cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Sontopē
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Karkloujė
Opėis vards parēn nug žuodė karklos.
San Paulos
San Paulos (portugalėškā: São Paulo) ī miests pėitū Brazilijuo, dėdliausis šalėis miests. San Paula valstėjės suostinė. 10,02 mln. gīvėntuoju (2005). Ons īr pagrindėnis Brazilėjės ekonuominis cėntros. Transpuorta mazgos, terptautėnis uora ousts. Ėšvīstīta automuobiliū (krūvuo ė sonkiūjū) pramuonė, metala apdėrbėms, alektras prėkiū dėrbėms, liekvarstū ė kemėjės pramuonė. San Paulė īr 4 oniversėtetā, medėcėnas ė teisės muokīklas, mena galerėjės, leidīklas. Īr metropuolitens. Vėriausībes rūmā (XVI o.), šmuots dunguoraižiū.
Dobėtē
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Kaniavas seniūnėjuo, ož keliu kėluomėtru nu sėinas so Godėjė.
Pagramontēs
Gīvenvėtie gīven 569 žmuonis.
Suahėliu kalba
Kateguorėjė:Nigerė-Kuonga kalbas
Vasarė 18
Vasarė 18 dėina īr 49 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Siera Leuonė
Siera Leuonė ī valstībė Vakarū Afrėkuo. Robežioujas so Gvėniejė ė Liberėjė, tepuogė anā ėš vakarū skalaun Atlanta ondenīns.
Kosē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo.
FK Nevėžis
FK Nevėžis īr Lietovuos fotbuola klobs. Ons īr nūg Kiedainiū.
Kosē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Utuopėjė
thumb|250px Utuopėjė (gr. u – ne + topas – vėita, t.ī. vėita, katruos nie) - ėdealiuos, neėgīvendėnamas santvarkas pruojekts, neėvīkduoms, narealos ėšmėslos.
Paontvardīs II
Paontvardīs II - Jorbarka rajuonė, Gėrdiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Lōmē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo gīven 346 žmuonis.
Rauduonės pėlės
Kateguorėjė:Arkėtektūra
Trėsdešimmetė vaina
thumb|220px|Euruopas žemielopis po Trėsdešėmtmetės vainuos 1648 m. Trėsdešimtmetė vaina vīka 1618 – 1648 m. ė bova tėik vierėnė vaina, tėik klasėkėnis valstībiu kuonflėkts diel hegemuonėjės ė jiegū posiausvīras terp Euruopas dėdliūju valstībiu. Vainuo pasėreiškė tėik prīštaravėmā terp Vuokītėjės Katalėku Līgas ė Pruotestontu Sājongas, tėik Euruopas līgmeni bovė Habsborgū] ė Prancūzėjės prīštaravėmā. Austrėjės ė Ispanėjės Habsborgū dinastėnē ėnteresā sosėdūrė so Prancūzėjės, Nīderlandu, Danėjės ė Švedėjėė ėnteresās.
Jonkuovėcā
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Grendavės seniūnėjuo.
Ašuoklis
thumb|260px|Baltė̄jė ašuoklē
Nuorkātē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo gīven 321 žmuogos.
Lasa
Lasa (tėbetėitėškā: ལྷ་ས་, ) ī Tėbeta suostėnė, vuo daba tas ī Kėnėjės miests ė Tėbeta autuonomėnė regėjuona cėntros. Lasa istuorėnė Dalai lamas būstėnė ė Tėbeta bodėzma cėntros ī. 2004 metās Lasuo gīvena 257,4 tūkst. gīvėntuoju.
Žagarėškē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 90 žmuoniū.
Papošė̅nė
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo gīven 299 žmuonis.
Neviežis
Neviežis īr opės vėdorė Lietovuo; Nemona dešėnīsis ėntaks. Prasėded Anīkštiu rajuoni, pri Grībuoliū kaima. Tek' pradiuo i šiauri vakaros, nu Paneviežia sok i pėitos ėr tek' Neviežia līgomu. Itek' i Nemona pri Rauduodvare. Neviežis īr dėdlē svarbi ėstuorėnė opė: pri anuos vėdoromžē stuovie daug pėliakalniu o vielesnio čieso pri Neviežia bova daug dvarū. Ans teipuogi ėlga čiesa bova robežios terp Žemaitėjės ėr Lietovuos.
XV svieta krepšėnė čempijuonats
Campionat del Món de bàsquet 2006 Pasaules čempionāts basketbolā 2006 Campeonato Mundial de Basquetebol de 2006 2006年世界男子篮球锦标赛
Batėškė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniū.
Sėlks
thumb|250px|Sėlks
Anguola
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Frank Lloyd Wright
thumb|right|Frank Lloyd Wright Frank Lloyd Wright - (1867 m. bėrželė 8 d. - 1959 m. balondė 9 d.) - žīmos amerėkėitiu arkėtekts, inešės labādėdli duovi muoderniuoses arkėtektūras raidā.
Ožvarstē
Kateguorėjė:Dāktā
Roboilis
Lietovuo roboilis nuognē tonkė žovis, katra būn srauniūs opies, retesnė pratekamūs ežerūs. Laikas polkās opės dognė ė pavėršiō nekīl.
Savātėškės (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Sausdravs
Ons īr ožtvėnkts dvējūs vėitūs. Pėrma ožtvanka aukštopie Sausdravienū k. šalep Kontautiu suodas (1 ha) īr prėvatėzouta ėr ontra Žlėbėnūs (6 ha) valdėška.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Varškiets
Keptus varškietus taisa ėš tūm patiū daliū, tiktās tešla palėik skīstesnė ė kep ont petelnės. Tas ī gers posrītė aba pavakariū jiedis.
