražajima. Terapeut kreira plan koji se fokusira na vrstu stimulacija sa kojom je osobi potrebna integracija.
Poremećaj hiperaktivnosti s nedostatkom pažnje (ADHD)
Poremećaj hiperaktivnosti deficita pažnje je poremećaj neurorazvoja koji se javlja u ranom djetinjstvu. ADHD pogađa 8 do 11% djece u školskoj dobi, ali budući da su kriteriji za dijagnosticiranje ADHD-a nejasni, mnogi istraživači vjeruju da je ovaj broj precijenjen. ADHD karakteriziraju značajni nivoi hiperaktivnosti, nepažljivosti i impulzivnosti. Postoje tri podtipa ADHD-a: pretežno nepažljivi, pretežno hiperaktivni i kombinirani (koji se predstavljaju i kao hiperaktivni i kao nepažljivi podtipovi). ADHD je dvostruko češći kod dječaka nego kod djevojčica, ali vidi se da je hiperaktivni/impulzivni tip češći kod dječaka, dok nepažljivi tip jednako pogađa oba spola.
Simptomi
Simptomi ADHD-a uključuju nepažnju, impulzivnost i hiperaktivnost. Mnoga ponašanja koja su povezana sa ADHD-om uključuju lošu kontrolu nad postupcima, što rezultira ometajućim ponašanjem i akademskim problemima. Drugo područje na koje utiču ovi poremećaji je socijalno okruženje za osobu s tim poremećajem. Mnoga djeca koja imaju ovaj poremećaj pokazuju loše međuljudske odnose i bore se da se socijalno uklope sa svojim vršnjacima. Studija ponašanja ove djece može pokazati povijest drugih simptoma kao što su nerviranje, promjene raspoloženja, poremećaji spavanja i agresivnost.
Opcije liječenja
Liječenje ADHD-a često uključuje kombinaciju psiholoških, bihevioralnih, farmaceutskih i obrazovnih savjeta i intervencija.
Bihevioralna terapija
Sjednice savjetovanja, kognitivno-bihevioralne terapije (CBT), uvođenja promjena u okruženju u buci i vizuelne stimulacije neke su tehnike upravljanja ponašanjem. Ali uočeno je da je sama bihevioralna terapija manje efikasna od terapije samo stimulativnim lijekovima.
Terapija lijekovima
Lijekovi koji se obično koriste u liječenju ADHD-a su prvenstveno stimulanti kao što su metilfenidat i lisdeksamfetamin i nestimulansi poput atomoksetina. Mogli bi izazvati nuspojave poput glavobolje, bolova u želucu, depresije i poremećaja spavanja.
SSRI antidepresivi mogu biti od pomoći i mogli bi pogoršati simptome ADHD-a. Međutim, ADHD se često pogrešno dijagnosticira kao depresija, posebno kada nema hiperaktivnosti.
Splitska ekspedicija na Manaslu 1983.
'''Splitsku ekspediciju na Manaslu 1983. god.''' organizovalo je Planinarsko društvo Mosor iz Splita. Ekspediciju je vodio Splićanin Vinko Maroević, Stipe Božić je bio vođa na terenu. Ostali članovi bili su: Viki Grošelj i Jernej Zaplotnik iz Slovenije, Grgo Bućan, Srećka Gregov, Edo Retelj, Ana Mažar, Gorazd Barać, Ivo Kaliterna, Ranko Božinović, Haso Feratović, Boris Siriščević i Igor Žuljan iz PD Mosor te splitski radioamateri Tomo Dugeč i Gordan Franići. Cilj je bio 8.156 m. visoki vrh Manaslu. Nažalost ekspedicija je tragično završila.
U odronu glomaznog ledenjaka poginuli su tada 32-godišnji Bućan i godinu dana mlađi Jernej (Nejc) Zaplotnik, proslavljeni slovenski član penjačkog tima Jugoslavije koji je zajedno sa Stipom Božićem 1979. godine osvojio Mount Everest. Iza Nejca Zaplotnika ostala je supruga i troje djece, a iza Ante porodica koja se godinama nada da će pronaći spokoj i napokon moći ga sahraniti u porodičnoj.
