cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Botinac
Botinac je naseljeno mjesto u sastavu općine Kapela, Bjelovarsko-bilogorska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazio se u sastavu stare općine Bjelovar.
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Botinac je imalo 120 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Mosti
Hrvatska:
Bistuensium (srednja Bosna)
Municipij Bistuensium je rimski municipium na području nekadašnje rimske Dalmacije, na teritoriji današnje srednje Bosne i Hercegovine.
Izvorna građa
Do sada poznata izvorna građa sa područja srednje Bosne spominje dva naselja koja nose naziv Bistue Vetus i Bistue Nova, koja se smatraju urbanim središtima municipija. Lokalizacija naselja nije još uvijek tačno i jedinstveno utvrđena, niti je sigurno da li je postojalo jedno ili dva naselja. Nejasna je i veličina i granice municipija.
Arheološki lokaliteti
Postoji obimna arheološka građa, a svakako pronađeni ostaci 16 ranokrščanskih bazilika su značajni za historiju rimskog perioda:
Prva naučna tumačenja
Izvorna građa i arheološki nalazi izazivaju kod naučnika konfuziju u tumačenjima. U posljednjih 120 godina predlagana su najrazličitija rješenja za lokaliziranje municipalnih/municipalnog središta Bistua.
Prvi historičari smještaju Bistue u Šuicu kod Kupresa, u Eminovo Selo, Fojnicu, oko Konjica (engleski arheolog Artur Evans). Nakon toga sarajevski arheolozi predvođeni Ćirom Truhelkom i Karlom Pačom, Bistue Vetus lociraju u Varvaru, u Gornjoj Rami, a Bistue Nova u Bilimišće u Zenici. Na obe lokacije su pronađene ranokršćanske bazilike.
Ad Matricem se smješta u Gornji Vakuf, Vrhbosnu, Travničko polje i Otinovce kod Kupresa.
Malenska vas
Malenska vas je naseljeno mjesto u sastavu općine Mirna Peč, regija Jugoistočna Slovenija, Slovenija.
Bistuensium (srednja Bosna)
Prva naučna tumačenja
Ivan Kujundžić, Dimitrije Sergejevski i Esad Pašalić smještaju Bistue Novu u Mali Mošunj kod Viteza.
Malenska vas
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Novo Mesto.
Bistuensium (srednja Bosna)
Novija tumačenja
Sistematska istraživanja antičkih komunikacija, naselja, ranokršćanskih bazilika, crkvenog namještaja, epigrafskih i numizmatičkih nalaza, koja su proveli sarajevski arheolozi Esad Pašalić, Ivo Bojanovski i Veljko Paškvalin dovela su do teza o jedinstvenom bistuenskom municipiju u čijim se granicama nalazilo područje Rame, gornjeg Vrbasa, Lašvanska dolina te zenička kotlina. Upravno, privredno i crkveno središte nalazilo se u antičkom naselju Bistues u Čipuljiću, Bugojno. Podloga za ovakav zaključak je značaj antičkog naselja s Grudina (Crkvina) u Čipuljiću, važnost žiga Bistues s rimske tegule iz istog naselja, ranokršćanske bazilike i baptisterija te dekorativna plastike njenog interijera. Rezultate istraživanja do kojih je u pitanju bistuenskog municipija odnosno Bistue nova i  Bistue Vetus, došao Bojanovski uvršteni su i u savremenu stručnu literaturu, posredstvom slovenske historičarke Marjete Šašel Kos, koja bistuenski municipij poistovjećuje s putnom stanicom  Bistue nova, te ga locira na etničko područje Desitijata odnosno u porječja gornjeg Vrbasa, Rame i Lašve gdje su se nalazili rudnici zlata i željeza. Bistue vetus locira na područje Tomislavgrada (Duvna). Sličnog je mišljenja i francuski arheolog Pascale Chevalier.
Posljednji stavovi
Komisija za nacionalne spomenike Bosne i Hercegovine posredno je iznijela svoj stav proglašavajući arheološki lokalitet Čipuljić u Bugojnu za nacionalni spomenik. U svojoj odluci Komisija navodi ''...navode na pretpostavku da je ovdje bio jak civilni i vjerski centar MUN(icipium) BISTVES, a u 6. stoljeću i sjedište biskupije.''
Malenska vas
Stanovništvo
Napomena: ''U 1988. smanjeno za dio naselja koji je priključen naselju Mirna Peč.''
Bistuensium (srednja Bosna)
Posljednji stavovi
Historičar Salmedin Mesihović smatra da municipalno (i vjersko) središte municipiuma Bistuensium treba tražiti u dolini rijeke Lašve i na području Zenice
Međedi
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazili su se u sastavu stare općine Vrbovsko.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Međedi nisu imali stanovnika.
Napomena: ''U 1991. i 2001. bez stanovnika.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Međedi nije imalo stanovnika.
Ušna resica
Ušnia resica ili  ušni režanj ili ušni lobus (lat. lobulus auriculae) čovjeka se astoji  od gustog  vezivnog i masnog vezivnog tkiva, kojima nedostaje čvrstina i elastičnost kao u ostatku ušne školjke (strukture vanjskog uha).
Ljubine (Ključ)
Ljubine je naseljeno mjesto u sastavu općine Ključ, Bosna i Hercegovina.
Ušna resica
Prosječna visina (dužina) ušne resice je do 2 cm, a starenjem se blago izdužuje.
Babino Selo
Babino Selo je naseljeno mjesto u općini Donji Vakuf, Bosna i Hercegovina.
Ušna resica
U nekim slučajevima donji režanj je spojen sa osnovicom lica. S obzirom da ne sadrži hrskavicu ima veliki krvne depoe, što može pomoći zagrijavanju ušiju i održavanju ravnoteže. Zoolog Desmond Morris u svojoj knjizi The Naked Ape ("Goli majmun"; 1967.), nagađao je da su se resice razvile kao dodatne erogene zone, kako bi se ostvarila produžena  seksualnost,  neophodna u evoluciji ljudskih monogamnih parova. Međutim, za ušne školjke se generalno ne smatra da imaju bilo kakvu veliku biološku funkciju, osim pomogne prikupljanja zvučnih talasa. Pošto ušne školjke sadržie mnoge završetke živaca, kod nekih ljudi one jesu erogene zone.
Genetika
thumb|500px|centar|Pretpostavljeni model nasljeđivanja tipova ušne resice (Prema: Mader, 2000) Iako njen oblik i veličina kontinuirano variraju pd (gotovo) potpunog odsustva do velikog i mesnatog privjeska, uobičajeno je da se razlikuju dva osnovna alternativna fenotipa: slobodna i prirasla ušna resica.