Žarienu seniūnėjė
Žarienu seniūnėjė (liet. - Žarėnų seniūnija) īr Telšiū rajuona pėitūs, pėitū-vakarūs, admėnstracėjės centros – Žarienā.
Banda
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Trė̅nuojė
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo gīven 124 žmuonis.
Kukovīts
Kukovīts o Kukovaitis bova Žemaitėjės konėgaikštis XI o. Ons vagol legėnda priklaus Palemuona dinastėju. Ons vald Lietova teipuogi. Kukovīta tievs bova Gimbuts.
Trams
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Žuolės
Smalē (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Sodans
Sodans bova dėdliausė Afrėkas valstībė bat pu Pėitū Sodana atsėskīrėma dėdliausė Afrėkas valstībė palėka Alžīrs.
Racėbužos
Kateguorėjė:Lėnkėjės miestā
Tilipuons
thumb|Antėkvarėnės tilipuona aparats Tilipuons (gr. k. tele – tuolė ė phone – balsos) – tilikomunėkacėjės irengėnis, alektrėnēs sėgnalās pardoudontės balsa. Tilipuona ėšrada Aleksandrs Grehems Bels (ongl. Alexander Graham Bell), katros 1876 m. pėrmasės sokuonstrava itaisa Buostuonė, JAV, bet tas nie vėiningā sotarta, a tā īr tėkruojė tilipuona istuorėjė.
Steven Spielberg
miniatiūra|alt=|Steven Spielberg, 2017 Stīvens Spilbergs (Steven Allan Spielberg; g. 1946 m. groudė 18 d. Sinsėnatī, JAV) īr nuognē garsos JAV kina režėsėrius ė pruodioseris. Ans īr 3 Oskaru ė da daugībės apduovanuojėmu laurėats.
Šapals
Neršt balondė–rogpjūtė mienesēs, ont dogna. Mailios jied mizeri, vuo dėdlės žovis – varluožios, viežios, žovū jaunėklios.
Abū Nuvasos
Kateguorėjė:Puoetā
Rīškienu seniūnėjė
Rīškienu seniūnėjė (liet. - Ryškėnų seniūnija) īr Telšiū rajuona centrė, admėnstracėjės centros – Rīškienā.
Purvėinā (Šalčėninkā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 330 žmuoniu.
Gasiolėškė (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Šonpėjuolkė
Augalioks mažos, 3-15 cm aukštoma. Stombrē trompi, statē, lapas ėlgakuotē, šėrdiški. Žiedokā švėisē mielini, aug lapū pažastīsė.
Vasarė 25
Vasarė 25 dėina īr 56 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Vainėks
Vainėks ī bikuoks dailē i rinki ešpints dākts. Tonkiausē ons būs ėš kvietku, žuolīnu, medė šakū sopints. Tepuogė vainėko vadėn i rinki sosoktus merguos plaukus.
Vakarelis
Vakarelis (aba vakarielis) ī tuokis jaunėma sosiėjėms, linksmībė. Vakarelē paprastā būs šėltū dėinū (vasaras, gegožė) vakarās, ne par gavienė, katrūs kaima jaunėms sosirenk krūvuo ė šuok. Tam tīčė liuob būs ė mozėkontā, katrėi grajėns tonkiausē armuonėka aba grėiž skripītiuo. Būs ė kad jaunėms patsā dainious. Īpatingā dėdli būs pavasarėnē vakarelē – gegožėnės.
Matsuo Bashō
thumb|Matsuo Bashō Matsuo Bashō (松尾 芭蕉? 1644–1694 m. lapkristė 28 d.) īr žėnomiausės Edo laikuotarpe puoets Japuonėjuo. Anam gīvam asont, ans bova vertėnams ož bendradarbēvėma haikai no renga žanre, a daba – ož trompos haiku.
Brėtu imperėjė
Kateguorėjė:Imperēlėzmos Kateguorėjė:Jongtėnės Karalīstės istuorėjė
Osnės
Osnės dėdlė daržū, laukū, patuoriū, dėrvuonu, pakeliū piktžuolė ī. Anā sonkē ėšgluodītė, ba osnis spierē plint, ravint anūm šaknis tonkē palėik žemie.
Volts Dėsniejos
Kateguorėjė:JAV žmuonis Kateguorėjė:Režėsierē
Joknėškė (Zarasā)
Joknėškė - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Valaks
Valakā žmuonims ėšdalinti prī Žīgėmonta Augusta bova. Nug valaka valstėitē toriejė so sava darbėnēs gīvuolēs ė padargās ētė laža pu dvi dėinas par nedielė. Valakā būs cieli, aba ėšdalinti margās.
1861 m., kap panaikėna laža, panaikėnts kap miers ė valaks, ale žmuonis da lėgė terpokarė sava žemė liuob mieruos valakās.
Baltrelėškės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Kirkizėjė
Geuograpėjė
Šalės laba kalnouta, daugiau kāp posė terėtuorėjės īr 2500m vėrš jūras līgė vuo aukštiau.
Devīnakē
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Gavienė
Nuor Gavienė palėka kap krėkštiuonėškos papruotīs, tuoks sositromdīma čiesos prīš pavasarė švėntė bova žėnuoms ė Egėptė, Grākėjuo, Mažuojuo Azėjuo.
Ožjūris
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniū.
Tokėjės
Tokėjės vuo Tuokėjės (Tōkyō, 東京; pažuodiou – „Rītū suostėnė“, oficēlē - Tokėjė metruopuolėjė) – Japuonėjės suostėnė. 8,34 mln. gīvėntuoju (2005; ba prīmiestiu). Isėkūrės Honšiū saluos pėitrītiūs, Kanto līgumuo, pri Tokėjė īlonkas.
Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Miestā, katrūs vīka vasaras uolėmpėnės žaidīnės Kateguorėjė:Japuonėjės miestā Kateguorėjė:Japuonėjės prefektūras
Ožgėrē (Telšē)
Ožgėrē - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Rīškienu seniūnėjuo. Anuo gīven 189 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Pramuonės perversmos
Kateguorėjė:Akuonuomėka
Saluovėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Stiekīs
Stiekīs aba stiekis (sovalkėitėškā: dyglė, dzūkėškā: ragė,, , ) īr žovalė, katra prėgol dīglėniu žovū (Gasterosteidae) šeimā.
Ruoplē
Ruoplē īr stoborėnē, ketorkuojē, šaltakraujē gīvē. Anūm kūns ī padengts žvīnās. Jaunėklius ved ėš kiaušiu.
Kalnėškē (Skaudvėlė)
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Lauka Suoda
Istuorėjė
2001 m. anuo gīvena 177 žmuonis.
Visbuotā
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
1922
1914 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided sekmadeinī.
Jatkontalē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo gīven 9 žmuonis.
Lūgelē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Balondė 1
Balondė 1 dėina īr 91 metu dėina (kelamasēs metās - 92) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
1219
1219 - nekalāmieji metā, katrie prasided antradeinī.
Bazėliuonā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Kvėstė
Pakrontės
Baudžiavuos gadīnie Astėikiu k. Kvėstė bōva ožtvėnkta ėr pastatīts malūns, katras pru 1914 m. vaina sodegė. Paskiau, vainā pasėbengos bov atstatīts. 1925 m. malūna nopėrka žīds Duovīds Perėsos, pu tuo anuo sūnos Aizėks. Ožējos vuokītēms, čė vėino čieso gīven vuokītis Leons Gruosos. Ož malėm rēkiejė muokiet pėnėgās, 50 kg liuob kainoutė aple posė lėta. Ožsėnešos tvėnkėniou malūns bova ėšnoumuots Stanėslovou Beržėnskiou, katras anon soremantava ėr malė lėgė pat 1942 m. Sosėkūros kuolūkiam malūna nopėrka Aleksos Žėlakauskos, katros 1971 m. anon perdav Mėčiūrėnė kuolūkiou. Dabarčiov malūna nebie. Pastats bova labā sens, dėl tuo anon nugriuovė.
Groudė 29
Smertes
Kateguorėjė:Dėinas
Vėrbalė Miesta Laukā
Istuorėjė
2001 metās miestalie gīvena 465 žmuonis.
Parīžios
Parīžios ī Prancūzėjės suostėnė ė dėdliausis anuos miests. Anamė gīven 2,14 mln. gīvėntuoju (2005 m.), so prīmiestēs (Versaliu, Sen Deni, Ivri, Dransi, Aržantejo ė kt.) – aple 10 mln. Miests ėšbūdavuots ont Senas opėis vingė, abejūs opėis krontūs. Miests cielom svietė īr gerā žėnuoms diel šmuota istuorėniu paminklu ė sava ėšskėrtėnuos kultūras.
Parīžiou nūtėka 1900 ė 1924 m. uolimpėnės žaidīnės.
Libartā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Papošīnē
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Čing dinastėjė
Kateguorėjė:Bovosės imperėjės Kateguorėjė:Mandžiūrėjė Kateguorėjė:Kėnėjės istuorėjė Kateguorėjė:Monguolėjės istuorėjė
Kaniava
Istuorėjė
1500 m. mėnavuojams karalėšks Kaniavas dvars. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 39 žmuonis.
Pūkis
Pūkis tonkiausē būn lėgė 15 cm ėlgoma, retiau būn lėgė 25 cm. Vėršotėnė kūna posė īr žalsvā pilkuos spalvuos, ėšrašīta vairaus dėdloma tomsiuom diemiem. Nogaras peleks prėikėnie posie tor kėitos dīglios, žabtu dongtalė galėnis šmuots īr so dantalēs.
Kateguorėjė:Žovis
Viegielie
Kramė dėdlė, pluokštė ėšo vėršaus. Kūns kāp varložė. Nogara tomsė, joudā aba rodā pilka. Šuonā gelsvā žalsvė, diemietė. Skėlvis švėisē pilks. Skūra gleimieta, stuora so gėlē īaugosēs nuognē mizernās žvīnās. Pelekā minkštė, tomsūs, ėšrašītė švėisiuoms diemiems. Ont apatėnė žonda īr 1 ėlgs ūsos, ont vėršotėnė prī šnerviu īr 2 trompo.
Neduojės
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo.
Koltūra
Koltūra vuo kultūra ( - apdėrbėms, ugdėms, aukliejėms, lavėnėms, tuobolėnėms, vīstėms, garbėnėms) īr kas sokorta fėzėnio ė pruotėniu vėsoumenės darbo. Žuodis gal znuočītė:
Štolps (opės)
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis Kateguorėjė:Mažeikiu rajuons
Koltūra
Ta sāvuoka, be minietu, apjem ė kėtus dalīkus.
Kaniūkā (Kaniava)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 63 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
2019 m. Okrainas prezidėnta rėnkėmā
Dalīvava 39 kandėdatā. Pėrmam torė daugoma balsū gava lėgė tuon parēgas ējės prezidėnts Petro Porošenko ė kuomėks Volodīmīrs Zelenskis, ale ontram torė nugaliejė Zelenskis, katros palėka šešto Okrainas prezidėnto.
Xzibit
Xzibit gėmė Detruoite, ožauga Albukerka mieste, katras īr Naujuo Meksėkuo.