Nesreća se dogodila 24. aprila 1983. kad se ledena gromada odvalila, klizala nekoliko stotina metara te zatrpala Bućana i Zaplotnika na oko 4.500 metra nadmorske visine, a sve pred očima Splićana Srećka Gregova. On je ostao živ, jer je zastao oko 50 m, da skine višak odjeće sa sebe. Odron ga je “okrznuo” dok Bućan i Zaplotnik nisu imali sreće i nestali su pod ledenom lavinom. Nejcovo tijelo su članovi ekspedicije ubrzo uspjeli pronaći i sahranjen je na samoj planini. Zbog krutih nepalskih zakona nije bilo mogućnosti da se njegovo tijelo preveze porodici u Sloveniju. Bućanovo tijelo je i danas zarobljeno pod himalajskim ledom. Srećko je u odronu slomio nekoliko rebara i ozlijedio kičmu.
Grgo Bućan bio je po zanimanju inženjer elektrotehnike. Planinarstvom se počeo baviti 1977. god. Bio je član Hrvatske Gorske službe spašavanja.
Viki Grošelj i Stipe Božić pod Manaslu su se prvi put vratili već godinu dana nakon te tragične 1983. godine, te se u čast poginulim prijateljima preko južne stijene alpskim stilom popeli do vrha
Baretići
Baretići su bivše naseljeno mjesto u sastavu Vinodolske općine, Primorsko-goranska županija, Republika Hrvatska
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazili su se u sastavu stare općine Crikvenica. Na popisu stanovništva 2001. godine, naselje je ukinuto i pripojeno naselju Grižane-Belgrad.
Stanovništvo
Napomena: ''U 2001. pripojeno naselju Grižane-Belgrad.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Baretići je imalo 46 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Arheogenetika
Arheogenetika je dio genetike koji proučava biološku prošlost čovječanstva primjenom molekularnih tehnika  genetike populacija. Ovaj naziv je uveo britanski arheolog i paleolingvist Colin Renfrew. Ovo područje može uključivati postupke kao što su:
Historija
Arheogenetika ima korijene u studijama ljudskih krvnih grupa i realizaciji istraživanja na temelju klasičnih genetičkih markera koji pružaju informacije o odnosima između izvornih jezika i etničkog grupiranja. Rani radovi na ovom polju uključuju doprinose koje su ostvarili Ludwik, Hanka Hirszfeld, William Boyd i Arthur Mourant. Od 1960-tih pa nadalje, Luca Cavalli-Sforza koristi klasične genetičke markere da ispita prahistoriju stanovnika Europe, što je kulminiralo u objavljivanjem knjige “Historija i geografija ljudskih gena” (The History and Geography of Human Genes ), 1994. godine.
Isti izraz također je koristio i Antonio Amorim (1999.) i definirao kao: dobijanje i tumačenja [genetičkih] dokaza ljudske historije. Sličan koncept (čak u ambicioznijem obliku, kao što je inducirana rekreacija, izvođenjem zaključaka o izumrlim stanjima) razvili su, u pred-DNK dobu, Linus Pauling i Emile Zuckerkandl (1963.). Arheogenetika može baciti svjetlo na porijeklo i geografsko širenje prahistorijskih jezika, kao i pomoći arheolozima u odgovaranju na pitanja u vezi sa uticajem rasta populacija, na arheološke zapise.
U nedavnoj studiji, rezultati ispitivanja mtDNK modernih populacija Južne i Istočne Azije i okeanije pronađeni su dokazi o velikoj ekspanziji rasta populacija prije pojave mikrolitnih tehnologija. Molekularni sat je korišten za mjerenje skokova u rastu populacija prije 38-28 hiljada godina. Širenje mikrolitne tehnologije slijedilo je ubrzo nakon perioda od prije 35-30 hiljada godina do holocena. Iako studije kao što je ova ne mogu ponuditi jednostavno objašnjenje uticaja mikrolitne tehnologije, otvaraju arheologiji prozor u prošlost koja je inače nedostupna.
Lokalni izbori u Bosni i Hercegovini 2016 (Sanski Most)
Općinski izbori za izbor načelnika i za 31 člana Općinskog vijeća općine Sanski Most održani su 2. oktobra 2016. godine. Izbori su održani na 52 biračka mjesta, a pravo glasa imalo je 34.784 glasača. Glasati se moglo izlaskom na biračko mjesto, preko mobilnih timova i poštom.
Načelnik
Na izborima za načelnika izašlo je ukupno 11.818 glasača (33,97% od ukupnog broja), a od toga je 10.918 (92,38%) glasova bilo važećih, te 900 (7,62%) nevažećih. Sa ukupno 5.682 glasova (52,04%) za načelnika izabran je Faris Hasanbegović, član koalicije SDA/SBB.