Kada je riječ o modelu nasljeđivanje ovih varijanti, udžbenička akademska literatura je suglasna samo u dva stava: on se ne može objasniti jednostavnim mendelovskim postulatima (jedan gen – dva alela) i da od toga, do danas, nije nađeno bolje rješenje za masovna populacijska istraživanja. Možda je molel oligogenskog nasljeđivanja najbliži objašnjenju mogućih fenotipova u potomstvu mogiućim kombinacija roditeljskih parova. Zato se u primjeni najčešće polazi od pretpostavke da je (glavni) alel za slobodan ušni lobus dominantan nad onim za prirastao (priljubljen). Sugerirano je da je diferencijaciju tipova ušne resice možda prikladnije klasificirati kao odsustvo nego priraslost, pa bi svi „prisutni“ bili svrstani u fenotip „slobodna“ ušušna resica.
Medicinske implikacije
Ušne resice su obično glatke, ali povremeno pokazuju i nabore. Izgužvae su ponekad povezane s genetičkim poremećajima kod djece, uključujući i Beckwith-Wiedemann sindrom. U nekim ranim studijama, za nabore ušnih  školjk se mislilo da su povezani s povećanim rizikom od srčanog udara i koronarne bolesti srca. Međutim, novije studije su zaključile da se  ušne školjke  izgužvaju već krajem zrelih godina života, a stariji ljudi češće doživljavaju bolesti srca nego mlađi. To bi moglo objasniti vezu između pojave naboranih lobusa i pomenutih bolesti.i, života može objasniti nalaz povezivanje srčanog udara u ušnu školjku nabora.
Matići (Vrbovsko)
Matići su naseljeno mjesto u sastavu grada Vrbovskog, Primorsko-goranska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazili su se u sastavu stare općine Vrbovsko.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Matići su imali 13 stanovnika.
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Matići je imalo 19 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Bolu (pokrajina)
Pokrajina Bolu (tur.: Bolu ili) je pokrajina koja se nalazi u sjeverozapadnom dijelu Turske. Svoju značajnost duguje činjenici da se nalazi negdje na polovini između glavnog grada Turske Ankare i najvećeg grada u državi Istanbula. Pokrajina predstavlja atraktivan kraj s planinama prekrivenim šumama a čiji glavni grad Bolu ima dugu historiju.
Distrikti
Pokrajina Bolu se sastoji od 9 distrikta:
Bitlis (pokrajina)
Pokrajina Bitlis (tur.: Bitlis ili) je pokrajina koja se nalazi u istočnom dijelu Turske, uz zapadni dio jezera Van.
Glavni grad pokrajine je Bitlis.
Većinsko stanovištvo pokrajine čine Kurdi.
Historija
Ovo područje je organizirano kao administrativni distrikt još u 17. vijeku. Administrativni centar je i tada bio grad Bitlis, koji se prema staroarmenskim izvorima zvao Bagesh.
Distrikti
Pokrajina Bitlis se sastoji od 7 distrikta:
Trnovac (Vrbanja)
Trnovac je rijeka-potok u Centralnoj Bosni, jedna od mnogih desnih pritoka Vrbanje. Izvire na uzvisini Selačka, iznad sela Hajdarovići, ispod lokaliteta Veliki Poljanak (1240 m), na 1120 m n/v.
Do sela Hajdarovići prima vodu šest desnih pritoka/vrela, a u slivu još dva lijeva. U Vrbanju se ulijeva na izletištu Trnovac, na nadmorskoj visini od 546 m.
Veći dio toka Trnovac teče u pravcu istok – zapad, paralelno sa gornjim tokom Crkvenice i Lopačom, također desnim pritokama Vrbanje). Teče između Šipraškog brda i sela Kurušići (sjever) i Orahove ravni sa selom Gelići (jug).
Barice (Donji Vakuf)
Barice su naseljeno mjesto u općini Donji Vakuf, Bosna i Hercegovina.
IC 4209
IC 4209 (također poznat kao IRAS 13077-0654, MCG -1-34-9 i PGC 45702) je prečkasta spiralna galaksija koja je udaljena oko 310 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Djevica. Najveći prečnik je 1,40 (126 hiljada sg) a najmanji 0,5 uglovnih minuta (45 hiljada sg). Prvo otkriće je napravio DeLisle Stewart u julu 1899. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Donji Mosti
Donji Mosti su naseljeno mjesto u sastavu općine Kapela, Bjelovarsko-bilogorska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazili su se u sastavu stare općine Bjelovar.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Donji Mosti su imali 210 stanovnika.
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Donji Mosti je imalo 297 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
70. paralela (jug)
70. južna paralela je paralela koja je 70 stepeni južno od ekvatora. Presijeca Južni okean i Antarktik.
Oko svijeta
Počevši od nultog meridijana i idući u smjeru istoka, 70. južna paralela prolazi kroz sljedeće lokacije ili vrlo blizu njih: ! scope="col" width="125" | Koordinate ! scope="col" | Država, teritorija ili more ! scope="col" | Napomene ! scope="row" | Antarktik ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Južni okean ! scope="row" | Antarktik ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Južni okean ! scope="row" | Antarktik ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Južni okean ! scope="row" | Antarktik ! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | Južni okean ! scope="row" | Antarktik
Močile
Hrvatska:
75. paralela (jug)
75. južna paralela je paralela koja je 75 stepeni južno od ekvatora. Presijeca Južni okean i Antarktik.
Močile
Slovenija:
Međeđe Brdo
Međeđe Brdo je naselje u sastavu općine Ključ, Bosna i Hercegovina.
Dobrunska Rijeka
Dobrunska Rijeka je naseljeno mjesto u općini Višegrad, Bosna i Hercegovina.
Ćaćice
Ćaćice su naseljeno mjesto u općini Višegrad, Bosna i Hercegovina.
Velika džamija u Kabulu
Velika džamija u Kabulu, poznata i kao Abdul Rahman džamija, jedna je od najvećih džamija u Afganistanu. Nalazi se u trgovačkoj oblasti Kabula, Deh Afghananu. Ima tri sprata, od kojih je jedan posvećen ženama.
Izgradnju džamije započeo je 2001. uticajni afganistanski biznismen Hadži Abdul Rahman. Abdul Rahman je preminuo tokom izgradnje džamije, ali su njegovi sinovi nastavili projekat.
Kapacitet džamije je 10.000 ljudi. Unutar džamije nalaze se medresa i biblioteka sa oko 150.000 knjiga.
Iako je veći dio džamije izgrađen do 2009, otvaranje je bilo u julu 2012.