Luoma
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Versale sosėtarėms
Versale taikuos sosėtarėms – taikuos sosėtarėms, pasėrašīts 1919 m. bėrželė 28 d. Versali, katra bova pžbėngta Pėrma svieta vaina.
Kateguorėjė:Pėrma svieta vaina Kateguorėjė:Taikuos sosėtarėmā
Koltūrėnė revoliucėjė
Kateguorėjė:Kėnėjės istuorėjė Kateguorėjė:XX omžios Kateguorėjė:Komunėzmos
Brazdēkē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Rīškienu seniūnėjuo. Anuo gīven 83 prietelē.
Suodnalė (Skaudvėlė)
Suodnalė - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 80 žmuoniū.
Šėndros
Šėndros, kėtap šėndrā, šėndra, šėndras, žōsiakūlis, žōsinkūlė, žōsinkūla, žōskūls, žōskūlė, žōskūlis ī tuokis augals, katros aug ežerū ė kėtuokiu ondenū krontūs.
Lietovuo aug dvījuopi šėndrā:
Norkūnā (Kiedainē)
Norkūnā - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 21 prieteliu.
Suobors
Kauna suoboro vadėnama Kauna Šv. arkangela Mīkuola bažninčė, prėgolontė katalėku bažninčē.
Glodė
Kateguorėjė:Rakondā
Nuovėna (Zarasā)
Nuovėna - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Menė̅kiškē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo gīven 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Žaliūkė
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Šarkotē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Bamboo Airways
Šaltenē
Kateguorėjė:Uora lėnėju bendruovės
Bobē (Šiaulē)
Istuorėjė
Mėslėnama, ka čėštās žmuonis gīvena nū V omžiaus. Bova Dobīsas pėlės (vuok. - Dobitzen), katra bova ešbūdavuota 1230 metās. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 878 žmuonis.
Līnežeris
Istuorėjė
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Vaivuors
Vaivuora ougas jiedamas ī, bet žmuonis rokoun, ka nug anūm būktās apsvaigst svāmie, rondas kuokis tā gėrtoms. Patiūs ougūs juokė svāgala nie, gal' būtė, ka tas ī diel gailė, katros tonkē aug sīkiom so vaivuorās ė skleida svaigėnonti smuoka.
Dėrbīkla
thumb|240px|AB "Lifosa" kemėjės dėrbīkla [[Kiedainē|Kiedainiūs.]] Dėrbīkla īr indostrėnis pastats, katramė īr vīkduomas gamības pruocėsos. Derbīkluo dėrb dėrbininkā, stuov specēlėzuotė darba irengėmā.
Čepelėškės
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Žaks Kartėjė
Cartier Cartier
Šniūrā (Šalčėninkā)
Šniūrā - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Kalesninku seniūnėjuo.
Gardėns
Istuorėjė
Miests ikorts XII o. ontruo posie.
Kateguorėjė:Baltarosėjės miestā
Vėlniaus arkėkatedra bazėlėka
Ī arkėvīskopėjės ėr dekanata cėntros. Stuov Vėlniaus senamiestie, pėliū terėtuorėjuo. Tėnkouta mūro. Pabūdavuota 1801 m. Klasėcėstėnė. Bažninčiuo īr Šv. Kazimiera kuoplīčė. Prī katedras stuov varpėnės buokšts.
Balondė 8
Balondė 8 dėina īr 98 metu dėina (kelamasēs metās - 99) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Gaubelē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Rīškienu seniūnėjuo. Anuo gīven 24 prietelē.
Bolienā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 44 žmuonis.
Saulė
Kateguorėjė:Žvāzdės Kateguorėjė:Saulės sėstema
Varnaliežos
Lietovuo aug 4 varnaliežu rūšis: dėdlīsis varnaliežos (Arctium lappa); mažāsis varnaliežos (Arctium minus); medės varnaliežos (Arctium nemorosum) ė paprastāsis varnaliežos (Arctium tomentosum).
Paliotėškē
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Changeling: The Dreaming
Kateguorėjė:Kuompioterėnē žaidėmā
Džiaugienā
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo.
FK Atmosfera (1973)
Titulā
1976 i 1979 m. Lietuvuos čempionā.
Kėnu kalba
Kėnu kalba (汉语/漢語, 华语/華語, arba 中文; Pinyin: Hànyǔ, Huáyǔ, o Zhōngwén) - tuonėnė kalba, katra prėklausa kėnu-tibetėitiu ruodu šeimuo. Ana īr labiausē svietė paplėtosė kalba. Nuors kėnu kalba diel paprastoma laikuoma vėina, anuos tarmės būto galam priskėrtė atskėruoms kalbuoms.
Sutkā (Tauragie)
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Ondou
Ondėnė sosėtelkėmā ont žemės vadėnamė vairē – nug mažū rasuos lašioku, klanū lėgė milžėnišku ondėnīnu. Uorė ondou renkas kāp debesē, rūks, ūkana.
Žmuogou gīvībē laikītė nūlatuos rēk gertė ondeni. Tas īr ė švaruos pamats. Ondou ī nuognē svarbos mėtuoluogėjuo, žmuogaus svieta veiziejėmė: ons īr kauosos, vėskon pradė ė smiertės katra netor juokės skvarmas, so ondenio nesīk mieruojama dūšė īr (pvz., žuodē siela ė sala ī tuopatė kėlėma – vėita, apsopta ondenė). Skėrams gīvs ondou, tas ī biegons ondou (šaltenis, opiesmos, opės), katros ī gīvs švėnts, ė stuovins ondou (liūns, jūrė, klans), katros ī smiertės, tomsa.
Jakėškē
Jakėškē - Juonėškė rajuonė, Juonėškė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 211 žmuoniū.
