Socijalistička_Federativna_Republika_Jugoslavija
Katoličanstvo
Rimokatolička crkva je bila po brojnosti druga u Jugoslaviji. Većina pripadnika rimokatoličke vjere živjela je u SR Sloveniji, SR Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini, a manji dio u SR Srbiji, SR Crnoj Gori i SR Makedoniji. Uprava Crkve bila je podijeljena na nadbiskupije, koje su dalje bile podijeljene na metropolije i biskupije, a dalje na arhiđakonate, dekanata i župe, kao crkvene općine najmanje jedinice katoličke crkve. Broj katolika se, po popisu stanovništva 1991. godine može procijeniti na oko 6-7 miliona. Katolička crkva obrazovala je svećenike u više srednjih škola (Franjevačka klasična gimnazija u Visokom, Franjevačka klasična gimnazija u Sinju, Franjevačka klasična gimnazija u Splitu, Nadbiskupsko sjemenište u Splitu), te na bogoslovnim fakultetima: Katolički bogoslovni fakultet u Đakovu, Franjevačka teologija u Makarskoj, Katolički bogoslovni fakultet u Zagrebu, Vrhbosansko bogoslovno sjemenište u Sarajevu. Na području Jugoslavije djelovali su uglavnom redovi: Franjevci, Dominikanci, Benediktinci, Cisterciti, Trapisti, Isusovci, Salezijanci i drugi. Pored Zagrebačka katedrala, najveće katedrale u Jugoslaviji, poznatije su još Splitska katedrala, kao najstarija katedrala na svijetu, Đakovačka katedrala, Trogirska katedrala, Kotorska katedrala, Katedrala Srca Isusova u Sarajevu, Katedrala svetog Bonaventure u Banjoj Luci, Katedrala Marije Majke Crkve u Mostaru, Katedrala sv. Nikole u Ljubljani, Katedrala Ivana Krstitelja u Mariboru, Katedrala Blažene Djevice Marije u Beogradu i Katedrala Presveto srce Isusovo u Skopju. Poznatiji samostani su: Franjevački samostan u Fojnici, Franjevački samostan i crkva sv. Ivana Krstitelja u Kraljevoj Sutjesci, Franjevački samostan i crkva sv. Marije u Srebrenici, Franjevački samostan i crkva sv. Marije u Jajcu, Samostan i župa Uznesenja Marijina (Rama- Šćit), Franjevački samostan Gorica kod Livna, Franjevački samostan Uzvišenja sv. Križa i svetište sv. Nikole Tavelića u Sarajevu, Franjevački samostan sv. Pavla u Nedžarićima, Franjevački samostan sv. Luke u Jajcu, Franjevački samostan Svetog Ante na Bistriku, Franjevački samostan i crkva sv. Marije u Zvorniku, Franjevački samostan u Subotici, Franjevačka crkva i samostan sv. Ante na Poljudu, Franjevački samostan i crkva na Kaptolu u Zagrebu, Franjevački samostan i crkva sv. Antuna Padovanskog u Koprivnici, Franjevački samostan i crkva sv. Dujma u Kraju, Franjevački samostan i crkva sv. Pavla na Visovcu, Franjevački samostan i crkva u Bjelovaru, Franjevački samostan i crkva u Dubrovniku, Franjevački samostan na Košljunu, Franjevački samostan u Rovinju, Samostan Gospe od Anđela u Orebiću, Samostan i crkva sv. Antuna u Puli, Samostan i crkva sv. Franje u Puli, Samostan sv. Franje Asiškog u Zadru, Samostan sv. Jeronima u Ugljanu, Samostan sv. Pavla Pustinjaka na Školjiću, Samostan i crkva sv. Jurja kod Perasta, Samostan i crkva sv. Antuna u Perastu, Samostan Svetog Ivana Krstitelja i Antuna u Zemunu, Samostan svetog Juraja u Novom Sadu, Franjevački samostan u Subotici. Katolička crkva imala je svoju izdavačku kuću i izdavala je nekoliko časopisa i novina: Glas Koncila, Mali koncil, Blagovijest (časopis), Veritas, Naša ognjišta, MI, Crkva na kamenu. U organizaciji katoličke crkve djelovale su i samostalne dobrotvorne organizacije kao Caritas. Kardinali u Jugoslaviji bili su: Franjo Kuharić, Franjo Šeper i Alojzije Stepinac.