cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Demografija Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije
Popis stanovništva 1971.
SFRJ je 1971. imala 27.568 naselja, od čega su 127 bili gradovi veći od 10.000 stanovnika. Od toga, samo je 21 grad imao više od 50.000, devet više od 100.000 a dva grada (Zagreb i Beograd) više od 500.000 stanovnika. U šest glavnih gradova republika i dva glavna grada pokrajina bilo je sveukupno 2.382.000 stanovnika ili 11% ukupnog stanovništva države. U razdoblju od 1921.-1971, glavni gradovi su porasli za 438,5 % dok se ukupno stanovništvo SFRJ povećalo za samo 62,5%. SFRJ je tada imala i 5.042.514 stanova, od čega je 901.011 sagrađeno do 1918, 1.026.390 između dva svjetska rata, 1.241.874 između 1946-1960, a čak 1.741.793 stanova (35%) je sagrađeno iza 1960.
1971. SFRJ je od ukupnog broja stanovnika imala 62,6% radno sposobnog stanovništva (Srbija je imala 64,1 % radno sposobnih, Hrvatska 64,2% a BiH 58,9%). U primarnom sektoru (poljoprivreda i šumarstvo) je radilo 48,7% radno sposobnih osoba, u sekundarnom sektoru (proizvodnja, trgovina, obrt) 28,7% a u tercijarnom sektoru (prijevoz, komunikacije, usluge) 21,7% stanovnika.
Deset najvećih gradova SFRJ bili su:
Popis stanovništva 1981.
desno|mini|320px|Tablica promjena udjela glavnih naroda SFRJ prema popisima od 1948. do 1991. izražene u postocima Prema popisu stanovništva iz 1981, Jugoslavija je imala 22.424.711 stanovnika ili 88 stanovnika/km2. Nakon 1970, prirodni prirast lagano se povećao sa 8,9‰ and 9,7‰ 1976, ali je do 1986. opet spao na 6,4‰. U razdoblju 1948.-1981, broj domaćinstava je povećan za 71,6%. Najveći prirodni prirast 1986. imalo je Kosovo sa 24,5‰, a najmanji Vojvodina sa 0,3‰. 1981. bilo je registrirano 173.036 sklopljenih brakova (od toga 42.021 u užoj Srbiji (24,3%), 36.631 u BiH (21,2%), 33.855 u Hrvatskoj (19,6%), 16.303 u Makedoniji (9,4%), 15.542 u Vojvodini (9%) i dr.). Pozitivnu migraciju u razdoblju 1971.-1981. imali su uža Srbija (115.529 stanovnika ili 2,07%), Slovenija (48.469 stanovnika ili 2,63%), Vojvodina i Makedonija, a negativnu migracijsku bilancu imale se sve ostale republike, od toga najviše iz BiH (odlazak 135.163 stanovnika ili -3,2%), Kosova (odlazak 58.972 stanovnika ili -3,6%) i Hrvatske (odlazak 31.262 stanovnika ili -0,7%).
Očekivani prosječni životni vijek muškaraca povećao sa u razdoblju 1948-1981. sa 48,6 na 67,7 godina, a ženski sa 53 na 73,2 godine. Jugoslavija je imala 8.779.735 radno aktivnog stanovništva ili 39,2% ukupnog stanovništva. Najviše je od toga broja bilo zaposleno u poljoprivredi i ribarstvu (2,6 miliona ili 29,6%), industriji i rudarstvu (2,21 miliona ili 25,1%), građevinarstvu (0,69 miliona ili 7,9%), trgovini (0,59 miliona ili 6,7%), prometu (0,445 miliona ili 5,1%) i drugim djelatnostima. Najviše su zaposlenih imali Uža Srbija - 2.664.648 ili 46,8% ukupnog stanovništva - i Slovenija - 888.018 ili 47% ukupnog stanovništva - a najmanje Kosovo - 305.151 ili 19,3% ukupnog stanovništva. Hrvatska je tada imala 1.891.741 zaposlenih ili 41,1% ukupnih žitelja. Udio poljoprivrednog u ukupnom broju stanovništva Jugoslavije smanjio sa 1948. sa 67,2% na samo 19,9% 1981. godine. Broj nepismenih bio je 9,5%
Hrvata je bilo 4.428.005 ili 19,7% stanovništva, ali ih je bilo za 98.777 pripadnika manje u odnosu na zadnji popis, vjerovatno jer su se i oni dijelom izjašnjavali kao Jugoslaveni. Od ukupnog broja, Hrvata je u Hrvatskoj bilo 3.454.661 ili 75% stanovništva; u BiH 758.140 ili 18,4% stanovništva; u Vojvodini 109.203 ili 5,4% stanovništva; u Sloveniji 55.623 ili 2,9% stanovništva; u užoj Srbiji 31.447 ili 0,6% stanovništva; na Kosovu 8.718 ili 0,6% stanovništva; u Crnoj Gori 6,904 ili 1,2% stanovništva te u Makedoniji 3.307 ili 0,2% stanovništva.
Muslimana je bilo 1.999.957 ili 8,9% stanovništva, što je povećanje za 270.025 pripadnika u odnosu na zadnji popis. Od ukupnog broja, Muslimana je bilo u BiH 1.630.033 ili 39,5% stanovništva; u Srbiji 215.166 ili 2,3% stanovništva; u Crnoj Gori 78.080 ili 13,4% stanovništva; u Makedoniji 39.513 ili 2,1% stanovništva; u Hrvatskoj 23.740 ili 0,5% stanovništva te u Sloveniji 13.425 ili 0,7% stanovništva.
Bilo je još i 1.753.554 Slovenaca ili 7,8% stanovništva (najviše u Sloveniji, 1.712.445 ili 90,5% stanovništva); 1.730.364 Albanaca ili 7,7% stanovništva (najviše na Kosovu, 1.226.736 ili 77,4% stanovništva); 1.339.729 Makedonaca ili 6% stanovništva (najviše u Makedoniji, 1.279.323 ili 67% stanovništva); 579.023 Crnogoraca ili 2,6% stanovništva (najviše u Crnoj Gori, 400.488 ili 68,5% stanovništva); 426.866 Mađara ili 1,9% stanovništva (najviše u Vojvodini, 385.356 ili 18,9% stanovništva); 1.219.045 Jugoslavena ili 5,4 % stanovništva (najviše u Srbiji, 441.941 ili 4,7% stanovništva) i drugih.
Ajdovec
Slovenija:
Demografija Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije
Popis stanovništva 1991.
right|thumb|320px|Narodni sastav SFRJ prema popisu iz 1948.
Od ukupnog broja stanovnika, narodni sastav bio je sljedeći: Srbi 8.526.872 (36.2 %), Hrvati 4.636.700 (19.7 %), Muslimani 2.353.002 (10.0 %), Albanci 2.178.393 (9.3 %), Slovenci 1.760.460 (7.5 %), Makedonci 1.372.272 (5.8 %), Crnogorci 539.262 (2.3 %), Mađari 378.997 (1.6 %), Jugoslaveni 710.394 (3.0%) i drugi.
Ipak, zbog prilika usred raspada SFRJ, i sam popis bio je kaotičan tako da su pojedine republike objavile tek preliminarne rezultate bez detaljnijih analiza, dok su Albanci na Kosovu bojkotirali popis.
Nadopunjen popis 1991.
Stanovništvo
Promjene
thumb|desno|320px|Tablica demografskih promjena Jugoslavije od 1961.
Stanovništvo Jugoslavije jako se neravnomjerno mijenjalo a bilo je i složene narodne strukture bez ijednog većinskog naroda (Srbi su bili najbrojniji narod, ali bez apsolutne većine. Najveći udio u Jugoslaviji su imali 1961, kada ih je bilo 42.1 %). Najviše se promijenio udio Albanaca, čiji se broj skoro utrostručio za samo 43 godine, tako da ih je 1948. bilo samo 750.431, da bi ih 1991. bilo više od 2,17 miliona. Albanci su 1991. bojkotirali popis stanovništva na Kosovu, tako da je njihov točan broj na području bivše Jugoslavije sporan, no postoje procjene da ih je tada u cijeloj Srbiji bilo 1.674.353. Skladno s time, pokrajina u kojoj je bilo najviše albanaca, Kosovo, je imalo najveći natalitet populacije u cijeloj Europi, preko 20 promila, ali je i ono doživjelo velik pad stope plodnosti u 21. stoljeću. Jugoslavensko stanovništvo polagano je starjelo: prosječna starost stanovnika je bila je samo 24 godine 1950-ih da bi 1980-ih bila deset godina više.
Od 22,4 miliona stanovnika, Srpskohrvatski jezik je govorilo 16.342.885 stanovnika ili 72.9 % stanovništva, Slovenski 1.761.393 stanovnika ili 7.9 %, Albanski 1.756.663 stanovnika ili 7.8 %, Makedonski 1.373.956 stanovnika ili 6.1 % a ostalih 5.3 % je govorilo drugm jezicima. Nepismenih je 1953. bilo 25.4 %, 1971. 15.1 % da bi 1981. taj udio smanjen na 9.5 %. Najveći udio nepismenih 1981. imali su Kosovo sa 17.6 % i Bosna sa 14.5 % stanovništva.
Nakon raspada SFRJ
Iako su neki demografski analitičari početkom 1980-ih procjenjivali da će stanovništvo Jugoslavije do 2000. narasti do 25,65 miliona stanovnika, počevši od 1990-ih i prelaska država u neovisnost i kapitalistički sistem, primjećen je trend smanjivanja nataliteta kod većine naroda, tako da je, na primjer, broj Srba čak i smanjen 2002. na području uže Srbije (1991. ih je bilo 5.108.683, a 2002. samo još 4.891.031). Nakon raspada SFRJ i ratova, broj stanovnika na području bivše Jugoslavije se smanjio, što zbog velikog broja mrtvih, što zbog emigracije u druge zemlje. Borislav Radović procjenjuje da su ratovi prouzročili 3.725.300 izbjeglica ili raseljenih, od kojih je jedan dio trajno napustio područje bivše Jugoslavije i otišao živjeti u inozemstvo. Tako se procjenjuje da se na teritoriju te bivše države 2002. nalazilo samo oko 22,3 do 23 miliona stanovnika, što je smanjenje za 2 do 6 % (u usporedbi sa 23,5 miliona prije 10 godina): Srbija (bez Kosova) je brojala 7.498.001 stanovnik, Hrvatska 4.437.460, Slovenija 1.964.036, Makedonija 2.022.547, Crna Gora 620.145 dok popis za BiH i Kosovo nije obavljen.
Procjene o broju stanovnika BiH 2001. su različite. Prema siteu GeoHive, Federacija Bosne i Hercegovine je 2001. imala 2.312.397 stanovnika, distrikt Brčko 43.516 a Republika Srpska 1.447.477, što je sveukupno 3.803.390 stanovnika. Nationsencyclopedia procjenuje, uz opasku da se može raditi o značajnoj pogrešci, da je cijela BiH u julu 2001. imala 3.922.205 stanovnika CIA World Fact Book  je također procijenila da je BiH imala tada 3.922.205 stanovnika. S druge strane, Svjetska banka i Međunarodna Energetska Agencija procijenile da je BiH 2001. imala oko 4,06 miliona stanovnika, zasnovano na analizi podataka o potrošnji energije te države.
BBC procjenjuje da je Kosovo 2001. imalo oko 2 miliona stanovnika. S druge strane, Organizacija za evropsku sigurnost i saradnju daje procjenu da je tada Kosovo imalo do 2,4 miliona stanovnika.
Ekonomsko stanje država uglavnom se pogoršalo. Hrvatska je u socijalizmu SFRJ bila zemlja visoke zaposlenosti i niske nezaposlenosti, dok je – otkako je prešla na liberalni kapitalizam – postala zemljom niske zaposlenosti i visoke nezaposlenosti. 1952. zaposlenih je bilo oko 500.000 osoba, a nezaposlenih samo 14.000. 1971. godine nezaposlenih je u Hrvatskoj bilo 40.000, (iako su mnogi posao nalazili i na "privremenom radu" u inozemstvu), a 1990, samo 160.000 osoba. 2011, samostalna Hrvatska imala je oko 300.000 nezaposlenih. Zbog loše ekonomske situacije, na prostorima bivše Jugoslavije zabilježen je sve veći broj odlaska stanovništva na rad u inozemstvo, što je dodatno pogoršalo demografsku sliku republika.
2011. godine
Trend smanjivanja stanovništva nastavljen je i 2011. Slovenija je te godine imala 2.050.189 stanovnika, Hrvatska 4.284.889, Srbija (bez Kosova) 7.182.862 stanovnika, Kosovo 1.739.825 a Crna Gora 625.266 stanovnika. Jedine dvije države za čiji se broj stanovnika još uvijek ne zna točan broj su Makedonija i Bosna i Hercegovina. U Makedoniji je prekinut popis stanovništva 2011. zbog optužbi za falsificiranje broja stanovnika albanske zajednice, dok se u BiH popis stanovništva nije proveo od 1991. CIA World Factbook procjenjuje da je BiH imala 3.879.296 stanovnika 2011, a Makedonija 2.082.370. Prema tim podacima, na području bivše Jugoslavije je 2011.-2012. živjelo oko 21.845.000 stanovnika, ili oko dva do tri posto manje nego prije 10 godina.