Mėlėikē (Telšē)
Mėlėikē - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Rīškienu seniūnėjuo. Anuo gīven 27 prietelē.
Sala (Tormants)
Sala - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Pažvėris
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Rėmonts Grėgs
Rimantas Grigas (g. 1962 m. siejės 17 d. Klaipėduo) - Lietuvuos krepšėne treneris, 2006 m. groude pradžiuo iš Kauna „Žalgėre“ išejos A. Bagatskiou tap komandas vīr. trenerio.
Žemė
Žemė tora vėina gomtėni palīduova – Mienoli.
Džuordžos Nuoelės Guorduons Bairuons
Bairuons
Gaidelē (Kiedainē)
Gaidelē - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 8 prietelē.
Ongorīs
thumb|260px|Ongorē
Ongorīs (aukštaitėškā: Vingurys,, , ) īr žovės, katra prėgol ongorėniu žovū (Anguillidae) šeimā.
Kateguorėjė:Žovis
Šėlėnē (Variena)
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Pleksnė
thumb|250px|Opės pleksnė
Saulės sėstema
miniatiūra|upright=1.5|Saulės sėstema Saulės sėstėma īr astruonomėniu kūnu sėstėma, katros cėntros īr žvaiždie Saulė. Irinki šėta diel gravėtacėjės sokas 8 planėtas (Merkorėjos, Aušrėnė, Žemė, Žėizdrė, Jopėteris, Soturns, Urans ėr Naptūns), 3 nīkštokėnės planetas (Plutons, Cerera, Ėridė), planėtu satėlitā, asteroidā, kuometas, kosmėnės dolkės.
Bertautē
Bertautē - Juonėškė rajuonė, Juonėškė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Arūns Klėmavėčė
Karjiera
Klimavičius, Arūnas
Jūstėns Borba
Jūstėns Borba leida gazieta „Žemaitijos Parlamentas“ ė nesiekmingā dalīvava rėnkimūs i Sėima.
Varnougė
Aug varnougės tīrūs, smiltīnūs, pošīnūs.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Ougas
Jovaras Mažeikiai
FK Jovaras bovė̄s Lietovuos futbuola klubs. Ans ėš Mažeikiǔ ī. Vēkluos metā nūg 1990 lėgė 1992 m. sezuonuo pabaiguos.
Prauda (suoda)
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Balondė 17
Balondė 17 dėina īr 107 metu dėina (kelamasēs metās - 108) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Dengtėltis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Balondė 17
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Migėlis de Servantesos Savėdra
right|thumb|Migelės de Servantesos Savedra Migėlis de Servantesos Savėdra (Miguel de Cervantes Saavedra, 1547 m. siejės 29 d. – 1616 m. balondė 23 d.) – ispanu rašītuos. Anuo žīmiausės kūrėnīs „Ėšmuonėngasis hidalgs Duon Kėchuots ėš La Manša” īr.
Perpelė
thumb|250px|Perpelė Perpelė īr žovės, katra prėgol silkėniu žovū (Clupeidae) šeimā.
Paukštīnė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Maskuolėjė (Šėlalė)
Maskuolėjė - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo.
Varpotė
Varpotė aba varpotis ī tuokė žuolie, katra muokslėškā prigol prī varpėniu augalū (Poaceae) šeimuos.
Gudlaukės (Tauragie)
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Pana Marėjė
thumb|180px|Panas Marėjės stuovīla žemaitiūs
Marios Stonkevėčė
thumb|Marios Stonkevėčė Marios Stonkevėčė (, g. 1981 m. lėipas 15 d. Kaunė) īr Lietovuos futbuolėninks, bovė̄s nacēnalėnės rinktėnės gīnies. Pasižīmiejė poikio smūgiavėmo ė tou, ka gal` nuognē tuolē ėšmestė kamūli ėš ož galėnės lėnėjės. Keleta sīkiu ons bova ėšrėnkts nuognē geriausio Lietovuos futbuolėninko.
Muokslos api Žemė
Žemės muokslā
Vaškos
thumb|200px|Bėtiu vaškos
Vaškos ī tuokė medega, katra kuoriūs sokraun bėtis. Tepuogė būn ė augalėnis vaškos. Ta ī tuokė tāsė, minkšta, vilgšmies napralaidontė medega. Vaškos lėngvā līduos kap šilduoms, natėrpst ondenie. Čīsts vaškos balts ī, bet kap kuoriūs sosimaiša so žėidadolkėm ė pėkio, tūdie palėik geltuons ėr gaun medaus smuoka. Kū geresnis medonešis ī, tū daugiau bėtis dėrb kuoriū ė prīgamėn vaška. Vaška žmuonis nug sena nauduoj dėrbtė žvakėm, anuo ded i dažus, lakus, ons tink skīliem komšītė. Bėtiu vašks prīded svēkatas dontėm ė vėrškėnėmou. Ba bėtiū dėrbama vaška da būn augalėnis – tas ī kėituoks, blėzgons šmuots ont kap katrū augalū lapu aba vāsiu, ka anūs sergietom nug vilgšmies, parazėtu.
Vingrīkštis
Vingrīkštis, kėti vardā: vingrīkštė, vėndrīkštis, vėndrīkštė, vindrīkštė, vindrīkštis, vėngrīkštė, vėngrīkštis  ī tuokė žuolie, katra muokslėškā prigol prī erškietėniu augalū (Rosaceae) šeimuos.
Venckā
Istuorėjė
1954–1963 m. miestalės liōb būt Venckū apīlėnkės centrs. 2001 metās Venckūs gīvena 228 žmuonis.
Stuokhuolms
Istuorėjė
Kateguorėjė:Švedėjės miestā Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Miestā, katrūs vīka vasaras uolėmpėnės žaidīnės
Pagėrē (Garleva)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 229 žmuonis.
Blėzgė (žovės)
Žovės nie dėdlė, ėšruod kāp oukšlė. Kūns 6-8 cm ėlgoma. Nogara žalsva, šuonā cėdabra spalvuos. Pelekā švėisūs, baspalvē. Apatėnē žabtā ožsėraitė vėršō.
Lietovuo blėzgė īr tonkė žovės. Ana gīven stuovėntiam aba lietā tekontiam ondenie: kāp katrūs ežerūs, Nemona žemopī, Koršiu mariu īlonkūs, kūdrūs. Laikas polkās ožžielosiūs ondenū pakraštiūs.
Danėjė
Akanuomėka
Dėrbības šakas: jiediū apdėrbėms, mekanėzmā ė ėrengėmā, tekstėlė, kemėjės pruodoktā, alektruonėka, statība, baldā ė pan. medē ėšdėrbėms, laivū statība, anergetėka.
Joukā
Joukā īr trūmpas istuorėjės, ėšrokuojamas žuodēs aba kėtās būdās komonėkācėjės procesė. Idealos atvejis, ka juoks būn vīkės tūmet, kumet klausītuos (klausītuojē) joukas ėšgėrdė ton jouka.
Sitoacėjė, ka gėrdėms, aba parskaitīts trūmps teksts sokel žmuoniū (žmuogaus) jouka.
FK Šilas
Šaltenē
Šilas
Smėltėnē
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Saidris
Aug saidrē šlapiūs pėivūs, pelkies, pjauniūs, tīrūs, ondenū krontūs, prī balū, raistūs. Daugoms saidriu soaug i dėdlius kēsus ė palėik cielus kēsīnus. Ėš anou šierals menks – rets gīvuolis tejied saidrius.
Dalle Valle
Dalle Valle - Danėjės restoranu tėnkls. Dalle Valle pasėžīm mėnkuom jiediu kainuom. Restuoranūs galėm pėrktė atskėros jiediu, aba sosiemuokiejos jiest kėik telp.
1801
1801 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ketvėrtadeinī.
Uonoškis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Girgždūtė
Girgždūtė īr vėins aukštiausiu Žemaitėjės kalnū. Aukštis 228 m. Kalns īr Telšiū rajuonė, 8 km nū Varniū, Žemaitiu aukštomuo.
Barkūnelē
Barkūnelē - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 3 prietelē.
Analėnės seksos
Kateguorėjė:Seksa skvarmas
Kroatėjė
Dėdlē grētā aug Kroatėjes akuonuomėka, katruo magtīngs īr torėzma sektorios.
Gėlvītiokā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Marsos
Marsė metā ožtronk 687 dėinas. Marsuo asontės Olympus Mons īr dėdliausis vulkans ė ontros dėdliausis žėnuoms kalns Saulės sistemuo pu kalna Vestas asteroida.
Svencelė
Šalėp kaimalė īr Švėntkolnės, katram palaiduots mėlžėns, katros toriėjės 7 kaimīnos mėlžėnos.
Balondė 24
Vardadėinē
Ervėna - Fidels - Gražvyda - Kantrims - Vėltrūda
Kinamatuograpėjė
Kateguorėjė:Mens
Javā
Svarbiausi javā: kvėitē, mėižē, avėžas, suoras, kukurūzā, rīžē.
Ėlgapėivis
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Jaunēkē (Juonėškis)
Jaunēkē - Juonėškė rajuonė, Juonėškė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Laukova
Laukova īr miestalis Šėlalės rajuonė, Žemaitiu aukštomuo, pri Žemaitiu plenta. Čė gīven zars 1000 gīventuoju. Īr Šv. Krīžė Atradėma bažnīčė.
Laukova īr iduomi meteoroluogėnė vėituovė. Čė ėškrint daugiausia krėtoliū Lietovuo (>900 mm), bova stuoriausė snėiga donga (1931 m., 94 cm) ė sausiausės mienou (2002 m. rogpjūtis, 0,0 mm).
Aušruos žvaizdie
Lietovėške ožvadėnėmā Veneruo
1985, 1991, 1994 ir 1997 m. Terptautėnė astruonuomū sājonga 40 Veneras ėšvėše vėitū devė lietoviu dėiviū, mėtoluogėniū botībiū ė muotrėškū vardos.
Antuons Čechuovs
Čechuovs
Stombros
Stombros īr žvieris, katros prėgol dīkaragiu gīvoliū būriō. Gīven Euruopuo.
Stombra patėna kūna ėlgoms īr aple 3 m, aukštoms par petios lėgė 2 m, oudegas ėlgoms 0,85 m. Sonkoms gal būtė lėgė tuonas, bat paprastā būn ~500 kg.
Napta
Napta Lietovuo
Napta Lietovuo dėdliausē ėškasama Žemaitėjuo ė Mažuojie Lietovuo.
Driegnuosės medės
Vagol geuograpėnė padieti, anas būn:
Žėrnėks
Aug žėrnėkā pėivūs, patuoriūs, daržūs, pakelies, dėrvuonūs. Daugoms anūm tink šieralou, anūm žėidūs lonka bėtis. Tepuogė piktžuolė ī – vīniuojas ont rogiū, avėžū.
Buotanėškā prī žėrėnku prigol popa, vėkis.
Bėjuotū seniūnėjė
Bėjuotū seniūnėjė īr Šėlalės rajuona rītū šmuotė, cėntros – Bėjuotā.