Općinsko vijeće
Na izborima za Općinsko vijeće izašlo je ukupno 11.825 glasača (33,99% od ukupnog broja), a od toga je 10.720 (90,65%) glasova bilo važećih, te 1.105 (9,35%) nevažećih. Birano je ukupno 31 članova Vijeća, te su oni izabrani po broju osvojenih glasova po listama, dok je odabir predstavnika iz pojedine partije, vršen po najvećem broju glasova. Najviše glasova dobila je SDA 4.790 (44,68% od ukupnog broja važećih glasova).
Osvaldo Dorticós Torrado
Osvaldo Dorticós Torrado (17. april 1919 – 23. juni 1983) bio je kubanski političar i predsjednik Kube od 1959. do 1976. godine. Bio je bliski saveznik kubanskog revolucionara i dugogodišnjeg lidera Fidela Castra.
Uloge u vladi
Osim što je bio predsjednik Kube, Dorticós je bio član Sekretarijata Centralnog komiteta Komunističke partije Kube (od 1965); i predsjednik Centralnog planskog vijeća (od 1964). Uglavnom, Dorticós je bio figura, a većinu stvarne moći imao je premijer Fidel Castro.
Novi ustav donesen 1976. godine spojio je položaj predsjednika i premijera. Castro je postao predsjednik, a Dorticós je imenovan za predsjednika Narodne banke i člana Državnog vijeća.
Smrt
Dorticós se ubio 23. juna 1983. godine. Njegovo samoubistvo je navodno izazvano smrću supruge, kao i hroničnom bolešću kičme.
Nijaz Ibrulj
Završio je studij filozofije i komparativne književnosti na Filozofskom fakultetu u Sarajevu 1982. Na istom fakultetu odbranio je magistarski rad pod nazivom: Filozofski sadržaj logičko-matematičkih i semantičkih istraživanja Gottloba Fregea (1989), te doktorsku disertaciju pod nazivom: Filozofija i filozofija logike (Prilog istraživanju ontoloških i epistemoloških pretpostavki logike) (1998). Izabran je 1989. za višeg asistenta na Odsjeku za filozofiju i sociologiju Filozofskog fakulteta u Sarajevu, 1998. u zvanje docenta, 2002. u zvanje vanrednog profesora, a 2007. u zvanje redovnog profesora. Studirao je hebrejski i starogrčki jezik na Franjevačkom teološkom fakultetu u Sarajevu. Preveo je sa starogrčkog i objavio Porfirijev tekst Isagoge.
Saradnik je Centra za filozofska istraživanja ANU BiH, predsjednik Filozofskog društva „Theoria“ iz Sarajeva (2005-2007), osnivač i predsjednik udruženja “Academia Analitica” (društva za razvoj logike i analitičke filozofije u Bosni i Hercegovini), osnivač i mentor ZINK-a, prvog bosanskohercegovačkog znanstveno-istraživačkog inkubatora.
Lukići
Bosna i Hercegovina:
Crna Gora:
Bašunje
Hrvatska:
Lukići (Milići)
Lukići su naseljeno mjesto u općini Milići, Bosna i Hercegovina.
Bořivoj I, vojvoda Češke
Borivoj I (češki: Bořivoj I; 852/857. - 888/890.) je bio prvi vojvoda Češke od 867. do 888/890. godine i osnivač dinastije Premislovič.
Rani život
Prema srednjevjekovnom hroničaru Kozmi Praškom (1045. - 1125.), Borivoj je bio sin legendarnog češkog princa Hostivita čime je bio potomak kraljice Libuše i njenog supruga Premisla. S obzirom na svoju zavisnost od Velike Moravske, on je možda bio rođak Svatopluka I. Savremeni franački Fuldenski anali spominju njega i nekoliko slavenskih kneževa.
Bašunje Vele
Bašunje Vele su bivše naseljeno mjesto u sastavu Vinodolske općine, Primorsko-goranska županija, Republika Hrvatska
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazile su se u sastavu stare općine Crikvenica. Na popisu stanovništva 2001. godine, naselje je ukinuto i pripojeno naselju Grižane-Belgrad.
Stanovništvo
Napomena: ''U 1857. i 1869. iskazano pod imenom Veliko Bašunje i Vele Bašunje do 1981. U 2001. pripojeno naselju Grižane-Belgrad.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Bašunje Vele je imalo 23 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava: