cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Brazdanje
Potpuno brazdanje
Za sisare je karakteristično rotacijsko brazdanje i izolecitna raspodjela žumanceta (koje je rijetko i podjednako raspodijeljeno). Upravo zbog male količine žumanceta, ćelijama je potrebna neposrednu implantaciju na zid maternice, što je bitno za dobijanje potrebnih hranjivih tvari. Za ovaj način brazdanja karakteristična je normalna prva ćelijska dioba, koja se odvija na meridijalnoj osi, kada nastaju dvije ćelije kćeri. Ovo brazdanje razlikuje se od ostalih po tome što se ćelije kćeri dijele meridijalno, dok se kod ostalih to odvija ekvatorijalno.
Komunistička partija (Bosna i Hercegovina)
Program
Predsjednik partije Muhamed Imamović, izjavio je da su osnovno polazište programa KP BiH dokumenti doneseni 25. novembra 1945. godine na zasjedanju ZAVNOBiH-a u Mrkonjić Gradu, te da će se partija "zalagati za uspostavu socijalističke republike Bosne i Hercegovine”.
Brazdanje
Potpuno brazdanje
center|650px|thumb|Spiralno brazdanje kod morskog puža iz roda [[Trochus.]]
Komunistička partija (Bosna i Hercegovina)
Program
Vrhovno tijelo KP BiH je Kongres koji se održava svake četiri godine.
Pleistocen
U arheologiji, kraj pleistocena odgovara kraju starijeg kamenog doba (paleolit)
Brazdanje
Potpuno brazdanje
Spiralno brazdanje posebno je obilježavajuće svojstvo mnogih vrsta natkoljena Lophotrochozoa koje su upravo po načinu brazdanja dobile zajednički naziv Spiralia. Većina spiralija prolazi jednako spiralno brazdanje, iako neke imaju i nejednako brazdanje. Ova skupina uključuje oble gliste, mekušce i Sciphozoa. Spiralno brazdanje varira među vrstama, ali su kod svih rezultat prvih dviju dioba – četiri makromere, također poznate pod nazivom blastomere (A, B, C, D). Svaka od njih sadrži jednu četvrtinu embriona. Prva dva brazdanja odvijaju se paralelno s animalno-vegetativnom osi zigota. U četverostaničnom stadiju, makromere A i C susreću se na animalnom polu i stvaraju animalnu brazdu, dok se makromere B i C sreću na vegetativnom polu i stvaraju vegetativnu brazdu. Tokom narednih etapa brazdanja, nastaju nakupine mikromera, koje se smještaju na animalnom polu. Svaka nakupina mikromera povezana je s izvornom, roditeljskom makromerom.
Pleistocen
Datiranje pleistocena
U 2005. je Međunarodna komisija za stratigrafiju (tijelo Međunarodne unije geoloških nauka) odredila da se kaopočetak pleistocena uzima 1,81 milion, tj. 11.550 godina prije današnjice, pri čemu je kraj izražen u radiougljičnim godinama. Pokriva veći dio razdoblja učestalih glacijacija, sve do konačnog zahlađenja zvanog Mlađi Dryas, čiji je je datiran na oko 9.600. godinu p.n.e., odnosno prije 11.550 kalendarskih godina.
Brazdanje
Djelimično brazdanje
Djelimično ili ,eroblastno brazdanje odvija se uz veliku količinu žumanceta u oplođenoj jajnoj ćeliji. Dva glavna načiva ovakvog meroblastičnog brazdanja su diskoidno i superficijalno (površinsko).
Diskoidalnog brazdanja je obilježeni dijeljenjem samo citoplazme, u obliku diska na animalnom polu. Taj struktura se označava kao blastodisk. Ovo brazdanje je karakteristično za monotremate, pptice, gmizavce i ribe, koji imaju teleocitne jajne ćelije (žumance na jednom kraju jajeta).
Pleistocen
Datiranje pleistocena
GSSP za početak pleistocena je u referentnoj sekciji u Vrici, 4 km južno od Crotonea na Kalabriji u južnoj Italiji, lokaciji čije je točno datiranje nedavno bilo potvrđeno analizom izotopa stroncijuma i kisika, isto kao i planktonskim foraminiferama. Kao i u primjerima drugih geohronoloških kategorija, naslage stijena koje definiraju početak pleistocena, dobro su definirane, ali pouzdano datiranje njihovih početaka i kraja perioda nije sasvim sigurni. Naziv ove epohe je trebao pokrivati period učestalih glacijacija, ali je početak datiran prekasno, a poznato je da je zahlađenja i glacijacija bilo i prije oko 100 miliona godina, tj. u pliocenu. Neki klimatolozi smatraju da bi se ta odrednica mogla pomjeriti na oko 2,5 miliona prije našg vremena.
Brazdanje
Djelimično brazdanje
Površinsko brazdanje se odvija putem mitotske kariokineze, koju ne prati i citokineza, pa tako nastaju mnogojedarne ćelije. Žumance je smješteno u sredini, a jedra na rubu jajne ćelije. Plazmatska membrana raste prema unutrašnjosti i dijeli jezdra na pojedinačne ćelije. Ovo brazdanje je karakteristika člankonožaca, koji imaju centrolecitne jajne ćelije (žumance u centru jajeta).
Sisari
Kod sisara, ćelijska dioba (mitoza) traje između 12 i 24 sata, a diobe su asinhrone. Zigotna transkripcija počinje kad je zametak građen od 2, 4 ili 8 ćelija. Brazdanje je potpuno i rotacijsko.
U osmoćelijskom stadiju zametak prolazi kroz izvjesne promjenem jer većina blastomera postaju polarizirane i međusobno razvijaju čvrste čvorove. Tako nastaju dvije različite vrste ćelija: polarne – na vanjskoj strani i nepolarne ćelije u unutrašnjosti. Vanjske su trofoblasti, koji u unutrašnjost donose natrij, uz automatsko unošemje vode, kako bi se formirala šupljina blastocel. Tada se embrij zove blastocist. Trofoblast ima važnu ulogu u formiranju horiona, koji postaje dio posteljice. Unutrašnje ćelije potisnute su prema šupljini (jer se embrion ne povećava), kako bi oblikovale unutrašnju ćelijsku masu i neke vanembrionske membrane.
Pleistocen
Pleistocenska klima i geografija
thumb|right|Maksimum [[ledeno doba|ledenog pokrova na Sjevernoj hemisferi tokom pleistocena.]]
Recentni kontinenti su suštinski bili na današnjim pozicijama već tokom pleistocena, otkada se nisu pomjerili više od 100 km.
Pleistocenska klima je bila obilježena pojavov devet manjih ledenih udara koji se grupiraju u četiri poznate glacijacije, između kojih su trajali kraćia razdoblja otopljavanja (interglacijacije) klimu su Za vrijeme oledbi, kontinentalni ledenjaci su, mjestimice, napredovali sve do 40. paralele. Na vrhuncu glacijalnih udara, oko 30% Zemaljske površine je bilo pod ledom, a se zona vječnog leda se, u Sjevernoj Americi i Evroaziji prostirala nekoliko stotina kilometara južno od ledenog pokrivača.
Svaki od pomenutih prodora leda je velike količine vode vezao u kontinentalne ledenjake, koji su dosezali debljinu i do 1500–3000 m, što je dovelo do privremenog pada razine mora od 100 m ili više na cijeloj površini Zemlje. Između oledbi vladala je klima slična današnjoj, sa čestim je poplavljenjem obala.
Glacijalni učinci su bili globalni. Antarktik je, cijelim tokom pleistocena, bio pokrivena ledom, isto kao i u prethodnom pliocenu. Ande i Patagonija su također bile pokrivene polarnom kapom. Ledenjaci su bili i na Novom Zelandu i Tasmaniji. Danas nestajući ledenjaci na Mount Kenyiji, Kilimanjaru i Gorju Ruwenzori na istoku i središtu Afrike bili su daleko veći, a postojali sum i oni na planinama Etiopije i na zapadu, na masivu Atlasa.
Veći broj ledenih ploha Sjeverne hemisferej stopio se u jedan veliki. Cordillerski ledeni pokrov se prostirao na sjeverozapadu Sjeverne Amerike, dok je istok jbio pokriven Laurentideom. Skandinavski ledeni pokrivač je bio pritisnuo sjevernu Evropu, uključujući Britaniju, a led je okovao i Alpe. Manji kompleksi ledenjaka su bili i u Sibiru i na arktičkoj plohi, a sjeverna mora su bila zamrznuta. Zbog blokade vodenih tokova i smanjenog isparavanja usljed hladnijeg zraka, južno od ledenog pokrivača akumulirala su se ogromna jezera. Sjeverni dio središta Sjeverne Amerike je u potpunosti bio pokriven jezerom Agassiz. Na zapadu Amerike, oko 100 bazena, sada uglavnom isušenih, bilo je ispunjeno vodom. Jezero Bonneville, na primjer, je bilo tamo gdje je danas Veliko slano jezero. U Evroaziji su također nastala velika jezera, kao posljedica prodora ledenjaka. Rijeke su bile veće, sa više pritoka, a sve su i imale stabilniji tok. Afrička jezera su također bila veća, vjerovatno zbog smanjenog ispravanja. S druge strane, pustinje su bile suhlje i prostranije. Zbog smanjenja okeanskog i drugog ispravanja, bilo je manje kiša.
Palaeociklusi
Rezultanta povremenih činitelja koji djeluju na Zemljinu površinu ponavlja se u određenim ciklusima, što se osobito odnosi na klimu, okeaske strujei, vjetrove, temperaturu i druge. To je posljedica cikličnih promjena u kretanju planeta i njihovog odnosa prema Suncu, uključujući i Zemlju. Smatra se da je poklapanje u ciklusima tih faktora uvjetovalo učestale glacijacije u pleistocenu (vidi: Apsolutna geohronologija)
Milankovićevi ciklusi
Klimatske promjene u pleistocenu odedilo je devet glacijacijalnih udara svrstanih u četiri velike glacijacije i tri interglacie. Hladni udari tokom glacijacija označavaju se kao stadijali, a topliji periodi između njih –⁠ inetrstadijali. Iako je bilo više pretpostavki om uzrocima ovih promjena, danas se vjeruje da su njihova glavna odrednica bili Milankovićevi ciklusi. To su periodičkle varijacije u regionalnoj solarnoj radijaciji uzrokovane promjenama u kretanju Zemlje, tj. dužine perihela, ekscentričnosti Orbite i nagiba ekliptike.
Također se vjeruje, da Milankovićevi ciklusi nisu mogli biti jedini faktor tih promjena, jer oni ne mogu objasniti početak ni kraj pleistocenskog ledenog doba, kao ni učestala ledena doba. Najbolje služe kao model unutar pleistocena te se na temelju njega mogu odrediti ledena doba svakih 100.000 godina. Kao zanimljiv detalj, prema zapisima hroničara, može biti činjenica da je ideja o poklapanju pomenutih ciklusa Milankoviću došla u jednoj beogradskoj kafani, uz čašu crnog vina.
Ciklusi razine izotopa kisika
Kao dijagnosički postupak za utvrđivanje promjena okeanske temperature oristi se analiza razine izotopa kisika, na osnovu varijacije u odnosu dva izotopa kisika O-18 prema O-16 spektrometrijom mase) prisutnih u kalcitu s okeanskih temeljenih uzoraka, a samim tim i promjene klime. Hladniji okeani su bogatiji s O-18, prisutnim u školjkama mikroorganizama koje luče kalcit.
Novija verzija uzimanja uzoraka koristi današnje ledene pokrove. Iako siromašniji u kisiku O-18 od morske vode, snijeg koji je pada na ledenjake svake godine je svejedno sadržavao O-18 i O-16 u razini ovisnoj o srednjoj temperaturi.
Ako se kreira temperaturni grafikon, uočava se cikličnost promjena klime. Temperaturne koordinate se pojavljuju u obliku devijacije od današnjih srednjih godišnjih temperatura, koje predstavljaju nulu. Ovakav oblik grafikona se temelji na drugoj razini izotopa tokom vreemena. Razine se pretvaraju u procentne razlike (δ) od odnosa pronađenog u stanardnoj srednjoj okeanskoj vodi(SMOW).
Grafikon u oba oblika se pojavljuje kao val s alikvotnim tonovima. Jedna polovina perioda je morski izotopni stadij (MIS, koji označava glacijaciju (ispod nule) ili interglacijal (iznad). Alikvotni tonovi su stadijali ili interstadijali.
Prema ovih nalazima, na Zemlji su se zbila 44 MIS stadija, počevši od prije 2,4 miliona godina, u pliocenu. Pliocenski stadiji su bili plitki i česti. Kasniji su bili intenzivniji i duži.
Stadijali se obično numeriraju od holocena, koji predstavlja MIS1; dobijaju parni, a interglacijali neparni broj. Prva veća glacijacija bila je MIS22 prije 850.000 godina, a najveće se glacijacije su bile 2., 6. i 12., dok su najtoplija inetrglacijacije 1., 5., 9. i 11.
Fauna
Za pleistocen ili holocen nisu određeni nikakvi faunski stadiji. I morska i kontinentalna fauna je u suštini bila kao i današnje. Postoje nedvojbeni dokazi da je čovjek, u recentni oblik, evoluirao tokom pleistocena.
Masovno izumiranje krupnih sisara (megafauna|megafaune), koje je uključivalo mamute, mastodonte, sabljozube tigrove, gliptodonte i kopnene ljenivce je započelo krajem pleistocena i nastavilo se u holocenu.
Masovna izumiranja su bila posebno oštra u Sjevernoj Americi gdje su nestali nestali domaći konji i kamile.
Datiranje i glavna obilježja
U raspoloživim izvorima sa područja bivše Jugoistočne Evrope, pleiston se obično dijeli na: U zapadnoj literaturi, ova epoha je najčešće podijeljena na doba ili stadije:
Šmarje–Sap
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazilo se u sastavu stare općine Grosuplje.
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Šmarje–Sap je imalo 1.492 stanovnika.
Napomena: ''U 1961. nastalo spajanjem naselja Sap i Šmarje, koja su ukinuta. U 1971. povećano pripajanjem naselja Razdrto koje je ukinuto i dijela naselja Tlake. U 2007. povećano za dio naselja Tlake.''
John Huston
John Marcellus Huston bio je američki filmski režiser, scenarist i glumac. Pisao je scenarije za većinu od ukupno 37 igranih filmova koje je režirao, a mnogi se i danas smatraju klasicima: Malteški soko (1941), Blago Sierra Madre (1948), Otok Largo (1948), Džungla na asfaltu (1950), Afrička kraljica (1951), Moulin Rouge, Neprilagođeni i Čovjek koji bi da bude kralj. Tokom svoje 46-godišnje karijere imao je 15 nominacija za Oscara, osvojivši ga dvaput, a režirao je i filmove u kojima se pojavljuju njegov otac Walter i kći Anjelica, koji su također osvojili Oscara u različitim filmovima.
Većina Hustonovih filmova bili su adaptacije značajnih romana, koji često prikazuju "herojsku potragu," kao što su Moby Dick, ili Crvena medalja za hrabrost. U mnogim njegovim filmovima, različite grupe ljudi, dok se bore za zajednički cilj, postaju osuđeni na propast, formiraju "destruktivno savezništvo", dajući filmovima dramatičnu i vizualnu napetost. Mnogi od njegovih filmova uključuju teme kao što su religija, smisao, istina, sloboda, psihologija, kolonijalizam i rat.
Rane godine
John Huston je bio jedino dijete Rhea-e (rođene Gore) i Waltera Hustona rođenog kanađanina, čije je originalno ime bilo Walter Houghston. Johnov otac, koji je bio škotsko-irskog porijekla, bio je također glumac, u početku u vodvilju, a kasnije i u filmovima. Jednom se bio odrekao glumačke karijere da bi našao stalno zaposlenje kao građevinski inženjer, iako se u roku od nekoliko godina vratio na scenu. On će kasnije postati veoma uspješan na Broadwayu, a potom i u filmovima.
Hustonovi roditelji su se razveli 1913, kada mu je bilo 6 godina, pa je zbog toga veliki dio svog djetinjstva proveo u internatima. Tokom ljetnih odmora, on je putovao sa svakim od svojih roditelja odvojeno; sa svojim ocem po vodviljskim turnejama, i sa svojom majkom po konjičkim utrkama ili drugim sportskim događajima. Mladi Huston je u velikoj mjeri učio od svog oca dok je glumio na sceni, što ga je kasnije uvuklo u svijet glume. Neki kritičari, kao što je Lawrence Grobel, pretpostavili su da je njegov odnos prema majci možda bio uzrok raspada njegovih pet brakova, i zašto nijedna od njegovih veza nisu dugo trajale. Grobel je dalje napisao, "kada sam razgovarao sa nekim od njegovih žena koje su ga voljele, one su neminovno tvrdile da je njegova majka imala ključ za otključavanje njegove psihe." Prema izjavi glumice Olivije de Havilland, "njegova majka je bila centralni lik. Uvijek sam imala osjećaj da sa Johnom upravljaju vještice. On je izgledao kao da ga progoni nešto destruktivno. Ako to nije bila njegova majka, to je onda bila njegova vizija majke."
Kao dijete često je bio bolestan i bio je tretiran zbog bolesti srca i bubrega. Oporavlja se nakon što je duže vremena preležao bolest u Arizoni, i preselio se sa svojom majkom u Los Angeles, gdje je pohađao srednju školu Lincoln Heights. Nakon dvije godine napušta srednju školu, sa željom da postane profesionalni bokser, i sa 15 godina je već bio najbolje rangirani amaterski bokser lahke kategorije u Kaliforniji. Svoju kratku boksersku karijeru završava nakon što je slomlio nos. Zatim je "uronio" u mnoštvo interesovanja, uključujući apstraktno slikarstvo, balet, englesku i francusku književnost, operu, i jahanje. Živeći u Los Angelesu postao je "opčinjen" sa tadašnjom filmskom industrijom i pokretnim slikama, ali samo kao posmatrač. Za Hustona, "Charlie Chaplin je bio božanstvo."
Potom se vratio u New York da bi živio sa svojim ocem, koji je tada nastupao u Broadwayjskim produkcijama, a John je imao nekoliko manjih uloga. Sjeća se, dok je gledao probe svog oca, fascinirala ga je mehanike glume:
Nakon kratkog perioda pojavljivanja na sceni, i nakon oporavka od operacije, putovao je sam po Meksiku. Tokom dvije godine provedenih tamo, između ostalih avantura, dobio je poziciju jahača kao počasni član meksičke konjice. Po povratku u Los Angeles, oženio je Dorothy Harvey djevojku koju je poznavao još iz srednje škole. Njihov brak je trajao samo godinu dana.
Rana karijera kao pisac
Tokom svog boravka u Meksiku, napisao je komad "Frankie i Johnny", na osnovu istoimene balade. Nakon uspješne prodaje, shvatio je da je pisanje privlačna karijera, pa se posvetio tome. Njegovo samopouzdanje je poraslo kada je H. L. Mencken, urednik popularnog časopisa, American Mercury, kupio dvije njegove priče, "Fool" i "Figure ratnika." U godinama koje slijede, njegove priče i članci pojavljuju se u časopisima: Esquire, Theatre Arts, i New York Times. Jedno vrijeme je također radio za časopis New York Graphics. Godine 1931, kada je imao 25 godina, preselio se u Los Angeles s nadom da piše za procvalu filmsku industriju, upravo u vrijeme kada nijemi film biva zaminjenjen sa zvučnim, i kada se javila potražnja za piscima. Osim toga, njegov otac se već ranije bio preselio u Los Angeles gdje je već imao uspjeha u brojnim filmovima.
Universal Studios ga angažira u odjelu za scenarij, gdje je počeo sa pisanjem dijaloga za veliki broj filmova iz 1932, uključujući Ubistva u ulici Morgue, Podijeljena kuća, i Red i zakon. U posljednja dva filma glumio je njegov otac, Walter Huston. Osim toga, film Podijeljenja kuća režirao je William Wyler, koji je Hustonu pružio ​​prvi pravi "pogled iznutra" u procesu snimanja filmova u svim njihovim fazama. Wyler i Huston će kasnije postati bliski prijatelji i saradnici u velikom broju značajnih filmova.
Tokom svojih prvih godina kao pisac u Hollywoodu Huston je stekao reputaciju "strastvenog pijanice". Međutim, Huston opisuje te godine kao "niz nesretnih pustolovina i razočarenja". Njegova kratka karijera kao pisac u Hollywoodu završava se iznenada nakon što je automobilom kojeg je vozio udario i usmrtio mladu ženu pješaka. Bio je oslobođen krivice nalazom sudskog vještaka, ali incident ga je ostavio "traumatiziranim" pa se preselio u London i Pariz, gdje je živio kao "lutalica".
Nakon pet godina 1937, 31-godišnji Huston se vratio u Hollywood u namjeri da postane "ozbiljan pisac." On je također bio u braku sa Lesley Black. Prvo zaposlenje dobio je kao scenarist za Warner Brothers Studio, sa dugoročnim ciljem da režira svoje scenarije. Sljedeće četiri godine, bio je koautor scenarija za velike filmove kao što su: Jezebel, Nevjerovatni dr. Clitterhouse, Juarez, Dr. Ehrlich's Magic Bullet, i Narednik York. Bio je nominiran za Oscara za njegov scenarij za 'Ehrlicha' i 'Narednika Yorka. Huston bilježi da je 'Narednik York', kojeg je režirao Howard Hawks, "bio jedan od najboljih filmova za Howarda, a Gary Cooper je trijumfovao u ulozi mladog planinara."
Huston je postao priznati i cijenjeni scenarist. Stekao je mogućnost da ubijedi Warnere da mu daju priliku da režira, pod uslovom da mu njegov scenarij također postane hit. Huston piše:
Puščava
Slovenija:
John Huston
Malteški soko (1941)
Za svoj ​​prvi zadatak kao režiser, Huston je izabrao detektivski triler Dashiella Hammetta Malteški soko (1941), film čije su dvije ranije verzije Warnera podbacile na kino blagajnama. Međutim, glavni u studiju Jack Warner odobrio je pristup Hustona Hammettovom romanu iz 1930, što je ujedno bilo ispunjenje njegovog obećanja Hustonu da izabere svoju ​​prvu temu. Huston se držao toga da scenarij bude sličan romanu, zadržavajući većinu Hammettovih dijaloga, a režirao je radnju tako da ide svojim tokom, baš kao i pripovijedanje u knjizi. Ono što je bilo neobično u njegovim pripremama za svoj ​​prvi posao režije, je da je unaprijed skicirao svaki snimak krupnog plana, uključujući i pozicije kamere, rasvjete i kompozicijskog omjera. Od velike koristi mu je bio odabir glumačke ekipe, dajući Humphreyju Bogartu glavnu ulogu. Bogart je bio zadovoljan sa dodijeljenom ulogom, pošto je volio da radi sa Hustonom. Osim toga, u sporednim ulogama uključene su i drugi poznati glumci: Mary Astor, Peter Lorre, Sydney Greenstreet (njegova prva filmska uloga), i njegov otac, Walter Huston. Film je, međutim, dobio samo mali budžet ranga B-filma, i imao je minimalni publicitet Warnera, jer su imali niska očekivanja. Čitav film je snimljen u periodu od osam sedmica za samo 300,000 dolara.
Nakon oduševljene reakcije javnosti i kritike, Warneri su bili iznenađeni. Kritičari su pozdravili film kao "klasični", i do danas se tvrdi od strane mnogih da je to "najbolja detektivska melodrama ikada snimljena." Kritičar Herald Tribunea Howard Barnes ocijenio je film "trijumfom". Huston je ponovo dobio nominaciju za Oscara za scenarij. Nakon ovog filma, on je od tada režirao sve svoje scenarije, osim jednog, Tri stranca (1946).
1942, režirao je još dva hita, U ovom našem životu (1942), u kojem glumi Bette Davis, i Preko Pacifika, još jedan triler u kojem glumi Humphrey Bogart.
Godine u Armiji i Drugi svjetski rat
thumb|thumbtime=2:00|Bitka za San Pietro (1944) 1942 Huston je mobilisan od strane Američke armije da bi snimao filmove za Army Signal Corps. Dok je nosio uniformu sa činom kapetana, režirao je i producirao tri filma koje su neki kritičari ocijenili kao "jedne od najboljih snimljenih o Drugom svjetskom ratu: Izvještaj sa Aleuta (1943), o vojnicima koji se pripremaju za borbeni zadatak; Bitka kod San Pietra (1944), priča koja je bila cenzurisana od strane Armije, a koja govori o greškama američkih obavještajnih službi, što je dovelo do mnogih pogibija, i Neka bude svjetlo (film) (1945), o psihološkim poremećajima veterana, također cenzurisan 35 godina, sve do 1981. Dobio je unapređenje u čin majora i odlikovanje Legion of Merit za "hrabar rad u borbenim okolnostima." Uprkos svemu, svi njegovi filmovi koje je snimio za Armiju bili su "kontroverzni", cenzurisani, i nisu puštani za slobodno prikazivanje, jer su smatrani da bi "demoralizirali​​" vojnike i javnost. Mnogo godina kasnije, nakon preseljavanja u Irsku, njegova kćer, glumica Anjelica Huston, sjećala se da su "glavni filmovi koje su gledali bili ratni dokumentarci."
Po povratku u Hollywood 1946. nakon što se rat završio, bio je ko-scenarist na filmu Stranac, ali mu taj rad nije bio zvanično priznat. Film je režirao i producirao Orson Welles, koji je ujedno i glumio nacističkog ratnog zločinca koji je uspio da se doseli u Novu Englesku pod lažnim imenom.
Blago Sierra Madre (1948)
Njegov sljedeći projekat koji je napisao, režirao i kratko se pojavio kao amerikanac, od kojeg se traži da "pomogne američkom kolegi kojeg je napustila sreća", bio je Blago Sierra Madre (1948). To će postati jedan od filmova koji je utemeljio njegovu reputaciju vodećeg filmskog stvaraoca. Film, u kojem također glumi Humphrey Bogart, je priča o tri skitnice koje se udružuju u potrazi za zlatom. Huston je dao sporednu ulogu svom ocu, Walteru Hustonu.
Warner Brothers Studio je u početku bio u nedoumici šta da radi sa filmom. Oni su dozvolili Hustonu da snima na lokaciji u Meksiku, što je bio "radikalan potez" za studio u to vrijeme. Također su bili svjesni toga da je Huston gradio reputaciju "jednog divljeg momka Hollywooda." U svakom slučaju, to se šefu studija Jacku Warneru u početku nije sviđalo. Ali sve sumnje Warnera su se ubrzo izgubile, kad je film stekao slavu kod javnosti i kritike. Hollywoodski pisac James Agee nazvao ga je "jednim od najljepših i vizualno najživljih filmova koje je ikada vidio." Time magazin ga je opisao kao "jednu od najboljih stvari koje je Hollywood uradio još otkad su filmovi počeli da pričaju." Huston je osvojio Oscara za najbolju režiju i najbolji adaptirani scenarij; njegov otac osvojio je Oscara za najbolju sporednu mušku ulogu. Film je također osvojio i druge nagrade u SAD-u i inostranstvu. Magazin Filmski komentar posvetio je filmu četiri stranice u svom izdanju iz maja-juna 1980., uz komentar autora Richarda T. Jamesona:
Džungla na asfaltu (1950)
1950. napisao je i režirao Džunglu na asfaltu, film koji je bio poseban po tome što je prikazao kriminalce kao nešto simpatičnije likove koji samo rade svoj profesionalni posao, "zanimanje kao i svako drugo". Huston je postigao taj efekat posvećujući "veliku pažnju" radnji filma, uključujući veliku krađu nakita, analizirajući svaku minutu, detalje korak po korak i poteškoće s kojima se svaki od likova suočava prilikom iznošenja plijena vani. Pri tome, neki kritičari smatraju da je Huston ostvario skoro "dokumentaristički" stil.
Filmski kritičar Andrew Sarris smatra da je to "najbolji Hustonov film", i da je ujedno pomogao Marilyn Monroe da postane priznata glumica. Sarris također ukazuje na slične teme u mnogim Hustonovim filmova, kao što je to vidljivo iz sljedećeg: "Njegovi protagonisti gotovo nikako ne uspijevaju da urade ono što su naumili." Ova tema je također slična priči Blago Sierra Madre, gdje je pohlepa postala uzrok propasti bande.
U filmu glume Sterling Hayden i Hustonov dobar prijatelj, Sam Jaffe. Također, to je bila prva ozbiljna uloga za Marilyn Monroe, što Huston potvrđuje izjavom: "To je, naravno, bila uloga s kojom je Marilyn Monroe dobila svoj početak." Film je postigao uspjeh na kino blagajnama i Huston je ponovo bio nominiran za Oscara za najbolji scenarij i najbolju režiju, uz to osvajajući nagradu Udruženja američkih režisera. Film će kasnije postati model za mnoge slične filmove od strane drugih filmskih autora.
IC 4339
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
John Huston
Afrička kraljica (1951)
thumb|thumbtime=0:30|Isječci iz filma Afrička kraljica
Prije nego što je Džungla na asfaltu doživjela premijeru u kinima, Huston je već bio u Africi na snimanju Afričke kraljice (1951); priča koja se zasniva na popularnom romanu C. S. Forestera. U filmu, koji je kombinacija romantike, komedije i avanture, glume Humphrey Bogart i Katharine Hepburn. Barson ga naziva "jednim od najpopularnijih holivudskih filmova svih vremena." Producent filma, Sam Spiegel, predlagao je Hustonu da promijeni kraj filma kako bi protagonisti mogli da prežive, a ne da poginu. Huston se složio, i kraj je bio promijenjen. Finansijski, postao je Hustonov najuspješniji film, i "ostaje jedan od njegovih najboljih ostvarenja." Huston je bio nominiran za dva Oscara: za najboljeg režisera i najbolji scenarij. Bogart je, međutim, osvojio Oscara za najbolju glavnu mušku ulogu, njegova prva pobjeda.
Period Komiteta za neameričke aktivnosti (HUAC)
Huston se 1952. preselio u Irsku kao rezultat njegovog "gađenja" zbog "lova na vještice" i "moralne truhleži", koju je, po njegovom mišljenju, stvorio Komitet za neameričke aktivnosti (HUAC), kada su progonjeni mnogi od njegovih prijatelja u filmskoj industriji. Huston je, zajedno s prijateljima uključujući režisera Williama Wylera i scenaristu Philipa Dunnea, osnovao "Odbor za Prvi amandman", kao odgovor na tadašnje vladine istrage o komunistima unutar filmske industrije. HUAC je prozivao brojne filmske autore, scenariste i glumce da svjedoče o svojoj političkoj prošlosti.
Neprilagođeni (1961)
Od njegovih narednih pet filmova, samo Neprilagođeni (1961) je dobio pohvale kritike. Međutim, kritičari su primijetili "retrospektivnu atmosferu prokletstva", koja je prisutna u filmu. Clark Gable, koji je bio zvijezda filma, umro je od srčanog udara nekoliko dana nakon što je snimanje završeno; Marilyn Monroe nikad više nije snimila nijedan film, a umrla je godinu dana kasnije; Montgomery Clift i Thelma Ritter koji su imali sporedne uloge, također su umrli u narednih nekoliko godina. Tokom samog snimanja, Monroe je često bila na raznim drogama, što je dovodilo do njenog kašnjenja na snimanje, a često je zaboravljala svoje dijaloge. "Praktično na snimanju", došlo je do njenog raspada braka sa scenaristom filma, Arthurom Millerom. Huston je kasnije komentirao o ovom periodu u njenoj karijeri: "Marilyn je bila na samom završetku ne samo svoje glumačke karijere, nego i života."
Freudova tajna strast (1962)
Nakon Neprilagođenih dolazi Freudova tajna strast, film sasvim drugačiji od većine drugih. Osim režije, on također pripovijeda dijelove priče. Historičar filma Stuart M. Kaminski napominje da Huston predstavlja Sigmunda Freuda, kojeg igra Montgomery Clift, "kao neku vrstu spasitelja i mesiju", sa "gotovo biblijskim određenjem." Na početku filma, Huston opisuje Freuda kao "vrstu heroja ili Boga u potrazi za čovječanstvom": "Ovo je priča o Freudovom silasku u predjele crne kao pakao, ljudsku podsvijest, i kako je on tu unio malo svjetla."
Huston objašnjava kako je počeo da se zanima psihoterapijom kao predmetom filma:
Noć iguane (1964)
Za svoj sljedeći film Noć iguane, Huston još jednom putuje u Meksiko. Adaptira pozorišni komad Tennesseeja Williamsa. U filmu se pojavljuju zvijezde kao što su Richard Burton i Ava Gardner, i bio je nominiran za nekoliko nagrada Akademije. Snimanje je privuklo mnogo pažnje, zbog Burtona koji se pojavio u Meksiku sa svojom suprugom Elizabethom Taylor. Hustonu se toliko svidio grad u kojem je obavljeno snimanje, da je odlučio da kupi kuću tamo.
Biblija:Knjiga postanka (1966)
Producent Dino De Laurentis putuje u Irsku da pita Hustona da režira film Biblija:Knjiga postanka. Iako je De Laurentis imao ambicije za širu priču, shvatio je da tema ne može biti adekvatno pokrivena i ograničava priču na prvu polovinu Knjige Postanka. Huston je uživao režirajući film, pošto je imao priliku da se prepusti svojoj ljubavi prema životinjama. Osim režije on je također igrao ulogu Noe i glasa Boga. Film je prošao loše na kino blagajnama, međutim, sa budžetom od 18 miliona dolara, to je bio najskuplji film u njegovoj karijeri. Huston opisuje detalje o snimanju:
Grad izobilja (1972)
Nakon nekoliko filmova koji nisu bili dobro primljeni, Huston je ponovo osvojio odobravanje kritike sa filmom Grad izobilja koji je zasnovan na istoimenom romanu Leonarda Gardnera iz 1969. godine. To je priča o ostarjelom, umornom alkoholičaru-bokseru iz Stocktona, Kalifornija koji pokušava da se vrati na boksersku scenu. Film je bio nominiran za nekoliko nagrada nakon premijere. U filmu glume Stacy Keach, mladi Jeff Bridges i Susan Tyrrell, koja je bila nominirana za Oskara za najbolju sporednu žensku ulogu. Roger Ebert navodi da je Grad izobilja bio jedan od najboljih Hustonovih filmova, dajući mu maksimalne četiri zvjezdice, što je bio njegov najveći rejting.
Čovjek koji bi da bude kralj (1975)
Možda jedan od Hustonovih najcjenjenih filmova 1970-tih, Čovjek koji bi da bude kralj doživio je kritički i komercijalni uspjeh. Huston je planirao da snimi ovaj film još od 1950-tih godina, prvobitno sa svojim prijateljima Humphreyjem Bogartom i Clarkom Gableom. Na kraju su glavne uloge pripale Seanu Conneryju i Michaelu Caineu. Film je snimljen na lokacijama u Sjevernoj Africi i bio je hvaljen zbog starinskog načina prikazivanja fantazije i zabave. Steven Spielberg je izjavio da je film bio jedan od njegovih inspiracija za Otimače izgubljenog kovčega.
Mudra krv (1979)
Nakon snimanja filma Čovjek koji bi da bude kralj, Huston je imao najdužu pauzu između režiranja filmova. Svoj povratak je obilježio sa filmom Mudra krv koji je bio neuobičajen i pomalo kontroverzan snimljen prema istoimenom romanu. Tu je Huston pokazao svoju vještinu kao pripovjedač i odvažnost kada su u pitanju teške teme kao što je religija.
Ispod vulkana (1984)
Ispod vulkana je bio posljednji Hustonov film s radnjom u Meksiku a glavnu ulogu je imao Albert Finney u ulozi ambasadora alkoholičara  na samom početku Drugog svjetskog rata. Film je zaradio dobar prijem kod kritičara, a posebno Finneyjeva gluma očajnog i depresivnog alkoholičara. Film je također doživio i uspjeh kod nezavisnog kruga.
Mrtvi (1987)
Mrtvi bilo je posljednje filmsko ostvarenje Johna Hustona. To je adaptacija kratke klasične priče Jamesa Joycea što je možda bilo jedno od Hustonovih najličnijih ostvarenja, kako zbog njegovog irskog državljanstva tako i zbog njegove strasti za klasičnom literaturom. Većinu filma režirao je iz invalidskih kolica, i koristio je spremnik s kiseonikom da diše tokom posljednjih nekoliko mjeseci života. Film je bio nominiran za dva Oskara, i dobio je pohvale od strane kritičara. Roger Ebert ga je stavio na svoju Listu najvećih filmova za koje tvrdi da su jedni od najboljih ikada snimljenih. Huston je umro skoro četiri mjeseca prije datuma objavljivanja filma.
Kao glumac
Pred kraj svoje karijere počeo je da se pojavljuje u različitim filmovima. Režiser Otto Preminger ga je 1963. pitao da li bi glumio bostonskog prelata u filmu Kardinal, i prema pisanju autora Philipa Kempa, on je "briljirao u filmu". Bio je nominiran za Oskara za najbolju sporednu mušku ulogu. Kao i mnogi drugi, imao je jako malo učešća kao glumac i režiser za film iz 1967. Casino Royale. Zatim se 1974. pojavljuje u filmu Romana Polanskog Kineska četvrt, kao glavni korumpirani biznismen, te kao John Hay, državni sekretar za vrijeme Theodorea Roosevelta, u filmu Vjetar i lav. Huston je uživao u glumi i nikad je nije uzimao za ozbiljno. "To je sigurna stvar", jednom je rekao, "i oni vas plaćaju skoro isto kao i za režiju."
IC 4342
IC 4342 (također poznat kao MCG 4-33-21 i PGC 49425) je galaksija koja je udaljena oko 401 milion sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Volar. Najveći prečnik je 0,80 (93 hiljade sg) a najmanji 0,3 uglovnih minuta (35 hiljada sg). Prvo otkriće je napravio Stephane Javelle 15. juna 1895. godine.
John Huston
Kao glumac
Huston je rekao da ne smatra sebe vrlo dobrim glumcem, rekavši da je jedino bio ponosan na svoju ulogu u filmu Kineska četvrt, iako je također u velikoj mjeri uživao glumeći u filmu Zima ubija. On je također igrao Lawgivera u filmu Bitka za Planetu majmuna.
IC 4342
Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.
John Huston
Kao glumac
Huston je bio poznat generaciji ljubitelja Tolkienovih priča Srednje zemlje kao glas čarobnjaka Gandalfa u Rankin/Bassovoj animiranoj adaptaciji Hobbita iz (1977) i Povratku kralja iz (1980).
Fala (Ruše)
mini|280px|Fala, [[Hidroelektrana Fala na rijeci Dravi]] Fala je naseljeno mjesto u sastavu općine Ruše, regija Podravska, Slovenija.
John Huston
Filmske teme
Hustonovi filmovi imali su svoju dubinu prema ljudskoj prirodi i ljudskim problemima. Oni su ponekad uključivali scene ili kratke dijaloge koji su bili izuzetno proročanski i odnose se na pitanja životne sredine koji su dospjeli do javne svijesti tek u budućnosti, u periodu koji je započeo oko 1970; primjeri uključuju filmove kao što su Neprilagođeni i Noć iguane. Huston je provodio duge večeri nakon snimanja lumpujući u kazinima Nevade, okružen novinarima i lijepim ženama, kockajući se uz piće i pušeći cigare.
Trichomonas
Trichomonas  je rod protozoa iz porodice Trichomonadidae, jednoćelijskih životinja veličine od oko  4 µm do oko 30 µm, koje spadaju u  Eukaryota. Trichomonas spp. su djelom bezopasni komensali,  ali  neki predstavnici su patogeni kod ljudi i životinja.
Obilježja
Predstavnici ovog roda su kruškolike  protozoa koje imaju četiri prednja biča: na leđima leđima. prikačan na kinetosomima koji  pokriva troslojnu  plazmamembranu. Istezanje i kretanje je na osnovu  brežuljkastih (valovitih)  uvijanja membrane. Na kraju vrhova ćelijskog tijela je štapičasta osovina plazmatske membrane. S obzirom da je genom trihomonasa oblikovan u vidu hromosoma  u jedru,  trihomonasi su  eukarioti.
Trihomonasi nemaju  mitohondrija za proizvodnju energije, ali imaju  tzv. hidrogenosome. Razmnožavaju se jednostavnim uzdužnim dijeljenjem, uz različite oblike razvoja, koji se  ne javljaju kod  drugih protozoa.
Najučestalije vrste
mini|250px|Rekonstrukcija [[Tyrannosaurusa koji je bio inficiran nekom vrstom roda Trichomonas]]
John Huston
Filmske teme
Prema Kaminskom, Hustonove priče su se često bavile "propalim poduhvatima" od strane različitih grupa ljudi. Grupe će istrajavati iako su im šanse male, i na početku su osuđeni na propast zahvaljujući okolnostima koje su stvorile nemoguću situaciju. Međutim, neki članovi grupe obično prežive, i to oni koji su "proračunati" i "inteligentni", ili neko ko će "žrtvovati sve za samospoznaju i nezavisnost". Te vrste likova vide se na primjeru Bogarta u Malteškom sokolu, i Montgomeryja Clifta u Freudu.
Fala (Ruše)
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Ruše. Kao samostalno naseljeno mjesto, Fala postoji od 1994. godine. Nastalo je izdvajanjem dijela iz naselja Fala.
John Huston
Filmske teme
Druga vrsta potrage često viđena u Hustonovim filmovima uključuje par potencijalnih ljubavnika koji pokušavaju da se suoče sa neprijateljskim svijetom. Flint dodaje da se on "suprotstavljao navici Hollywooda za sretnim završecima", i mnogi od njegovih priča završavaju se sa "neispunjenom ljubavi". Historičar filma James Goodwin dodaje da u skoro svim njegovim filmovima, postoji neka vrsta "herojske potrage, čak i ako to uključuje sumnjive motive ili destruktivno savezništvo". Osim toga, traganje "je prihvatljivije nego malodušne, nemoralne rutine života". Kao rezultat toga, njegovi najbolji filmovi, prema Flintu, "imaju površne scenarije sa ubrzanim tempom i uzbudljivu radnju i karakterizaciju, a mnogi od njih se ironično bave sujetom, pohlepom i neobavljenim zadacima".
Fala (Ruše)
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Fala je imala 82 stanovnika.
Kumen
Kumen je naseljeno mjesto u sastavu općine Lovrenc na Pohorju, regija Podravska, Slovenija.
Fala (Ruše)
Stanovništvo
Napomena: ''U 1994. nastalo izdvajanjem dijela iz naselja Fala (općina Selnica ob Dravi), pod imenom Fala Grad. Od 1999. godine nosi sadašnje ime.''
Kumen
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazio se u sastavu stare općine Ruše.
Janževa Gora
Janževa Gora je naseljeno mjesto u sastavu općine Selnica ob Dravi, regija Podravska, Slovenija.
John Huston
Filmske teme
Međutim, po mišljenju kritičara Tonyja Tracyja i Roddyja Flynna, "ono što suštinski fascinira Hustona nisu bili filmovi per se, to jest forma, nego ljudsko stanje, a literatura je ponudila orijentir za istraživanje tog stanja. "Dakle, u mnogim od njegovih filmova on je pokušao da izrazi svoj ​​interes razvijanjem tema koje uključuju neke od "velikih pripovijedanja" dvadesetog vijeka, kao što su "vjera, smisao, istina, sloboda, psihologija, kolonijalizam, rat i kapitalizam".
Janževa Gora
Historija
Do teritorijalne reorganizacije u Sloveniji nalazila se u sastavu stare općine Ruše.
Kumen
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Kumen je imao 357 stanovnika.
Janževa Gora
Stanovništvo
Na popisu stanovništva 2011. godine, Janževa Gora je imala 454 stanovnika.
John Huston
Filmske teme
Za Jamesona, svi Hustonovi filmovi su adaptacije, i smatra da je kroz njegove filmove postojao "kohezivan pogled na svijet, ne samo tematski, već i stilski". To se zove "Hustonov pogled". "Hustonov pogled" je također primijetio scenarist James Agee, koji dodaje da taj "pogled nastaje iz Hustonovog smisla za ono što je prirodno za oko i njegovo osjetljivo, jednostavno osjećanje za prostor." U svakom slučaju, napominje Flint, Huston je posvetio "neuobičajenu pažnju očuvanja stilova i vrijednosti pisca, i tražio je više puta da prenese unutrašnju suštinu literature kako bi snimio dramatičnu i vizualnu napetost", što je učinio u filmovima Crvena medalja za hrabrost,  Moby Dick i Ispod vulkana.
Janževa Gora
Stanovništvo
Napomena: ''U 1971. smanjeno za dio naselja koji je sa izdvojenim dijelovima iz naselja Spodnja Selnica i Zgornja Selnica spojen u novo samostalno naselje Selnica ob Dravi.''
John Huston
Filmske teme
Religija je također tema koja se provlači kroz mnoge Hustonove filmove. U filmu Noć iguane, Kaminsky napominje kako Richard Burton, dok drži propovijedi svojoj zajednici, izgleda "izgubljen, zbunjen, a njegov govor je nepovezan", što dovodi do toga da mu njegova zajednica okrene leđa. U drugim filmovima, dodaje Kaminski, vjera se vidi kao "dio svijeta mašte", gdje se akteri moraju savladati kako bi preživjeli fizički ili emocionalno. "Ovi vjerski fanatici zastupaju odstupanje od svijeta zadovoljstva i ljudske ljubavi, svijeta u koji Huston vjeruje", zaključuje Kaminsky. Takve religiozne teme također se mogu vidjeti u filmovima Biblija i Mudra krv.
Za Barsona, međutim, Huston je među "najmanje dosljednim" filmašima, iako zaključuje da je on bio jedan od "najzanimljivijih režisera proteklih šezdeset godina". Tokom svoje duge karijere, mnogi od njegovih filmova prošli su loše i zbog toga su bili kritikovani. Jednom je piscu 1972. izjavio: "Kritika nije novo iskustvo za mene. Filmovi koji se sada smatraju da su, oprostite termin, klasici, nisu bili tako dobro primljeni u vrijeme kada su izašli."
U svom pregledu Grada izobilja Roger Ebert je napisao: "On je fasciniran likovima autsajdera i gubitnika. U njegovim filmovima junaci nikada ne postižu ono šta imaju za cilj. Sam Spade, u Malteškom sokolu, gubi jednog partnera, i jednu ženu za koje je mislio da bi im mogao vjerovati. Svako je gubitnik u filmovima: Blago Sierra Madre, zlato u vidu prašine biva izgubljeno u vjetru, Ahab u Moby Dicku, karijera oficira kojeg igra Marlon Brando u filmu Odsjaji u zlatnom oku, čak i Bogart i Hepburn u filmu Afrička kraljica, niko ne ispunjava svoje planove. Afrička kraljica ima sretan završetak, ali se osjeća izvještačeno i smiješno, a sam brodić strada pri uništavanju njemačkog parobroda."
Tehnika režiranja
George Stevens Jr. napominje da se mnogi režiseri oslanjaju na montažu nakon snimanja kako bi oblikovali konačnu verziju, Huston je umjesto toga kreirao svoje filmove dok su se snimali: "Ja većinom ne poznajem montažere mojih filmova", rekao je Huston. Glumac Michael Caine je primijetio njegovu tehniku​​: "Većina režisera ne znaju šta žele, tako da snimaju sve što mogu da zamisle; oni koriste kamere kao mitraljeze. John koristi kameru kao snajper."
Filmski pisac Peter Flint također se slaže i ističe koristi od ovog stila: "On je snimao štedljivo, izbjegavajući mnoge dodatne snimke koje koriste nesigurni režiseri, i bio je mudar montažer, tako da su finansijeri imali problema pokušavajući cenzurisati scene". Huston je snimao većinu svojih filmova na originalnim lokacijama, radeći "intenzivno" šest dana u sedmici, a "nedjeljom bi jednako intenzivno igrao poker sa glumcima i ekipom."
Na pitanje kako on zamišlja svoje filmove dok ih režira i šta su njegovi ciljevi, Huston je odgovorio:
Prema Kaminskom, mnoge Hustonove vizije vjerovatno su došle iz njegovih ranih iskustava kao slikar na ulicama Pariza. Dok je boravio tamo, studirao je umjetnost godinu i po dana. Huston je nastavio sa slikarstvom kao hobijem tokom većine svog života. Kaminsky također napominje da se većina Hustonovih filmova "ogleda u ovom primarnom interesu za slike, pokretne portrete i korištenje boja." U većini njegovih režiserskih poduhvata on je istraživao korištenje "stilskih okvira", a posebno dobro planiranih krupnih planova. Za svoj ​​prvi film, Malteški soko, na primjer, Huston je skicirao sve njegove scene unaprijed, poput platna za slike. Njegova kćerka Anjelica Huston dodaje da je čak i za njegove kasnije filmove, "stalno" skicirao kadrove. Ona se slaže da je za njenog oca "to bio način proučavanja, a moj otac je bio vrlo dobar slikar." Ona također napominje da "je imao izuzetno razvijene čulne kvalitete, i da mu ništa nije moglo promaći."
Nagrade
thumb|right|200px|Kip Johna Hustona, [[Puerto Vallarta, Meksiko]] Huston je imao 15 nominacija za Oskara u toku svoje karijere, te je najstarija osoba ikada nominirana za najboljeg režisera kada je, u dobi od 79 godina, bio nominiran za film Čast Prizzijevih (1985). Osvojio je dva Oscara, za režiju i pisanje scenarija za Blago Sierra Madre. Huston je također osvojio Zlatni globus za isti film i dobio više nagrada za životno djelo, uključujući i jednu od Američkog filmskog instituta 1982.
On je također jedinstven po tome što je režirao uloge svog oca Waltera i njegove kćeri Anjelice u filmovima koji su odnijeli pobjede na dodjelama Oscara: Blago Sierra Madre i Čast Prizzijevih, respektivno. Hustonovi su bili prva porodica sa tri generacije dobitnika Oskara.
Osim toga, on je također režirao uloge 13 glumaca nominiranih za Oskara: Sydney Greenstreet, Claire Trevor, Sam Jaffe, Humphrey Bogart, Katharine Hepburn, José Ferrer, Colette Marchand, Deborah Kerr, Grayson Hall, Susan Tyrrell, Albert Finney, Jack Nicholson i William Hickey.
Huston je 1965. dobio Nagradu Laurel za pisanje scenarija od Udruženja američkih pisaca. Sa filmom Escape to Victory 1981. bio je nominiran za Zlatnu nagradu na 12. Međunarodnom filmskom festivalu u Moskvi. Hustonov kip koji ga prikazuje kako sjedi u svojoj režiserskoj stolici, postavljen je na Trgu Johna Hustona u Puerto Vallarti u Meksiku.
Privatni život
thumb|240px|Sa kćerkom Anjelicom, oko 1960.-e Za producenta Georga Stevensa, Huston je simbolizirao "intelekt, šarm i fizičku snagu" u filmskoj industriji. Zatim dodaje: "On je bio jedan od najharizmatičnijih režisera koje sam znao; govorio je umirujućim, melodičnim glasom koji je često bio oponašan, ali je bio jedinstven za njega".
Huston je volio biti u prirodi, a pogotovo je volio sportove poput lova dok je živio u Irskoj. Tvrdio je da nije bio posvećen nijednoj od religija. Među njegovim životnim pustolovinama, prije nego što je postao holivudski režiser, ubrajaju se: amaterski boks, novinarstvo, pisanje kratkih priča, umjetnost portretiranja u Parizu, konjički jahač u Meksiku, te snimanje dokumentarnih filmova za vrijeme Drugog svjetskog rata. Osim sporta i avantura, uživao je žestoka pića i mnogobrojne veze sa ženama - jedan od razloga što je bio oženjen pet puta. Stevens ga opisuje kao nekog ko je "živio život punim plućima". Barson čak sugerira da bi se Hustonov "blistavi život" buntovnika eventualno mogao pretočiti u "priču koja je još zanimljivija od većine njegovih filmova".
Njegova kćer, Anjelica Huston primjećuje da mu se nije sviđao Hollywood, a "posebno je prezirao Beverly Hills; ... smatrao je da su sve to samo laž i to iz temelja. Ništa od toga mu se nije sviđalo, niti ga je ikad zaintrigiralo niti privlačilo. Ona napominje da je "za razliku od toga, volio da bude u divljini; volio je životinje onoliko koliko je volio i ljude."
Bio je oženjen pet puta:
Četiri njegova braka završili su razvodom. Njegova četvrta supruga, Enrica Soma, poginula je u saobraćajnoj nesreći 1969. godine, dok su bili u braku. Osim što je imao djecu sa Somom, imao je i sina, glumca Dannyja Hustona, sa književnicom Zoe Sallis.
Među njegove prijatelje ubrajaju se Orson Welles i Ernest Hemingway. Humphrey Bogart je bio jedan od njegovih najboljih prijatelja i Huston je održao oproštajni govor na njegovoj sahrani.