Šaukė̅nā (Tauragie)
Šaukė̄nā - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo gīven 19 žmuoniū.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Žarienā
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Žarienu seniūnėjuo, seniūnėjuos cėntros. Miestalie stuov bažnītalė.
Marcelė Kobėliūtė
Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Alešėškės II
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Žėima
Žėima ī vėins ėš ketoriū metu laikū vėdotėnė klėmata joustuo. Ana ėšsiskėr žemesnė uora temperatūra ė trompesniem dėinuom nē kėtūs metu laikūs. Tuoliau nu posiaujė tonkē ėškrent snėigs. Laikuoma īr, ka žėima trunk groudė, sausė ė vasarė mienesēs, bet ėš tėkra šalti uorā atēn kuožnās metās skėrtingā: sīkēs šalta būn jau spalė pabonguo aba lapkrėsti, vuo sīkēs ciela žėima būn kāp rodou.
Vėkis
Vėkis ī tuokis augals, katros muokslėškā prigol prī žėrnėku (Vicia).
Juonotē II
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Grabėjuolā (Šiaulē)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Rogpjūtė 1
Smertis
Kateguorėjė:Dėinas
Alešėškės I
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Šešks
Gīvenėms
Šešks gīven medies, pamedies, opiu ėr ežerū pakronties, kēsīnūs. Šniokštėnie prī suodu, prīmėistiu truobu, skladoku. Gīven patėis ėškastuo londuo, aba kėrnīsė, griaumenīsė, šakalīnūs.
Vītoulė
Vītoulė ikīrė piktžuolė ī. Aug laukūs, daržūs, tīrūs, suodnūs, smėltīsė, ont saulietu šlātū. Vejas ont rogiū, agrastu, lėnū, agounu, avėžū ė kėtū augalū, anūs sotrauk, golda. Vītoulės sonkē ravietė, ba nēn atpintė nū kėtū žuoliū.
Veliūms
thumb|240px|Dvė muotrėškė so veliūmās
Jorgėniškē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Garlevuos apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 99 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Rogpjūtė 3
Rogpjūtė 3 dėina īr 215 metu dėina (kelamasēs metās - 216) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Deblē (Tauragie)
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Vertėninkā
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Fiuoduors Duostuojėvskis
thumb|right|250px|Fiuoduors Duostuojėvskis. Tapītuos – V. Peruovs, 1872 Fiuoduors Michailuovėčios Duostuojėvskis (1821 m. lapkristė 11 d., Maskva – 1881 m. vasarė 9 d., Sankt Peterborgs, Rosėjė) – vėins ėš svarbiausiu rosu rašītuoju.
Vėlniaus liciejos
Istuorėjė
Ėkorts 1990 m. pastate, kor veikie Vėlnious Lenėna rajuona gamībine muokīma kuombėnats. Jau 1992 m. liciejoi soteikts realėnies gimnazėjės statosos. Daba tai īr torbūt vėina prestėžėškiausiu muokīma ėstaigu Lietovuo.
Kalėnava
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Mikniūnā (Kiedainē)
Mikniūnā - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Velkės
Velkės ī tuokės paprastas nepašienītas, medėnės šlajės, katruom važioun ne par snėiga, bet par šlīna, šlapīmės, opiekšlius, porva. Velkėm liuob veš šėina ėš pelkiu, kūlius ėš laukū, anuom gabėnsis dāktus laukams dėrbtė (akiečės, plūga).
Aduomavs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 39 žmuonis.
Dembėna (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Kaziokuonīs
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Kaniavas seniūnėjuo.
Ėlgis (Telšiū raj., Gadūnava sen.)
Ėlgės – ežers Žemaitėjuo, Telšiū rajuonė, aple 11 km i pėitvakarios nū Gadūnava.
Hamburgs
Kateguorėjė:Vuokītėjės miestā
Tvarkėškē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 47 žmuonis.
Vištkuojis
Vištkuojis aba vištkuojė, katpiedė, katpiedis ī tuokis augals, katros nuokėn jiedamas ougas. Gėmėnings avietē, gervougē.
Kateguorėjė:Ougas Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Gruopėškē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo. Anuo gīven 94 žmuonis.
Čerelē (Kiedainē)
Čerelē - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 7 prietelē.
Matēkėškė (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Sierčioks
Kateguorėjė:Rakondā
Botkā (Telšē)
Botkā - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Žarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 25 prietelē.
Tads Laboks
Tads Laboks (g. 1984 m. sausė 10 d. Klaipieduo) īr Lietovuos futbuolėninks, nacēnalėnės rinktėnės poulies.
Kartžuolė
thumb|240px|Kartžuolė
Aug šlapiūs pėivūs, pjauniūs, kūlīnūs, balūs, šlapiuos medies, ondenū krontūs.
Douna
Douna jied so svėisto, sūrio, rokīta mēsa, so ana ožkond zopės.
Siaurkompės
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Adžana
Ajana - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Firdousis
thumb|right|400px|Firdousė kaps. Hakīm Abū l-Qāsim Firdawsī Tūsī, paprastiausē vadėnams Firdousis, (935–1020) bova dėdlis persu puoets. Parašė epa „Šachnamė“.
Šostē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Mėštautā (Zarasā)
Mėštautā - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Rėčards Beniošis
Ričards Beniošis (g. 1980 m. balondė 23 d. Paneviežī) īr Lietovuos futbolininks, nacėonalėnės rėnktėnės puoliejs.