Mlinari
Mlinari su naseljeno mjesto u sastavu grada Vrbovskog, Primorsko-goranska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazili su se u sastavu stare općine Vrbovsko.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Mlinari su imali 7 stanovnika.
Napomena: ''U 1857. i 1869. podaci su sadržani u naselju Vučinići, a 1880. u naselju Dragovići.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Mlinari je imalo 10 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
UTC+14:00
UTC+14 je vremenska zona koja se nalazi neposredno zapadno od Međunarodne datumske granice te tako predstavlja prvi dio planete na kojoj počinje novi dan.
Kao standardno vrijeme (tokom cijele godine)
thumb|500px|UTC+14: plava (decembar), narandžasta (juni), žuta (tokom cijele godine), svjetloplava - morska podrćja Okeanija:
Kao ljetno vrijeme (ljeti u južnoj hemisferi)
Okeanija:
Historija
Kiribati su 1. januara 1995. godine istočnu polovinu svoje teritorije pomjerili iz zona UTC-11 i UTC-10 u zone UTC+13 i do tada nepostojeću UTC+14 ; time je i Međunarodna datumska granica pomjerena da bi ih okružila.
Mijačica
Mijačica je naselje u sastavu općine Ključ, Bosna i Hercegovina.
Blagaj (Donji Vakuf)
Blagaj je naseljeno mjesto u općini Donji Vakuf, Bosna i Hercegovina.
Translokacija (genetika)
mini|350px|Recipročna translokacija [[čovjek|ljudskog hromosoma 4 i hromosoma 20.]] U genetici, hromosomska translokacija je hromosomska abnormalnost prozrokovana međuhromosomskom reorganizacijom dijelova nehomolognih hromosoma. Genska uloga može nestati kada se premještanju pridružuju i dva odvojena gena, čija je pojava česta u kanceroznim stanjima. To je otkriveno u citogenetičkim ili kariotipskim analizama pogođenih ćelija.
Translokacije mogu biti uravnotežene čak i u razmjeni materijala bez dodatka ili nedostatka genetičke informacije, a u idealnoj definiciji - sa punom funkcionalnošću.
Neuravnotežena (nebalansirana) translokacija nastaje onda kada je nejednaka razmjena hromosomskog materijala uz pojavu viška ili nedostatka određenih gena.
Translokacije i bolesti
thumb|350px|desno|Pregled nekih hromosomskih translokacija koje su uključene u kancere i neka druga stanja (hromosomimi su označeni po kariogramskom redoslijedu.) Skraćenice: ALL - Acute lymphoblastic leukemia AML - Acute myeloid leukemia CML - Chronic myelogenous leukemia DFSP - Dermatofibrosarcoma protuberans
Označavanje
Za označavanje međuhromosomskih translokacija u hromosomskoj garnituri čovjeka koristi se odgovarajući Međunarodni sistem za citogenetičku nomenklaturu (eng. International System for Human Cytogenetic Nomenclature: ISCN'). Tako oznaka  't (A; B) (P1; Q2)'  upućuje na translokaciju između [[hromosoma A i hromosoma B. Informacije u drugom setu zagrada kada se dalje označava precizno mjesto unutar hromosoma za hromozome A i B, odnosno  p  ukazuje da se ona dešava na kratkom kraku hromozoma, a q  da je na dugom. Brojevi nakon p ili q se odnosie na područja, grupe (trake) i podgrupe koje se vide nakon posebnog bojenja hromosoma.
Brda (Donji Vakuf)
Brda su naseljeno mjesto u općini Donji Vakuf, Bosna i Hercegovina.
Donja Brštanica
Donja Brštanica je naseljeno mjesto u općini Višegrad, Bosna i Hercegovina.
Tjemeni moždani režanj
Tjemeni režanj, poznat pod uobičajenom tuđicom parijetalni režanj je jedan od četiri glavna dijela kore velikog mozga sisara. Smješten je iznad potiljačnog, a iza čeonog (frontalnog) režnja i centralne brazde. Ime mu dolazi od disproporcionalne tjemene kosti, koja je nazvana po latinskoj riječi paries- (= "zid").
Ovaj režanj integrira senzorne informacije između različitih senzornih modaliteta, uključujući i prostorni smisao i navigaciju (propriocepcija), glavnih senzorno-receptivnih područja čula dodira (mehanorecepcije) u postcentralnoj (senzornoj) vijugi koja je upravo iza centralne brazde u postcentralnoj vijugi, i dorzalno od vidnog sistema. Glavni senzorne ulaze iz kože (dodir, temperatura i bol ), kroz relej talamusa na parijetalni režanj.
Nekoliko područja parijetalnog režnja su važni u obrada jezika u mozgu. Somatosenzorni korteks može se ilustrorati kao iskrivljena figura – u homunculusu (lat. = mali čovjek ), u kojem su centri za pojedine dijelove tijela raspoređeni u skladu sa njihovim tjelesnim rasporedom. Vršni i donji dio tjemenog režnja su odgovorni za primarna područja tijela ili prostornu svijest. Oštećenja obično u pravom gornjm ili donjem dijelu parijetalnog režnja dovode do hemineglekta.
Struktura
Tjemeni režanj je definiran putem tri anatomske granice:
Odmah nakon zadnjeg centralne brazde, a iznad prednjeg dijela parijetalnog režnja, je postcentralna vijuga (Brodmannovo područje 3), primarni somatosenzornog područja kore. Ovaj zadnji parijetalni korteks i  postcentral sulkusa razdvaja postcentralna razda.
Zadnji parijetalni korteks može se podijeliti u nadređeni parijetalni lobus (Brodmannova područja 5 + 7) i donji parijetalni lobusa (39 + 40), odvojeni intraparijetalnom brazdom (IPS). Ta unutartjemena brazda i susjedne vijuge su bitne u kontroli ekstremiteta i pokreta očiju, a zasnovano na citoarhitekturnim i funkcijskim razlikama dalje je podijeljen na medijalna (MIP), lateralna (LIP), ventralna (VIP), i prednja (AIP) područja.
Funkcija
Moždane funkcije tjemnog režnja su: Tjemeni režanj ima važnu ulogu u integraciji senzornih informacija iz različitih dijelova tijela, poznavanju brojeva i njihovih odnosa, i u manipulaciji objektima. Njegova funkcija uključuje i obradu informacija koje se odnose na čulo dodira. Dijelovi parijetalnog režnja su uključeni s vizuelnoprostorne obrade. Iako multisenzoran u prirodi, zadnji parijetalni korteks se često naziva vidnim, odnosno kao dorzalni dio vida (za razliku od ventralne potok u sljepoočnom režnju). Ovaj dorzalni tumači "u kojem" toku (kao u prostornom vidu) i "kako" tok (kao viđenju za akciju) stražnji parijetalni korteks (PPC) prima somatosenzorne i / ili vizualne ulaze, koje onda, kroz motorne signale, kontrolira kretanje ruku, šaka, kao i pokrete očiju. and in the manipulation of objects. Its function also includes processing information relating to the sense of touch.
Različite studije 1990-ih godina otkrile su da različite regije zadnjeg parijetalnog korteks u makak majmuna predstavljaju različite dijelove prostora.
and remembered stimuli.
Novije studije su pokazale da ljudi imaju slične funkcijske regije u i oko intraparijetalne brazde i parijeto-okcipitalnog spoja. Ljudsko "polja parijetalnog oka" i "parijetalna domašajna regija", su jednaka homolognim regijama u mozgu majmuna, a čini se da se organizuje u koordinatama centriranje pogleda, tako da su njihovi ciljrvi transakcije s povezanim aktivnostima je "remapiranja" kada se oči pokreću. I lijevi i desni parijetalni sistem igrati odlučujuću ulogu u samotranscendenciji, osobinama ličnosti i predispozicijama za duhovnost.
Klinički značaj
Ozljede tjemenog režnaj su okarakterizirane mnogim promjenama, kako slijedi:
Oštećenja na desnoj hemisferi ovog režnja dovode do gubitka slika, vizualizacije prostornih odnosa i zanemarivanja lijeve strane prostora i tijela. Čak i crteži mogu se zanemariti na lijevoj strani. Oštećenja na levoj hemisferi tjemenog režnja će dovesti do problema u matematici, dugom čitanju, pisanju i razumijevanju simbola. Parijetalni asocirani korteks omogućava nekima da čitaju, pišu i rešavaju matematičke probleme. Senzorni inputa desne strane tijela idu na lijevu stranu mozga i obrnuto.
Sindrom poluprostornog zanemarivanja se obično povezuje sa velikim deficitima pažnje nedominantne hemisfere. Optička ataksija je povezana s teškoćama u uočavanju objekta u vidnom polju, nasuprot strani parijetalnog oštećenja. Neki aspekti optičkih ataksija su objašnjavani u smislu gor opisane funkcijske organizacije.
Apraksija je poremećaj kontrole motorike, koji ne mora biti ukazivati ni na "osnovni" gubitak motornih aktivnosti, niti na opća kognitivna oštećenja. Koncept apraksiju je oblikovao Hugo Liepmann prije oko sto godina, koji je smatrao da je apraksija uglavnom simptom oštećenja lijeve strane mozga, ali neki simptomi apraksije se mogu javiti i nakon pravog oštećenja mozga.
Amorfosinteza je gubitak percepcije na jednoj strani tijela, uzrokovane oštećenjem tjemenog režnja. Obično, ljevostrana lezija izazva agnoziju, gubitak percepcije cijelog tijela, dok prava jednostrana oštećenja izazvaju disfunkciju s desne strane lica i ekstrapersonalnog prostora. Termin amorfosinteza je skovao D. Denny-Brown da opiše pacijenata kojeg je studirao u 1950-ih.
Može dovesti do senzornog oštećenja, gdje je jedno od čula pogođene osobe (vid, sluh, miris, dodir], okus i prostorna svijesti) više nije normalno.
Nekoliko studija je pokazalo da abnormalna funkcija tjemenog režnja i može biti povezania sa šizofrenijom. Postoji mogućnost da abnormalnosti sive tvari počinju u tjemenom i potiljačnom režnju i napreduju prema frontalnoj regija, uzrokujući šizofrene strukturne i funkcijske izmjene.
Donja Crnča
Donja Crnča je naseljeno mjesto u općini Višegrad, Bosna i Hercegovina.
Močile (Vrbovsko)
Močile su naseljeno mjesto u sastavu grada Vrbovskog, Primorsko-goranska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazile su se u sastavu stare općine Vrbovsko.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Močile su imale 88 stanovnika.
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Močile je imalo 153 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Karta svijeta
desno|250px|mini|[[Winkelova trostruka projekcija, koju su Goldberg i Gott označili kao najbolju kartografsku projekciju za cjelovit prikaz Zemlje, i standardna projekcija za karte svijeta koje izrađuje Nacionalno geografsko društvo]] Karta svijeta je geografska karta koja prikazuje površinu Zemlje na ravnoj površini upotrebom jedne od brojnih kartografskih projekcija.
Karte svijeta su često političke ili fizičke. Najvažnija svrha političke karte jeste prikaz teritorijalnih granica, dok su kod fizičke karte to geografska obilježja, poput planina, vrste tla ili upotrebe zemljišta. Geološke karte ne prikazuju samo fizičku površinu već i karakteristike podložnih stijena, rasjednih linija i struktura ispod površine.
Projekcije
Karte koje prikazuju Zemljinu površinu koriste projekciju, tj. način prenošenja (translacije) trodimenzionalne realne površine geoida na dvodimenzionalnu površinu. Vjerovatno najpoznatija kartografska projekcija u izradi karte svijeta je Mercatorova projekcija, prvobitno dizajnirana kao nautička karta.
Piloti u avionima koriste aeronautičke karte zasnovane na Lambertovoj konformnoj konusnoj projekciji, koja se dobija tako da se konus postavi na odsječak Zemlje koji se želi mapirati. Konus presijeca sferu (Zemlju) na jednoj ili dvije paralele koje se odabiru kao standardne linije. To pilotima omogućuje planiranje približne velikokružne (najkraće) rute na ravnoj dvodimenzionalnoj površini papira.
Argun
Argun ili Ergun je rijeka u Aziji, dužine od 1.621 kilometra. Formira dio granice između Kine i Rusije, zajedno sa rijekom Amur.
Granica između ove dvije države rijekom Argun je uspostavljena Mirovnim sporazumom iz Nerchinska 1689. godine i iznosi 944 kilometra, sve do ušća Arguna u Amur.
Etimologija
Naziv rijeke je izveden iz Burjatskog jezika, varijente Mongolskog jezika i znači široka rijeka (urgen 'širok' + gol 'rijeka'). Riječ ergün na mongolskom znači širok, široka.
Geografija
Rijeka Argun nastaje od rijeke Kherlen, u zapadnom dijelu Kine, u blizini granice sa Mongolijom (oko 195 km udaljeno od mongolskog glavnog grada Ulan Batora).
Teče sa zapadne padine Velikog Khingana, kroz kinesku autonomnu regiju Unutrašnja Mongolija.
Spajanjem sa rijekom Šilkom, koja dolazi iz Rusije, formira se rijeka Amur.
U godinama sa velikim količinama padavina, desi se da se jezero Hulun prelije na svojoj sjevernoj obali zbog čega se određena količina vode iz ovog jezera ulije u Argun, oko 30 km dalje. Riječni sistem Kherlen - Argun - Amur je ukupne dužine od oko 5.052 kilometara.
Gornje Zdelice
Gornje Zdelice su naseljeno mjesto u sastavu općine Kapela, Bjelovarsko-bilogorska županija, Republika Hrvatska.
Kotar Jastrebarsko
300px|mini|[[Jastrebarsko, sjedište nekadašnjeg istoimenog kotara]] Kotar Jastrebarsko (mađ. Jaskai járás, njem. Stuhlbezirk Jastrebarsko) historijska je administrativno-teritorijalna jedinica (kotar) u sastavu Županije Zagreb, Kraljevina Hrvatska i Slavonija, u ugarskom dijelu dualne Austro-Ugarske monarhije. Sjedište kotara nalazilo se u Jastrebarskom. Područje nekadašnjeg kotara Jastrebarsko danas se, u cjelini, nalazi u sastavu Hrvatske, osim naselja Drage koje je poslije Drugog svjetskog rata ušlo u sastav Slovenije.
Geografija
Kotar Jastrebarsko nalazio se u središnjem dijelu Hrvatske, jugozapadno od Zagreba. Graničio se sa kotarevima Karlovac, Pisarovina i Samobor u istoj županiji Zagreb, te na sjeveru sa austrijskim krunskim zemljama Kranjskom i Štajerskom.
Gornje Zdelice
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Gornje Zdelice su imale 128 stanovnika.
Kotar Jastrebarsko
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 1910. godine, Kotar Jastrebarsko je imao 39.110 stanovnika, od čega u sjedištu kotara Jastrebarskom 1.565.
Administrativna podjela
Kotar Jastrebarsko, bio je podijeljen na Upravne općine (skraćeno U.o.), a upravne općine su se dalje dijelile na Porezne općine (skraćeno P.o.) sa pripadajućim naseljima i dijelovima naselja, odn. zaselcima.
Donja Jagodina
Donja Jagodina je naseljeno mjesto u općini Višegrad, Bosna i Hercegovina.
Džuma-Džami
Džuma-Džami (na krimskotatarskom: Cuma Cami) najveća je džamija na Krimu. Nalazi se u gradu Jevpatoriji. Izgrađena je u periodu od 1552. do 1564. prema nacrtima osmanlijskog arhitekte Mimara Sinana.
Historija
Osnivač džamije je krimski kan Devlet Girej. Sagrađena je prema nacrtima osmanlijskog arhitekte Mimara Sinana. Izgradnja džamije dugo je trajala, prije svega zbog zauzetosti Mimara Sinana koji je u to vrijeme gradio Sulejmaniju u Istanbulu.
Colchester United FC
Colchester United Football Club je profesionalni nogometni klub iz Colchestera, Engleska. Trenutno nastupa u League Two, četvrtom rangu engleskog nogometa.
Klub je osnovan 1937. godine. Prvobitno je nastupao u Southern Football League, da bi 1950. godine postao član Football League. Između 1950. i 1990. godine klub je nastupao u trećem i četvrtom rangu engleskog nogometa. Najveći uspjeh kluba u tom periodu je bila pobjeda protiv Leeds Uniteda u petom kolu FA Cupa. 1990. godine Colchester ispada u Konferenciju, međutim dvije godine kasnije se ponovo vraća u Football League. Domaće utakmice igra na Colchester Community Stadium, prethodno je igrao na stadionu Layer Road.
Peći (Ključ)
Peći su naselje u sastavu općine Ključ, Bosna i Hercegovina.
Donja Lijeska
Donja Lijeska je naseljeno mjesto u općini Višegrad, Bosna i Hercegovina.
IC 4211
IC 4211 je dvostruka zvijezda i nalazi se u sazviježđu Lovački psi. Prvo otkriće je napravio Charles Joseph Etienne Wolf 21. marta 1903. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Hemijska nomenklatura
right|mini|Prva strana Chymical Nomenclature [[Antoine Lavoisier|Antoinea Lovoisiera]]
Hemijska nomenklatura je zbirka imena hemijskih elemenata i spojeva sa sistemom pravila za njihovo obilježavanje. Budući da postoji ogroman broj poznatih hemijskih spojeva, ova nomenklatura čini najveći dio hemijske  stručne terminologije.
Brezičani (Donji Vakuf)
Brezičani su naseljeno mjesto u općini Donji Vakuf, Bosna i Hercegovina.
Hemijska nomenklatura
Danas važeći sistem hemijske nomenklature  počeo se oblikovati i razvijati krajem 19. stoljeća.
Glavna uloga hemijske nomenklature je ujednačavanje i nedvosmisleno imenovanje  svakog hemijskog spoja, po čemu se može pouzdano razlikovati od bilo kojeg drugog spoja/elementa. Pritom je dopušteno da jedan spoj može imati i više imena. Međutim, sistemsko ime spoja sadrži podatke o stehiometrijskom sastavu, odnosno broju i vrstama atoma od kojih se sastoji. Ako je potrebno, mogu mu se pridodati i oznake o hemijskoj strukturi, tj. o rasporedu veza među atomima i o prostornoj (topografskoj i geometrijskoj) građi spoja, pri čemu se hemijska svojstva ne navode u sistemskom imenu.
Veoma su česta nesistemska, uobičajena (trivijalna) imena, koja su ustaljena i općepoznata, ali ne daju podatke o sastavu i građi spoja. Naprimjer, iz trivijalnog imena hloroform ne može se predvidjeti formula široko upotrebljivog  rastvarača (CHCl3), koja direktno proizilazi iz sistemskog imena trihlormetan. Upotrebna vrijednost sistemske hemijske nomenklature, ipak je ograničena veličinom molekule. To se odnosi na podatke koliko spoj sadrži atoma, kada je sistemsko  ime predugačko, pa se mora češće upotrebljavati  trivijalna  ili polutrivijalna nomenklatura  imena, kao, naprimjer dezoksiribonukleinska kiselina.
Usklađivanje razvoja sistema hemijske nomenklature, pod nadzorom je Međunarodna unija za čistu i primijenjenu hemiju (IUPAC), koja je svjetska asocijacija nacionalnih hemijskih društava, a njegove preporuke, po usaglašenom pravilu,  bez izmjene, preuzima i Međunarodna organizacija za normizaciju i srodne organizacije.
Latvija na Svjetskom prvenstvu u atletici 2017.
Latviju je na Svjetskom prvenstvu u atletici 2017. u Londonu od 4. do 13. augusta 2017. predstavljao 12 sportista u 10 disciplina.
Igrači na Evropskom prvenstvu u nogometu 2012.
Poljska
Selektor: Franciszek Smuda
Grčka
Selektor: Fernando Santos
Rusija
Selektor: Dick Advocaat
Češka
Selektor: Michal Bílek
Holandija
Selektor: Bert van Marwijk
Danska
Selektor: Morten Olsen
Njemačka
Selektor: Joachim Löw
Portugal
Selektor: Paulo Bento
Italija
Selektor: Cesare Prandelli
Irska
Selektor: Giovanni Trapattoni
Hrvatska
Selektor: Slaven Bilić
Ukrajina
Selektor: Oleh Blokhin
Švedska
Selektor: Erik Hamrén
Engleska
Selektor: Roy Hodgson
Francuska
Selektor: Laurent Blanc
Prikaz broja nogometaša po klubovima
Klubovi napisani u italicu su se takmičili u drugoj ligi nacionalnih takmičenja u sezoni 2011–12.
Prikaz broja nogometaša po nacionalnim ligama
Nacije prikazane u italicu nisu učestvovale na Evropskom prvenstvu 2012.
† Uključujući Michel Vorma koji je igrao za Swansea City, klub koji je iz Velsa.
Brdo (Donji Vakuf)
Brdo je naseljeno mjesto u općini Donji Vakuf, Bosna i Hercegovina.
Donje Dubovo
Donje Dubovo je naseljeno mjesto u općini Višegrad, Bosna i Hercegovina.
Pištanica
Pištanica je naseljeno mjesto u sastavu općine Ključ, Bosna i Hercegovina.
Gornji Mosti
Gornji Mosti su naseljeno mjesto u sastavu općine Kapela, Bjelovarsko-bilogorska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazili su se u sastavu stare općine Bjelovar.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Gornji Mosti su imali 78 stanovnika.
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Gornji Mosti je imalo 106 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Municipij
Municipij je naziv teritorijalne i upravne jedinice iz doba Rimskog carstva.
Jedno od glavnih sredstava romanizacije bilo je dijeljenje građanskih prava (civitet) domorocima, u prvom redu gornjim društvenim slojevima u plemenu. Ovim pravom obilato su se koristili svi rimski caravi. Kada bi porastao broj stanovnika sa građanskim pravom, car je donosio odluku o prerastanju peregrinske zajednice (civitates) u municipij.
Municipiji su osnovne samoupravne ćelije u Rimskom carstvu. U načelu, Carstvo je savez municipija, malih država, (otuda i naziv rex publica za svaki municipalni grad) koji se razvio iz autohtonog substrata, a koji ima i svoju teritoriju koja odgovara području plemenske zajednice. Veće zajednice, kao što su Dalmati i Desitijati, bile su podijeljene na dvije ili više municipija. Tretirane su kao saveznički subjekti sa lokalnom autonomijom.
Obilježja
Municipiji raspolagali su djelimično i sa svojim pravom i svojim zakonima, svakako usklađenim sa rimskim zakonodavstvom.
Municipijem upravlja domaća zemljišna oligarhija koja se vremenom razvijala, sastavljena od stotinu dekuriona iz bogatijih veleposjedničkih familija. Između njih, po uzoru na Rim, birana su dva načelnika (duuimviri), i drugi niži magistrati.
Nameti centralnoj vlasti nijsu se plaćali po glavi i pojedinačno, nego je poreze morala plaćati cijela civitas, odnosno municipij za cijelo područje municipija.
Jedinstvo Carstva osiguravala je vojska u kojoj su građani služili u legijama, a peregrini u pomoćnim jedinicama. Kolonije nemaju svojih zakona i ustanova nego se koriste onima rimskog naroda (tj. grada Rima) pa nemaju ni svoje neograničene vlasti. Prema tome, položaj municipija je bio povoljniji od položaja kolonija.
IC 4212
IC 4212 (također poznat kao MCG -1-34-11, PGC 45845 i UGCA 333) je prečkasta spiralna galaksija koja je udaljena oko 68 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Djevica. Najveći prečnik je 3,10 (61 hiljada sg) a najmanji 2,4 uglovnih minuta (47 hiljada sg). Prvo otkriće je napravio DeLisle Stewart u julu 1899. godine.
Antivezanje
thumb|right|200px|H2 1sσ* molekulska orbitala antiveze
Antivezanje ili anti veza je tip hemijskih veza, a antivezna orbitala je oblik molekulske orbitale (MO) izvan regiona dva jezgra.
Preklapanje sastavnih atomskih orbitala je van faze, pa su zato elektroni u antiveznim orbitalama razmaknuti, te imaju destabilizirajuće dejstvo na  molekulu u cjelini.
Pregled
Antivezne molekulske orbitale normalno imaju višu energiju od veznih MO. Vezne i antivezne orbitale nastaju kad se atomi kombiniraju u molekule kao rezultat Paulijevog principa isključenja. Ako razmotrimo primjer dva atoma vodika, može se zaključiti da kada su razdvojeni i izolirani, imaju identične razine energije. Međutim, kad rastojanje između atoma postane malo, elektronske talasne funkcije se počinju preklapati. Paulijev princip određuje da dva elektrona interagujućeg sistema ne mogu imati isto kvantno stanje. Zato se svaki od nivoa energije izoliranih atoma razdvaja u dvije molekulske orbitale, koje pripadaju paru, jedna s nižom energijom od početne atomske razine, a druga  sa višom. Naprimer, energijska razine početnog stanja, 1s, se razdvaja u dvije molekulske orbitale. Pošto niža orbitala ima i nižu energiju od početnih atomskih orbitala razdvojenih atoma, ona je stabilnija i promovira vezanje dva H atoma u H2. Ona je povezna orbitala. Viša orbitala ima veću energiju od početnih atomskih orbitala, pa je manje stabilna i suprotstavljena vezanju. To je je antivezna orbitala. U molekuli kao što je H2, dva elektrona normalno zauzimaju veznu orbitalu, jer ima nižu energiju, i molekula je zato stabilnija od zasebnih H atoma.
Molekulska orbitala postaje antivezna onda kad je elektronska gustina između jezgara manja od one koja bi bila u odstustvu vezne interakcije. Kad MO promijeni smijer (iz pozitivnog u negativan) u čvornoj ravni između dva atoma, ona postaje antivezna za ta dva atoma. Antivezne orbitale se, na molekulskim orbitalnim dijagramima, često obilježavaju zvjezdicom(*).