Pribošijevići
Pribošijevići su naseljeno mjesto u općini Rogatica, Bosna i Hercegovina.
IC 4149
IC 4149 (također poznat kao MCG 4-31-4 i PGC 45159) je prečkasta spiralna galaksija koja je udaljena oko 329 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Berenikina kosa. Najveći prečnik je 0,80 (77 hiljada sg) a najmanji 0,4 uglovnih minuta (38 hiljada sg). Prvo otkriće je napravio Charles Joseph Etienne Wolf 27. januara 1904. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Spisak dobitnika Zlatnog ljiljana (Srebrenica)
U ovom članku nalazi se spisak dobitnika Zlatnog ljiljana, vojnog odlikovanja Armije RBiH, sa područja općine Srebrenica.
FIM-92 Stinger
FIM-92 Stinger je američki prijenosni raketni PVO sistem sa infracrvenim navođenjem. Pored SAD-a Stinger službeno koristi 29 zemalja i neodređen broj vojnih organizacija diljem svijeta. Do danas ih je proizvedeno oko 70000 komada, a neki od osnovnih stingera su korišteni u napadima na civilne avione.
Opis
Stigner raketa može napasti ciljeve na udaljenosti od 4800 metara na nadmorskoj visini između 180 i 3800 metara. Postoji i nekoliko verzija koje se montiraju na borbena vozila (M-1097 Avenger, M6 Linebacker), također postoji verzija i za helikoptere koja se zove ATAS (Air-to-air Stinger). Postoji i verzija dodatne opreme na brodovima, gdje služe kao dodatni dio protivzračne odbrane na ratnim brodovima SAD-a. Raketa se lansira s malim motorom na sigurnu udaljenost od strijelca, a zatim se uključuje pogon na čvrsto gorivo, kao kod raketnog motora, koji raketa ubrzava do brzine od 2.2 macha. Bojna glava je teška oko 3 kg. Stinger raketa pronalazi cilj na temelju UV i IR spektra koji čine nišanski sistem. Ovaj sistem nišanjenja je više otporan na standardne protivmjere u avionima.
Proizvodnja verzije FIM-92A je započela u 1978. godine, a 1983. godine je osmišljena verzija B, a 1987. godine sistem je unaprijeđen u C verziju. Tu je već unaprijed planirana buduća nadogradnja, što je kasnije za rezultat dalo verzije D i G. Verzija Stinger FIM-92E Block I je razvijena u 1995. godini. Uz poboljšani softver Stinger je mogao sad da nišani manje mete i avione s malim “potpisom”. U 2001. godini je napravljena F verzija koja ima poboljšani domet od 7600 metara.
Sovjetsko-afganistanski rat
Tokom Sovjetsko-afganistanskog rata afganistanski borci su koristili Stinger rakete. Već 1985. godine se počeo pritisak iz javnosti na CIA-u zbog prodaje Stingera Afganistancima. Kasnije se smatralo da CIA nedovoljno pomaže afganistanske borce protiv SSSR-a. Njih su naoružavali oružjem koje je porijeklom iz Istočnog bloka kupljeno od Izraela koji ga je zarobio prilikom ratova s Egiptom i Sirijom. Nakon rata SAD je otkupljivao Stingere od Afganistanaca kako u budućnosti oni ne bi bili upotrijebljeni u terorističke svrhe, osigurano je 55 miliona dolara, ali 600 Stingera je do 1996. nestalo. Smatra se da su Stingeri ilegalnim tokovima dospjeli u Hrvatsku, Iran, Šri Lanku, Sjevernu Koreju i Katar.
Angolski građanski rat
Reganova administracija je dala 310 Stinger sistema pokretu UNITA u Angoli.
Čad
Tokom libijske invazije Čada amerikanci su isporučili Stingere Čadu koji su oborili libijske Su-22 i MiG-23.
Bater
Bater je naseljeno mjesto u sastavu grada Novog Vinodolskog, Primorsko-goranska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazio se u sastavu stare općine Crikvenica.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Bater je imao 111 stanovnika.
Napomena: ''Iskazuje se kao dio naselja od 1880., a kao naselje od 1953. Sadrži podatke za bivša naselja Lipnik i Lupoglav Ledenički. Podaci iskazani za 1857. odnose se na navedena bivša naselja. Podaci pripadajućih dijelova naselja i obuhvaćenih bivših naselja za 1869. sadržani su u naselju Ledenice, kao i dio podataka naselja Bater u 1880.''
Bile
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazile su se u sastavu stare općine Crikvenica.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Bile su imale 5 stanovnika.
Napomena: ''U 1869. i 1880. podaci su sadržani u naselju Jakov Polje.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Bile je imalo 13 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Martina Navratilova
Martina Navratilova (rođena kao Martina Šubertová) bivša je čehoslovačka i američka teniserka. Časopis Tennis 2005. godine izabrao ju je za najbolju teniserku tokom perioda od 1975. do 2005. i smatra se općenito jednom od najboljih i najuspješnijih teniserki svih vremena.
Navratilova je bila svjetski broj 1 ukupno 332 sedmice u pojedinačnoj konkurenciji i rekordnih 237 sedmica u konkurenciji parova, pri čemu je jedina teniserka u historiji koja je više od 200 sedmica držala prvo mjesto u obje konkurencije. Godinu je završavala na prvom mjestu u singlu u sedam navrata, uključujući pet puta uzastopno, dok je u konkurenciji parova kalendarsku godinu zaključila na prvom mjestu pet puta, uključujući tri uzastopne godine tokom kojih je držala prvo mjesto cijele godine.
Pripečak
Pripečak je naseljeno mjesto u općini Rogatica, Bosna i Hercegovina.
Sadni Hrib
Sadni Hrib je naseljeno mjesto u sastavu općine Kočevje, regija Jugoistočna Slovenija, Slovenija.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Kočevje.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Sadni Hrib nije imao stanovnika.
Finale UEFA Evropske lige 2017.
Finale UEFA Evropske lige 2017. je bila finalna utakmica UEFA Evropske lige 2016/17., 46. sezona drugorazrednog UEFA-inog takmičenja. Ovo je bilo osmo finale otkako je Kup UEFA preimenovan u UEFA Evropsku ligu. Finale se igralo 24. maja 2017. u Solni (Švedska) između Ajaxa i Manchester Uniteda. Manchester United je pobjedio 2–0 i tako osvojio svoju prvu titulu u ovom takmičenju.
Manchester United će igrati finale protiv ovogodišnjeg osvajača Lige prvaka (Real Madrid) u Superkupu. Također su osigrurali plasman u grupnu fazu Lige prvaka 2017/18.
Grad domaćin
Friends Arena u Solni (Stockholm), Švedska, izabran je kao mjesto održavanja finalne utakmice Evropske lige 2016/17 na sastanku izvršnog odbora UEFA-e u Pragu, Češka, 30. juna 2015. godine.
Ambasador
Za ambasadora finalne utakmice izabran je bivši nogometaš Švedske Patrik Andersson, koji je osvojio Ligu prvaka sa Bayernom 2001. godine.
Logo
UEFA je predstavila vizuelni identitet finalne utakmice 26. augusta 2016. godine u Monaku.
Sudija
Slovenski sudija Damir Skomina imenovan je od strane UEFA-e 12. maja 2017. godine, kao glavni sudija finalne utakmice UEFA Evropske lige 2016/17.
Dolnji Ajdovec
Dolnji Ajdovec je naseljeno mjesto u sastavu općine Žužemberk, regija Jugoistočna Slovenija, Slovenija.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Novo Mesto.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Dolnji Ajdovec je imao 64 stanovnika.
Napomena: ''U 1953. povećano za naselje Plano koje je ukinuto.''
Prosječeno
Prosječeno je naseljeno mjesto u općini Rogatica, Bosna i Hercegovina.
Veliki Komor
Veliki Komor je naseljeno mjesto u sastavu općine Mače, Krapinsko-zagorska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazio se u sastavu stare općine Zlatar–Bistrica.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Veliki Komor je imao 397 stanovnika.
Napomena: ''U 1857. i 1880. sadrži podatke za naselje Sutinske Toplice (općina Mihovljan).''
Sapnik
Sapnik je naseljeno mjesto u sastavu općine Kostel, regija Jugoistočna Slovenija, Slovenija.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Kočevje.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Sapnik je imao 11 stanovnika.
Breze (čvor)
Bosna i Hercegovina:
Francuska:
Hrvatska:
Standard Liège
Royal Standard de Liège je profesionalni nogometni klub iz Liègea, Belgija.
Historija
Klub je osnovan 1900. godine. Sa deset naslova državnog prvaka, te osam osvojenih kupova, treći je najuspješniji belgijski klub svih vremena, iza Club Bruggea i Anderlechta. Najveći uspjeh u evropskim takmičenjima Standard je ostvario u okviru Kupa pobjednika kupova kada su 1982. godine igrali finale, gdje je poražen od Barcelone.
IC 4150
IC 4150 je zvijezda i nalazi se u sazviježđu Berenikina kosa. Prvo otkriće je napravio Charles Joseph Etienne Wolf 27. januara 1904. godine.
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
Standard Liège
Historija
Sezone 2007-08, nizom od 31 utakmice bez poraza, osvojili su prvi naslov državnog prvaka nakon 25 godina. Zbog boje dresova, nadimak im je Les Rouches (crveni), a svoje domaće utakmice igraju na stadionu Maurice Dufrasne. Standard ima mnogo navijačkih skupina, od kojih su najveće "Hell-Side 81", "Ultras Inferno 96", "Kop Rouche" i "PHK".
Uspjesi
Prva liga Belgije
Kup Belgije
Superkup Belgije
Bravnice (Jajce)
Bravnice su naseljeno mjesto u općini Jajce, Bosna i Hercegovina.
Standard Liège
Uspjesi
'''UEFA Kup pobjednika kupova
'''UEFA Intertoto kup
Breze (Novi Vinodolski)
Breze su naseljeno mjesto u sastavu grada Novog Vinodolskog, Primorsko-goranska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazile su se u sastavu stare općine Crikvenica.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Breze su imale 4 stanovnika.
Napomena: ''Iskazuje se od 1880., i to kao dio naselja do 1948., a kao naselje od 1953. U 1857. i 1869. podaci su sadržani u naselju Ledenice, kao i dio podataka u 1880.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Breze je imalo 6 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Purtići
Purtići su naseljeno mjesto u općini Rogatica, Bosna i Hercegovina.
Strukturni motiv
U lancu sličnom biološkoj molekuli, kao što je protein ili nukleinska kiselina, strukturni motiv je supersekundarna struktura, koja se također pojavljuje u raznim drugim molekulama. Motivi ne dopuštaju da se predvide biološke funkcije: nalaze se u proteinima i enzimima s različitim funkcijama.
Budući da odnos između primarne i tercijarne strukture nije jednostavan, dva biopolimera mogu dijeliti isti motiv, nemaju primjetnu sličnost primarne strukture. Drugim riječima, strukturni motiv ne mora biti povezan sa motivom sekvence. Postojanje motiva ekvenci također ne podrazumijeva nužno prepoznatljivu strukturu. U većini motiva DNK, naprimjer, pretpostavlja se da njene sekvence ne odstupaju od normalne "dvostrukospiralne" strukture.
Nukleinske kiseline
Ovisno o redoslijedu i drugim uvjetima, nukleinske kiseline mogu oblikovati niz strukturnih motiva za koje se smatra da imaju biološki značaj.
thumb|250px|right|G-kvadripleks
Proteini
200px|right|thumb|Motiv psi-petlje U proteinima, strukturni motiv opisuje povezanost između sekundarnih strukturnih elemenata. Pojedinačni motiv obično se sastoji od samo nekoliko elemenata, npr. motiv "uvijeni heliks" koji ima samo tri. Iako prostorna sekvenca elemenata može biti identična u svim slučajevima motiva, oni mogu biti kodirani u bilo kojom sekvencom unutar osnovnog gena. Uz sekundarne strukturne elemente, proteinski strukturni motivi često uključuju i petlje promjenljive dužine i nespecificirane strukture. Strukturni motivi mogu se pojaviti i kao tandemska ponavljanja. thumb|200px|right|Prikaz Cys2His2 motiva cinkovog prsta, sastavljenog od alfa heliksa i antiparalelne beta ravan ravni. Ion [[cinka (zeleno) ima koordinatne veze sa dva histidina i dva cisteina.]]
Bojište
Bojište je naseljeno mjesto u sastavu općine Sanski Most, Bosna i Hercegovina.
Vjerski objekti
Prema austrougarskom popisu iz 1895. u naseljenom mjestu Tuk Bobija nalazila se džamija i mekteb.
Školstvo
Zemaljska vlada je odobrila gradnju škole 4. septembra 1911, a škola se otvara tek 1927. Prema kontrolnom pregledu 1930, škola je imala 76 učenika. Za vrijeme Drugog svjetskog rata je pretrpjela veća oštećenja, koja su popravljena 1945. Godine 1960. je ima 163 učenika, a 1985. svega 36 učenika.
Seč
mini|280px|Seč, rimokatolička crkva "Sv. Neža" Seč je naseljeno mjesto u sastavu općine Kočevje, regija Jugoistočna Slovenija, Slovenija.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Kočevje.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Seč je imala 6 stanovnika.
Dolnji Kot
mini|280px|Dolnji Kot, ulaz u naselje Dolnji Kot je naseljeno mjesto u sastavu općine Žužemberk, regija Jugoistočna Slovenija, Slovenija.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Novo Mesto.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Dolnji Kot je imao 60 stanovnika.
Napomena: ''U 1999. izvršena je manja razmjena teritorija između naselja Dolnji Kot i Gornji Kot.''
Ušna školjka
Ušna školjka (lat. concha auricularis, concha auriculae) je osnovna struktura vanjskog uha. Građena je od hrskavice koja omogućava lociranje smjera izvora zvuka. Ušna školjka je jedna od najmarkantnijih obilježja glavene tjelesne regije. Može biti različite morfologije i veličine, sa nizom detalja koji ispoljavaju veoma široku unutarpopulacijsku imeđupopulacijsku raznolikost. Za neke od njih klasičnogenetički modeli nasljeđivanja pretpostavljaju da se nasljeđuju kao monogenska ili oligogenska svojstva.
Drenov Do (Jajce)
Drenov Do je naseljeno mjesto u općini Jajce, Bosna i Hercegovina.
Vukanci
Vukanci su naseljeno mjesto u sastavu općine Mače, Krapinsko-zagorska županija, Republika Hrvatska.
Ušna školjka
Koža ušne školjke je bogato prokrvljena i obično prirasla uz temeljnu hrskavicu. Njen donji, režnjeviti dio (resica, lobus = lobulus auriculae) može biti različitog oblika i veličine, od sasvim reduciranog u vidu "plovne kožice" do masivnog i visećeg privjeska. Uobičajeno je da se široka varijacija oblika i velićine lobusa svrstava u dva osnovna fenotipa: slobodna i prirasla ušna resica.
Vukanci
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Vukanci su imali 255 stanovnika.
Ušna školjka
Еmbriologija
Ušna školjka sisara nastaje od šest zametnih pupoljaka, koji se nalaze oko početnog spoljnjeg kanala, kod čovjeka u šestoj nedjelji unutarmateričnog života.
Vukanci
Stanovništvo
Napomena: ''U 1857. iskazano pod imenom Vuganci, a 1869. pod imenom Vukanec.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Vukanci je imalo 284 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Ušna školjka
Еmbriologija
Pupoljci ili brežuljci su izvedeni iz prvog i drugog škržnog luka. Razvijaju se u naborima ušne školjke i postepeno premještaju prema gore i nazad do konačnog položaja na glavi. Prva tri pupoljka su izvedene od prvog škržnog luka i formiraju tragus, spirala i pužoliki kanal. Kožna inervacija ide preko trigeminusnog živca, pratećeg živca prvog škržnog luka.
Biogeneza
Biogeneza je proces nastanka živih organizama ali organela. Termin zakon biogeneze, se pripisuje Louisu Pasteuru, koji je uočio da svako živo bića nastaje od drugog živog bića, putem razmnožavanja (naprimjer pauk polaže jaja koja se razvijaju u pauke). To znači da život ne može nastati iz neživih materija, što su zastupale pristalice teorije spontane generacije (generatio equivoca). Ovo je sumirano u latinskoj frazi Omne vivum ex vivo, za "sve živo [je] od živog", ili, u slobodnijem prijevodu: živo nastaje samo od živog. Uz srodno stajalište Omnis cellula e cellula = "sve ćelije [su] od ćelija" (bez ćelije nema ćelija), ova opservacija je jedno od centralnih stajališta ćelijske teorije.
Rakotule
Rakotule (ital. Racotole di Montona) su naseljeno mjesto u sastavu općine Karojba, Istarska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazile su se u sastavu stare općine Pazin.
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Rakotule je imalo 228 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Biogeneza
Biogeneza i abiogeneza
Izraz biogeneza je skovao Henry Charlton Bastian u značenju generiranja životnih oblika od neživih materija, ali je, međutim, Thomas Henry Huxley izabrao termin abiogeneza i redefinirao biogenezu za nastanak života iz postojećeg života. Generiranje života od neživih materijala je nazvano abiogeneza, koja se pojavila najmanje jednom u historiji planete Zemlje, ili u historiji Svemira (vidi: panspermija), gdje se pojavio prvi život. Termin biogeneza se može odnositi i na proizvodnju u biohemijskim procesima u živim organizmima (vidi: biosinteza).
Spontano generiranje života i njegovo pobijanje
Stari Grci su vjerovali da žive stvari mogu spontano nastati iz nežive materije, a da je boginja Gaia mogla učiniti da život nastane spontano iz kamenja – u procesu poznatom kao generatio spontanea. Aristotel se ne slaže, ali on i dalje vjeruje da stvorenja mogu proizaći iz različitih organizama ili iz tla. Varijacije ovog koncepta spontane generacije i dalje postoje sve do 17. stoljeća, ali krajem 17. stoljeća, niz zapažanja i argumenata počinju da na kraju diskreditiraju takve ideje. Ovaj napredak u naučnom razumijevanju naišao je na mnogo opozicije, sa ličnim uvjerenjima i individualnim predrasudama, uz često skrivanje činjenica.
U 1864., Louis Pasteur konačno je objavio rezultate svojih naučnih eksperimenata. U seriji eksperimenata sličnih onima koje su ranije obavljali Needham i Spallanzani, Pasteur je pokazao da život ne nastaju u područjima koja nisu kontaminirana postojećim životom. Empirijski rezultati Pasteur-a su sažeti u latinsku frazu Omne vivum ex vivo ("sav život [je] od života"). Nakon dobijanja njegovi rezultati, Pasteur je izjavio: "La Génération spontanée est une Chimere" ("Spontano generiranje je san")
Pregled
Dokazi ukazuju da život na Zemlji postoji već najmanje 3,5 milijardi godina, s najstarijim fizičkim tragovima života koji datiraju od prije 3,7 milijardi godina. Svi poznati oblici života imaju temeljne molekulske mehanizme, koji odražavaju njihovo zajedničko porijeklo. Na osnovu ovih zapažanja, hipoteze o porijeklu života pokušavaju da se pronađu onaj mehanizam koji objašnjava formiranje univerzalnog zajedničkog pretka, od jednostavnih organskih molekula preko prećelijskog života protoćelije do metabolizma. Modeli su podijeljeni u kategorije "prvi geni" i "prvi metabolizam", ali odnedavno prevldava trend formuliranja hibridnih modela koji kombiniraju obje kategorije.
Ne postoji trenutni naučna konsenzus o tome kako je život nastao. Međutim, većina prihvaćenih naučni modela se zasniva na sljedećim zapažanjima:
Živi organizmi sintetiziraju proteine, koji su polimeri aminokiselina, koji nastaju po po uputstvu dezoksiribonukleinske kiseline (DNK). Sinteza proteina podrazumijeva posrednika – ribonukleinsku kiselinu (RNK) polimer. Jedna od mogućnosti za to jeda je život počeo tako da su najprije nastali geni, a zatim proteini; alternativa je, naravno, obrnuti proces: prvo su nastali proteini, a zatim su došli geni.
Međutim, budući da su i geni i proteini potrebni za proizvodnju druge strane, problem poprima obrise odgovora na potanje: šta je nastalo prije kokoš ili jaje. Veći dio naučne zajednice podržava mišljanje da je malo je vjerojatno da su geni i proteini nastali samostalno.
Stoga je, kao mogućnost, Francis Crick prvi predložio varijantu da je život bio je zasnovan na RNK, koja ima kao i DNK svojstva skladištenja informacija i katalitičkih sposobnosti nekih proteina. To se zove hipoteza svijeta RNK, a podržava je zapažanje da se mnogi od najkritičnijih komponenti ćelija (onih koji se razvijaju najsporiji) sastoje uglavnom ili u potpunosti od RNK. Isto tako, mnoge kritične kofaktora (ATP, Acetil-CoA, NADH itd.) su ili nukleotidi ili supstance koje se jasno odnose na njih. Katalitičko svojstvo RNK nije bila dokazana onda kada je ova hipoteza predložena, ali je, nakon tođa potvrđuje Thomas Cech, 1986.
Geološka otkrića u 2013. pokazala je da reaktivne vrste fosfora (kao što su fosfiti) bili su u izobilju u oceanu, prije 3,5 milijarde godina i da lako reagira s vodenim glicerolom za generiranje fosfita i glicerol 3-fosfata. Pretpostavlja se da je Schreibersite –sadržavajući meteorita iz kasnog teškog bombardiranja mogao sa smanjenim fosforom, koji bi mogao reagirati s prebiotskim organskim molekulama da formiraju fosforiliziranw biomolekule, kao i RNK. U 2009. godini, eksperimenti koji su pokazali Darwinovsku evoluciju od dvokomponentnog sistema RNK enzima (ribozima) in vitro. Eksperiment je izveden u laboratoriji Gerarda Joycea, koji je izjavio: "Ovo je prvi primjer, izvan biologije, evolucijske adaptacije u molekulsko-genetičkom sistemu."
Prebiotska jedinjenja mogu imati vanzemaljsko porijeklo. NASA je nalazima u 2011. godini, na osnovu studija s meteora koji se mogu naći na Zemlji, ukazuje na prisustvo komponenti DNK i RNK (adenin, guanin i srodnih organskih molekula), koje mogu biti formirane u svemiru.
U martu 2015., naučnici NASA su izvijestili da su, po prvi put, složena DNK i RNK organskih jedinjenja života, uključujući i uracil, citozin i timin, formirana u laboratoriji pod svemirskim uvjetima, koristeći početne hemikalije, kao što su pirimidin. Koji je nađen u meteoritima. Pirimidini, kao što je policiklični aromatski ugljikovodik (PAH), ugljikom najbogatiji hemijski spojevi nađeni u svemiru, možda su, prema naučnicima, formirani u Crvenim gigantima ili međuzvezdanoj prašini i gasu oblaka.
Ušna školjka
Еmbriologija
Zadnja tri pupoljka su izvedena iz drugog škržnog luka i formiraju antiheliks, antitragus i lobus. Ovi dijelovi uha su inervirani iz cerviksnog pleksusa, a mali dio od facijalnog nerva. To objašnjava zašto se u herpesnoj infekciji živca lica na ušnim školjkama obično vide vezikule (Ramsay Hunt sindrom tip II).
Tokom drugog fetalnog mjeseca, nastaje šest kvržica mezenimskog tkiva oko prve škržne brazde. Prve tri su izvedene iz prvog, a druge iz drugog zametnog škržnog luka. Zatim se spajaju pa od njih nastaje ušna školjka. Od njihovog mezenhima nastaje hrskavičava osnova ušne školjkeУ Kvržica od koje nastaje tragus izvedena je iz drugog škržnog luka. Već krajem trećeg mjeseca trudnoće početni pupoljci se spajaju i oblikuju cjelovitu školjku.
Sela (Osilnica)
Sela su naseljeno mjesto u sastavu općine Osilnica, regija Jugoistočna Slovenija, Slovenija.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila su se u sastavu stare općine Kočevje.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Sela su imala 78 stanovnika.
Dolnji Križ
Dolnji Križ je naseljeno mjesto u sastavu općine Žužemberk, regija Jugoistočna Slovenija, Slovenija.
Predsjednički izbori u Austriji 2016.
Izbori za predsjednika Austrije 2016. godine, održali su se 24. aprila 2016. godine, dok je drugi krug izbora održan 22. maja 2016. godine. Za izbore se u prvom krugu prijavilo šestoro kandidata i to Irmgard Griss, Norbert Hofer, Rudolf Hundstorfer, Andreas Khol, Richard Lugner i Alexander Van der Bellen. Zbog neregularnosti izbora, na zahtjev FPÖ, izbori su poništeni, a ponovljeni drugi krug održan je 4. decembra 2016. Izabrani kandidat je trebao biti svečano biti proglašen polaganjem zakletve 8. jula 2016. Ovo su bili 13-i direktni predsjednički izbori u Austriji nakon Drugog svjetskog rata. Nakon predsjedničkih izbora 1951. godine ovo su bili izbori sa najviše prijavljenih kandidata. U drugom krugu sa najviše osvojenih glasova kvalifikovali su se Norbert Hofer i Alexander Van der Bellen. Nakon prebrojavanja svih glasova pobijedio je Alexander Van der Bellen sa 50,3 % osvojenih glasova. U ponovljenim izborima pobijedio je Alexander Van der Bellen sa 53,7 % osvojenih glasova.
Dolnji Križ
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Novo Mesto.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Dolnji Križ je imao 24 stanovnika.
Predsjednički izbori u Austriji 2016.
Napomene
<references group="N"/>
Belgija na Svjetskom prvenstvu u atletici 2017.
Belgiju je na Svjetskom prvenstvu u atletici 2017. u Londonu od 4. do 13. augusta 2017. predstavljalo 16 sportista u 12 disciplina. Ukupno su osvojili jednu zlatnu medalju.
Bosanski Milanovac
Bosanski Milanovac (u starijim izvorima Eminovci) je naseljeno mjesto u sastavu općine Sanski Most, Bosna i Hercegovina. Nalazi se 9,5 km zapadno od Sanskog Mosta.
HIP 13044
HIP 13044 je zvijezda u sazviježđu Hemijska peć. Ima prividan sjaj oko 9.9.Udaljena je 700 sg od Sunca. Ubraja se u zvijezde horizontalnog ogranka. Njen volumen je sedam puta veći od našeg Sunca. Ova zvijezda pripada Helmi struji, koja je nastala od patuljaste galaksije i koju naša galaksija absorbira. U novembru 2010 otkrivena je u njenoj orbiti vansolarna planeta HIP 13044 b.
Bošnjaci (Sanski Most)
Bošnjaci je naseljeno mjesto u sastavu općine Sanski Most, Bosna i Hercegovina.
Bosanski Milanovac
Historija
Ovo naselje se je zvalo Eminovci do 1936. godine, kada dobiva sadašnji naziv Bosanski Milanovac.
Historijska nalazišta
Zavod za zaštitu spomenika kulture prirodnih znamenitosti i rijetkosti registrovao je u prahistorijsko doba nalazište koje se zove Gradina, gdje su još vidljivi ostaci kamenog nasipa. Ova gradina je možda bila naseljena i u starije željezno doba. Sljedeća nalazišta su registrovana:
Vjerski objekti i ustanove
Po crkvenim izvorima je 1895. godine u naselju pravoslovna crkva i parohijski ured. Petar Ivančević je u listu Bosanska vila zapisao: "U selu Eminovcima sagrađena je crkva od drveta 1880. godine".
Rad na otvaranju srpskopravoslavne osnovne škole započet je 1907. godine. Srpskopravoslavna općina u Eminovcima tražila je 30. jula 1914. predujam od zemaljske vlade da dogradi školsku zgradu i preda je pod najam narodnoj osnovnoj školi. Srpska konfesionalna škola obustavila je svoj rad 1914. godine.
Mustapha Hadji
Mustapha Hadji (Ifrane Atlas-Saghir, 16. novembar 1971.) je bivši marokanski profesionalni nogometaš koji je nastupao za Nancy, Sporting CP, Deportivo, Coventry, Aston Villu, Espanyol, Emirates Club, Saarbrücken, Folu Esch i nogometnu reprezentaciju Maroka.
Rođen je u Ifrane Atlas-Saghiru. Sa roditeljima je emigrirao u Francusku kada je imao deset godina. Nogometnu karijeru počinje u ekipi Nancy. Profesionalni ugovor za ovaj tim potpisuje 1991. godine. 1996. godine prelazi u Deportivo, da bi godinu dana kasnije postao član Sportinga. 1998. godine je sa reprezentacijom Maroka igrao na Svjetskom prvenstvu. Postigao je pogodak protiv Norveške. 1999. godine prelazi u Coventry, koji je tada vodio Gordon Strachan. Za tim iz Zapanog Midlendsa je odigrao 62 utakmice i postigao 12 golova. Potom potpisuje za Aston Villu.
U sezoni 2012-13 je bio asistent na klubi ekipe Umm Salal iz Katara. 2014. godine je bio pomoćnik Ezzaki Badou na klupi Maroka.
Njegov brat Youssouf Hadji nastupa za Nancy. Mustapha Hadji ima dvojicu sinova. Samir Hadji igra za Folu Esch, a Zachary Hadji za Metz II.
Za seniorsku reprezentaciju Maroka je igrao na dva svjetska prvenstva. Za reprezentaciju je odigrao 63 utakmice i postigao 13 golova. 1998. godine je izabran za najboljeg igrača Afrike.
Park Hall (stadion)
Park Hall je nogometni stadion u Oswestryu, Engleska. Na njemu domaće utakmice igra nogometni klub The New Saints. Kapacitet stadiona je 2.034, od čega 1.034 sjedećih mjetsa.
Stadion je izgrađen 1993. godine. Prostor na kome se nalazi stadion je prethodno koristila vojska. Od 1993. do 2003. godine na njemu je domaće utakmice igrao nogometni klub Oswestry Town. Od 207. godine je dom ekipe The New Saints.
Škropeti
Škropeti (ital. Scropetti) su naseljeno mjesto u sastavu općine Karojba, Istarska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazili su se u sastavu stare općine Pazin.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Škropeti su imali 431 stanovnika.
Napomena: ''U 1857., 1869., 1921. i 1931. podaci su sadržani u naselju Novaki Motovunski, kao i dio podataka u 1880. Od 1880. do 1910. iskazivano pod imenom Sela.''
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Škropeti je imalo 353 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Zagon (čvor)
Slovenija:
Dendrit
Dendrit (grč. δενδρίτης, - dendritos = drvo) su protoplazmatski razgranati produžeci neurona, koji su prilično kratki i prvenstveno aktivni u recepciji  impulsa,  a zatim  provođenju u tijelo ćelije. To su vrhovi neurona koji  služe kao receptori nervnih impulsa iz aksona drugog  neurona. Njegova glavna funkcija je da prima impulse iz drugih neurona i proslijeđuje ih u tijelo ćelije. Iz ćelijskog tijela dendrita, razgranavaju se brojne ekstenzije.. U cijelom dendritu je dendritska  kičma, malo citoplazme, koji su okrenuti ka sinapsi. Citoplazmi dendrita sadrži mitohondrije, membranske vezikule, mikrotubule i neurofilamente.
Selo pri Kostelu
Selo pri Kostelu je naseljeno mjesto u sastavu općine Kostel, regija Jugoistočna Slovenija, Slovenija.
Dendrit
Dendriti posjeduju hemoreceptore koji su u stanju reagirati sa neurotransmiterom, koji je upućena iz sinapsne vezikule u presinapsni neuron, što je  od suštinskog značaja za  pravilno prenošenje impulsa kroz nervni put.
Selo pri Kostelu
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Kočevje.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Selo pri Kostelu je imalo 2 stanovnika.
Jezero (Jajce)
Jezero je naseljeno mjesto u općini Jajce, Bosna i Hercegovina.
Selo pri Kostelu
Stanovništvo
Napomena: ''Do 1953. iskazivano pod imenom Selo.''
UEFA Intertoto kup 1996.
UEFA Intertoto kup 1996. je bilo nogometno klupsko takmičenje koje je organizirala UEFA između 22. juna i 20. augusta 1996. godine. Pobjednici takmičenja su bili Silkeborg, Guingamp i Karlsruher koji su stekli pravo igranja u Kupu UEFA 1996/1997.
Brdari
Brdari je naseljeno mjesto u sastavu općine Sanski Most, Bosna i Hercegovina.
UEFA Intertoto kup 1996.
Finale
1 Silkeborg IF je sveukupni pobijednik finala zbog većeg broja postignutih golova u gostima.
2 Guingamp je sveukupni pobijednik finala zbog većeg broja postignutih golova u gostima.
Slavski Laz
Slavski Laz je naseljeno mjesto u sastavu općine Kostel, regija Jugoistočna Slovenija, Slovenija.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Kočevje.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Slavski Laz je imao 20 stanovnika.
Rađevići (Rogatica)
Rađevići su naseljeno mjesto u općini Rogatica, Bosna i Hercegovina.
Prisoje (Jajce)
Prisoje su naseljeno mjesto u općini Jajce, Bosna i Hercegovina.
Stefan Anić
Stefan Anić je bosanskohercegovački nordijski skijaš, rođen 24. augusta 1997. u Sarajevu. Nastupio je u disciplinama skijaškog trčanja na svjetskom prvenstvu u nordijskom skijanju 2015). Član je skijaškog kluba SK Istočno Sarajevo.
Nacionalni park Drina
Nacionalni park Drina četvrti je nacionalni park u Bosni i Hercegovini. Osnovan je 2017. i prostire se na površini 6.315 ha. Administrativno pripada Srebrenici, a smješten je s druge strane Drine u odnosu na Nacionalni park Tara u Srbiji. Sjedište mu je u Skelanima.
O parku
Osnovne karakteristike Nacionalnog parka Drina vežu se za bioraznolikost i geomorfološke specifičnosti.
Flora i fauna
Karakteristična biljna vrsta jest Pančićeva omorika (Picea omorika), endemična i tercijarno reliktna vrsta. Danas je rasprostranjena samo oko srednjeg toka Drine, na teritorijama općina Rogatica, Srebrenica, Foča, Čajniče i Višegrad, a u Srbiji na planini Tari. Endemične su vrste i derventanskog različka (Centaurea incompta subsp. derventana), koji s Edraianthusom jugoslavicusom, Malijevim likovcem (Daphne malyana) i uskolisnom šašikom (Sesleria tenuifolia) gradi zajednice endemičnog karaktera. Posebno važne životinjske vrste jesu mrki medvjed (Ursus arctos), divokoza (Rupicapra rupicapra) i suri orao (Aquila chrysaetos).
Geomorfološke specifičnosti vežu se za klisurasto-kanjonsku dolinu Drine i njenih pritoka. Ta dolina najizraženija je na ušću Crnog potoka, gdje maksimalna dubina kanjona iznosi 976 m. Crni potok izvire na više od 1.100 metara n. v. i nakon samo 6 km toka do ušća savlađuje pad od više od 800 m.
Perućac je vještačko jezero nastalo pregrađivanjem toka Drine za potrebe hidroelektrane "Bajina Bašta" kod Perućca u srbijanskoj općini Bajina Bašta.
Historija
Nacionalni park u historijskom pogledu pripada geografskom području pod imenom Osat, koji je nekad bio i administrativna cjelina manjeg ili većeg ranga. Područje Osata u prošlom stoljeću bilo je poznato po vrsnim graditeljima – dunđerima i specifičnim graditeljskim poduhvatima, o čemu je pisao i Ivo Andrić u pripovijetki "Osatičani". Brojne građevine (brvnare) na području Srbije i Bosne i Hercegovine svjedoče o njihovom umijeću. U međusobnoj komunikaciji graditelji su se služili osaćanskim jezikom ili, izvorno rečeno, banjačkim ili dunđerskim govorom.
Na području ovog parka smješteno je arheološko područje Skelani s nekoliko lokaliteta. Proglašeno je nacionalnim spomenikom Bosne i Hercegovine, a sastoji se od rimskog naselja, dvije starokršćanske bazilike, grobova unutar nje te pokretnih nalaza smještenih u Zemaljskom muzeju u Sarajevu i Arheološkom muzeju "Rimski municipijum" u Skelanima.
Slovenska vas (Kočevje)
Slovenska vas je naseljeno mjesto u sastavu općine Kočevje, regija Jugoistočna Slovenija, Slovenija.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Slovenska vas je imala 251 stanovnika.
Marko Starčević
Marko Starčević je bosanskohercegovački nordijski skijaš, rođen 8. maja 1994. u Sarajevu. Nastupio je u disciplinama skijaškog trčanja na na dva svjetska prvenstva u nordijskom skijanju (2013 i 2015). Član je skijaškog kluba SK Širokača.
Radič
Radič je naseljeno mjesto u općini Rogatica, Bosna i Hercegovina.
Ostrožac (tvrđava)
mini|desno|250px|Tvrđava Ostrožac Tvrđava Ostrožac je dvorac koji se nalazi u naselju Ostrožac, općina Cazin, Bosna i Hercegovina. Dvorac je izgrađen još 1286. godine, kao posjed knezova Blagajskih Babonića, hrvatske plemićke porodice koja je u tom periodu vlada ovim mjestom Mali dodatak je urađen u dvorac između 1900. i 1906. godine za nepotvrđene članove habsburške porodice.
Vlasništvo zamka je još predmet rasprave, ali građani Cazina i Ostrošca imaju dozvolu za korištenje zamka za lokalne koncerte i zabavu.
Od 8. novembra 2013. tvrđava Ostrožac nalazi se na listi nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine.
Donji Zagon
Donji Zagon je naseljeno mjesto u sastavu grada Novog Vinodolskog, Primorsko-goranska županija, Republika Hrvatska.
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazio se u sastavu stare općine Crikvenica.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Donji Zagon je imao 145 stanovnika.
Napomena: ''Do 1931. iskazivano pod imenom Zagon.''
Biatlon na Zimskim olimpijskim igrama 2006 – masovni start (muškarci)
Utrka u biatlonu u masovnom startu na 15 km na ZOI 2006. održana je 25. februara 2006. u Cesana-San Sicariou skijaškom centru 97 km udaljenom od Torina.
Donji Zagon
Popis 1991.
Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Donji Zagon je imalo 148 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava:
Biatlon na Zimskim olimpijskim igrama 2006 – masovni start (muškarci)
Pravila takmičenja
Masovni start je disciplina u biatlonu, koja se za muškarce održava na kružnoj stazi od 15 kilometara. Trče se 5 krugova po 3,3 km. Takmičari počinju trku istovremeno, a na startu je samo najboljih 30 na osnovu plasmana u tekućoj godini. U toku trke gađa se dva puta: poslije prvog i drugog kruga iz ležećeg, a poslije trećeg iz stojećeg položaja, ukupno 10 meta. Nakon prvog kruga na strelište se dolazi po startnom broju, a u narednim rundama, po plasmanu. Svaki promašaj donosi kazneni krug trčanja od 150 metara.
Napomene
<references group="lower-alpha"/>