Višeatomske molekule
thumb|right|300px|Butadienska pi molekulske orbitale. Dvije boje označavaju suprotnu talasnu funkciju U molekulama s nekoliko atoma, neke orbitale mogu  biti  delokalizirane na više od dva atoma. Pojedinačne molekulske  orbitale mogu biti u vezne sa nekim susjednim  parovima atoma  i  antivezne u odnosu na ostale parove. Ako je interakcija vezanja brojnije od antivezne, za MO se kaže da je vezni, a, ako je antivezna  interakcija brojnija, molekulna orbitala se antiveznom.
Naprimjer, butadien ima  pi orbitale koji su delokalizirane nad  sva četiri atoma ugljika. Postoje dvije vezne pi orbitala koje su zauzete u osnovnom stanju: π1 potencijala između svih ugljika, dok je  π2 veza između C1 i C2  i  izmeđuj  C3 i C4,  a antivezna između C2  i C3. Također postoje i antivezne pi orbitale sa dvije i tri antivezne interakcije, kao što je prikazano na priloženom dijagramu; upražnjene se u osnovnom stanju, ali mogu biti zauzete u pobuđenim stanjima.
Ćehajići (Donji Vakuf)
Ćehajići su naseljeno mjesto u općini Donji Vakuf, Bosna i Hercegovina.
Antivezanje
Višeatomske molekule
Slično tome, benzen  sa šest ugljikovih atoma,  ima tri vezne  pi orbitale i tri antivezne  pi orbitale.
Pošto svaki ugljikov atom doprinosi jedan elektron u π-sistem benzene, postoji šest pi elektrona koji ispune  tri najniže energije pi molekulske orbitale (veze pi orbitale).
Antivezne orbitale su također važni za objašnjavanje hemijskih reakcija u smislu teorije molekulske orbitale. Roald Hoffmann i Kenichi Fukui su 1981. Podijelili Nobelovu nagradu za hemiju za svoj rad i daljnji razvoj  objašnjenja  kvalitativnih molekulaskih  orbitala  u  hemijskim reakcijama.
Banova Jaruga
Banova Jaruga je naseljeno mjesto u sastavu grada Kutine, Sisačko-moslavačka županija, Republika Hrvatska.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Banova Jaruga je imala 665 stanovnika.
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Banova Jaruga je imalo 743 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Ćemalovići
Ćemalovići su naseljeno mjesto u općini Donji Vakuf, Bosna i Hercegovina.
Plamenice
Plamenice je naseljeno mjesto u sastavu općine Ključ, Bosna i Hercegovina.
Donji Dobrun
Donji Dobrun je naseljeno mjesto u općini Višegrad, Bosna i Hercegovina.
Prhovo (Ključ)
Prhovo je naseljeno mjesto u sastavu općine Ključ, Bosna i Hercegovina.
Leopard
Leopard (lat. Panthera pardus) je jedna od pet velikih mačaka iz roda Panthera. Pripada porodici Felidae i nastanjuje područja od podsaharske Afrike, zapadne Azije, Bliskog Istoka, južne i jugoistočne Azije do Sibira. Fosilizirani ostaci pronađeni u Italiji ukazuju da su leopardi živjeli u Evropi u doba pleistocena.
Izgledom je sličan jaguaru, ali je manji i slabije konstitucije. Ima pjege po krznu, slične jaguarovim, ali su manje i rjeđe, i uglavnom nemaju unutrašnju tačku. I jaguari i leopardi mogu imati crno krzno i tada se nazivaju crni panteri.
Smatra se djelimično ugroženim prema IUCN-ovom crvenom popisu iz razloga što se populacija leoparda uveliko smanjuje.
U antičko doba se smatralo da je leopard hibrid lava i pantera, pa je tako i dobio ime: grčki λέων leōn (lav) i πάρδος pardos (panter), od riječi पृदाकु pṛdāku (zmija, tigar, panter) na jeziku sanskrit.
Istočnoevropsko vrijeme
Korištenje
Države i dijelovi država koje koriste ovu vremensku zonu su navedene ispod:
Leopard
Obilježja
left|thumb|270x270px|Crni panter Velika je raznolikost u boji krzna i uzorku pjega kod različitih vrsta leoparda. Općenito, boja krzna varira od blijedožute do jarke zlatne.
Istočnoevropsko vrijeme
Korištenje
Sljedeće države i dijelovi država koji tokom čitave godine koriste ovu vremensku zonu su:
Leopard
Obilježja
Leopardi su okretni grabljivci koji love iz zasjede. Iako su manji od većine mačaka iz roda Panthera, mogu savladati veliki plijen zbog velike lobanje i jakih čeljusnih mišića. Dužina od glave do repa se kreće između 90 i 165 cm, a dužina repa između 60 i 110 cm. Visina ramena se kreće od 45 do 80 cm. Mišići koji su vezani za lopaticu su izrazito jaki što omogućava leopardu da se penje po drveću. Velika je raznolikost i u veličini. Mužjaci su oko 30% veći od ženki i teže od 30 do 90 kg u poređenju sa ženkama koje teže od 23 do 60 kg. Veliki mužjaci teški i do 91 kg pronađeni su u nacionalnom parku Kruger u Južnoafričkoj Republici. Međutim, mužjaci koji žive na priobalnim planinama Južnoafričke Republike prosječno teže 31 kg, a ženke koje nastanjuju rubove pustinje u Somaliji od 23 do 27 kg. Smatra se da ova razlika u težini oslikava kvalitet i dostupnost plijena u različitim staništima.
Tijelo leoparda je dugo, a noge kratke. Najveća izmjerena težina iznosi 96,5 kg sa dužinom od 190 cm od glave do repa.
Jabučeta
Jabučeta je naseljeno mjesto u sastavu općine Kapela, Bjelovarsko-bilogorska županija, Republika Hrvatska.
Leopard
Rasprostranjenost i staništa
Leopardi su najviše rasprostranjeni od svih divljih mačaka. Brojni su u Africi kao i u istočnoj i južnoj Aziji, iako se populacije izvan podsaharske Afrike smanjuju i postaju izdvojene. Na sjeveroistoku Azije su leopardi kritično ugroženi. Na indijskom potkontinentu, jugoistočnoj Aziji i Kini, leopardi su relativno brojni. Općenito gledano, broj leoparda je veći od ostalih mačaka iz roda Panthera. Po pitanju staništa, leopardi su izrazito prilagodljivi, iako su najviše prisutni u savanama i kišnim šumama. Na dalekom istoku Rusije žive u bjelogoričnim šumama gdje zimske temperature padaju i do -25 °C.[26] Staništa leoparda variraju od najvlažnijih kišnih šuma do rubova pustinja.
Jabučeta
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazila se u sastavu stare općine Bjelovar.
Leopard
Podvrste
thumb|270x270px|Sjevernokineski leopard u Zoološkom vrtu u [[Zagrebu]] U doba kasnog pleistocena postojala je vrsta leoparda koja je živjela u Evropi tzv. pećinski leopard (lat. P. p. spelaea). Bio je sličan današnjem iranskom leopardu. Jedini prikaz pećinskog leoparda pronađen je u pećini Chauvet u južnoj Francuskoj. Kompletni kosturi četiri pećinska leoparda pronađeni su 2007. godine u pećini Vjetrenica u općini Ravno, Bosna i Hercegovina. Ostaci se čuvaju u Zemaljskom Muzeju Bosne i Hercegovine u Sarajevu.
Jabučeta
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Jabučeta je imala 62 stanovnika.
Leopard
Ponašanje i ishrana
thumb|270x270px|Leopard skriven u šiblju Leopardi su samotnjaci i uglavnom love noću. Okretni su i mogu trčati brzinom preko 58 km/h, skočiti horizontalno preko 6 m i do 3 m vertikalno. Hrane se velikim brojem životinja, a najviše papkarima i primatima. Međutim, love i manje životinje poput glodara, gmizavaca, vodozemaca, insekata, ptica, riba i ponekad manjih grabljivaca kao što su lisice, šakali, kune i manje mačke. Leopardi su jedini prirodni grabljivci odraslih čimpanzi i gorila, iako ih uglavnom izbjegavaju jer predstavljaju težak plijen. Love tako što vrebaju plijen, skoče na njega kad se dovoljno približe i udave ga jakim ugrizom za vrat. Afrički leopardi uglavnom love antilope srednje veličine kao što su impale i Thomsonove gazele, dok indijski ponajviše love aksis antilope.
Jabučeta
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Jabučeta je imalo 82 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Leopard
Ponašanje i ishrana
Leopardi se moraju boriti za hranu i sklonište sa velikim grabljivcima kao što su tigrovi, lavovi, pjegave hijene, prugaste hijene, smeđe hijene, medvjedi te afrički i azijski divlji psi. Mnoge od ovih životinja su u stanju da ukradu leopardov plijen, pojedu leopardove mladunce pa čak i da ubiju odraslog leoparda.
Malta na Svjetskom prvenstvu u atletici 2017.
Maltu je na Svjetskom prvenstvu u atletici 2017. u Londonu od 4. do 13. augusta 2017. predstavljala jedna atletičarka.
Donja Kalifornija
Donja Kalifornija, službeno Slobodna i suverena država Donja Kalifornija (šp: Estado Libre y Soberano de Baja California) jest jedna od 31 savezne države i uz federalni distrikt jedna od 32 administrativne jedinice prvog nivoa Meksika. Nalazi se u sjeverozapadnom dijelu države, na sjevernom dijelu poluostrva Baja California, unutar Sjeverozapadne geografske regije.
Zauzima površinu od 71.450 km2, što čini oko 3,57% ukupne površine Meksika i po površini je 12. meksička država. Prema podacima iz 2015. godine u državi je živjelo 3.315.766 stanovnika što je svrstava na 14. a po gustoći stanovništva od 46 stanovnika/km2 na 19. mjesto u državi.
Kopneni dio države je na zapadu ograničen Tihim okeanom, saveznom državom Sonora, američkom državom Arizona i Kalifornijskim zalivom na istoku i na jugu saveznom državom Baja California Sur. Na sjeveru graniči sa SAD-om, tačnije njenom saveznom državom Kalifornijom.
Glavni grad je Mexicali a najveći grad države jest Tijuana.
Preko 75% stanovništva države živi u gradovima: Mexicali, Ensenada i Tijuana.
Savijena veza
250px|mini|Među prvim teorijaama zakrivljenih veza za [[ciklopropan bio je takozvani Kulson-Mofitov model (1947).]] 220px|mini|Prikaz zakrivljenih veza [[ciklopropana]] Savijena veza (zvana banana veza) – u organskoj hemiji – je tip kovalentne hemijske veze sa geometrijom koja djelimično podsjeća na bananu. Sam termin je uopćeno predstavljanje elektronske gustine ili konfiguracije koja liči na sličnu povijenu strukturu u molekulama sa malim prstenom, kao što je ciklopropan (C3H6).
Male ciklične molekule
Savijene veze su specijalni način hemijskog vezanja u kojem je uobičajeno hibridizacijsko stanje dva atoma koji stupaju u hemijsku vezu, modificirano povećanim ili umanjenim s-orbitalnim karakterom, prilagođavanjem specifičnoj molekulskoj geometiriji. Savijene veze se javljaju u unutr napregnutim organskim spojrvima kao što su ciklopropan, oksiran i aziridin.
Dvostruke i trostruke veze
U 1930-im predložene su dva različita objašnjenja prirode dvostrukih i trostrukih koovalentnih veza u organskim molekulama. Linus Pauling je predložio da dvostruka veza resultira iz dvije ekvivalentne orbitale svakog atoma, što je kasnije prozvano banana veza ili tau veza (po grčkom slovu τ = tau). Erich Hückel je predložio a prezentaciju dvostruke veze kao kombinacije sigma veze plus pi veza. Hückelovo tumačenje je poznatije i nalazi se u većini udžbenika sa kraja 20. stoljeća. Međutom, još uvijek traju raspreve koja je od dvije prezentacije bolja, iako su oba modela matematički ekvivalentna. U 1996., Kenneth B. Wiberg je zaključio da "iako se konačna izjava ne može dati na osnovu trenutno dostupnih informacija, čini se da možemo nastaviti razmatrati opise σ/π i savijene veze kao ekvivalentne etilenu. Ian Fleming je otišao dalje, u udžbeniku iz 2010, napominjući da je "sveukupna distribucuja elektrona [...] egzaktno ista" u oba modela.
Kvalifikacije za Evropsko prvenstvo u nogometu 1976 - grupa 1
Kvalifikacije za Evropsko prvenstvo u nogometu 1976 - grupa 1 je bila jedna od osam grupa u sklopu igranja kvalifikacija za Evropsko prvenstvo 1976. U grupi su bile četiri reprezentacije u kojem je primijenjen Bergerov sistem takmičenja. Čehoslovačka kao prvoplasirana ekipa iz grupe stekla je pravo igranja u dodatnom baražu odnosno četvrtfinalu za odlazak na Evropsko prvenstvo 1976.
Utakmice
(*)Vrijeme odigravanja utakmica su prikazana po lokalnom vremenu mjesta gdje su utakmice igrane.