Zoikėškė (Tauragie)
Zoikėškė - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Pavasaris
Žmuogou pavasaris ī dėdliūju darbū pradiejėms. Tik ėšlindus saulē, žmuonis praded taisītė rakondus darbam, čīstėtė kėimus, truobesius, riedītė, kas par žėima solūža, sotronījė. Kap tiktās daras šiltiau, stuoj siejės čiesos – žmuonis siej daržuovės, suodėn, apgena medalius, ara ėr ožsiej laukus, šiltnomiūs suodėn tuomatus, agorkus. Pavasarie jau būn ėr onkstīvasis derlios – rėdėkielē, cėboliu lāškā, vėsuoki žuolīnā. Kap tik rondas žuolie jau i ganīklas ved gīvuolius ganītėis.
15 min
15 min (aba pėnkioulėka mėnūtiu) namuokams dėinraštės, ēnontės Vėlniou, Kaunė ė Klaipieduo. Tas īr dėdliausē paplitės liousos namuokams dėinraštės Lietovuo. Laidams lietoviu kalba. Dėinraštiou vaduovau Tuoms Balžeks.
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos dėinraštē
Varnopė
Varnopė - Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo, pri Šošvės esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 10 prieteliu. Palē kaima ēn kel's Josvainē-Ariuogala.
Rogpjūtė 11
Rogpjūtė 11 dėina īr 223 metu dėina (kelamasēs metās - 224) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Ražėškē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Godašē
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
2015
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā
Kairē (Klaipieda)
Kairē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo. Anuo gīven 26 žmuonis.
Džo Baidens
Džo Baidens (, gėmė 1942 metās lapkristė 20 d.) ī amerėkėitiu puolikės, katros nug 2021 m. sausė JAV prezidėnto īr. Ons īr 46-s prezidėnts par vėsa JAV istuorėjė.
Vainuota medė
Aug tuoki medīnā:
Šelmou (opės)
Intaks – Vanagis (dešėnīsis).
A Līga
right|120px A Līga īr pagrindėnė Lietovuos futbuola līga.
Istuorėjė
Lietūvuo fotbuola līga bova ikorta 1922 m. Sovietū uokopavcėjės gadīnie liob vadīntėis A klase.
A Līga ožvadīnta 2001 m.
Astrava rajuons
Gīenvėitės
Kateguorėjė:Gardėna srėtėis rajuonā
Dabėkėnelė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 104 žmuonis.
Šaravā
Kateguorėjė:Kiedainiu rajuona gīvenvėitės
Medsuodnis
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Žarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 32 prietelē.
Patrakē (Tormants)
Patrakē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Lėngiškė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 124 žmuonis.
Juočiuonīs (Trakā)
Juotiuonīs - gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Muonegasku kalba
Muonegasku kalba (Munegascu; ) - vėina ėš romanu kalbū. Muonegasku kalba rokouns Muonakė. Muonegasku kalba rokouns aple 35 000 žmuoniū.
Akmenė I
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Akmenės seniūnėjuo.
Vakarū Ekspresos
Noroudas
Kateguorėjė:Dėinraštē Kateguorėjė:Klaipieda
Harolds V
Harolds tor dvė seseris: Prėncesė Ragnhild (gėmosė 1930 metās), katra gīven Brazilėjuo ė Prėncesė Astrid (gėmosė 1932 metās), katra gīven Uoslė.
Pauželėškē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Gunnvor Advocaat
Gunnvor Advocaat (g. 1912 m. Krėstēnanėjė, mėrė 1997 m.) bova nuorvegū menėninks.
Dalėna
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Čemeris
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Joudakluonis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Atenduorns
Atenduorns ī miests Vuokītėjuo, Olpės apskrėtie, 500 m vėrš jūras līgė. Senuobie bova Hanzas miests. Prieteliu: 25 163 (2005 m. groudė 31 d.). Pluots: 57,86 km².
Gūbrē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 97 žmuonis.
Ožkolnē (Šiaulē)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Rogpjūtė 20
Rogpjūtė 20 dėina īr 232 metu dėina (kelamasēs metās - 233) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Stanātē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 131 žmuogos.
Antožėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Metu laikā
Metū laikā - planetas judiejims aplink Saulė, ka dėl ašėis pasvėrėma nevėinuoda saulės spinduliū gauna eš pradiuos daugiau vėins pusrutulis, vo paskiau - kėts. Labiau šėldomame pusrutulie īr vasara, mažiau šėldomamė - žėima. Pri pusiaujė Saulė apšvėita vėsā laika vėinuoda i čė metū laikū nier. Trumpiausi metā īr Merkurijou - 88 Žemės paras, vo Plutuona metā trunka 248 Žemės metus.
UNESCO
Svieta pavelda sārašos
Svarbė UNESCO mėsėjė – keravuotė svieta pavelda sāraša. Svieta pavelda sārašė itrauktas svarbes ėstuorėnės aba gamtėnės vėitas, katrū ėšsauguojėms īr svarbos vėsam svietou. I ton sāraša ivēn ton Lietovuo asontīs uobjiektā: Kernaves arkeuoluogėnė vėita, Koršiu Nerėjė, Vėlniaus senamėistės, Strovės geuodezėnės lonks.
Gaurės seniūnėjė
Gaurės seniūnėjė - seniūnėjė Tauragies rajuona pėitrītiūs, cėntros - Gaurė.
Vuoverėškē (Klaipieda)
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Ožtiaušē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Arvīds Jūzātis
Arvīds Jūzātis (gėmė̄s 1956 m. balondė 18 d. Vėlniou) ī lietoviu pėliuosuops, rašītuos, poblėcėstos, spuortėninks (plaukėks), puolėtėks, humanėtarėniu muokslu daktaros.
Smėltės
thumb|240px|Smėltės
Bahamas
Akanuomėka
Torėzms ī glabniausė akanuomėkas srėtis, katra sodara aple 60 pruoc. valstībes BVP.
Henrik Ibsen
Henrik Johan Ibsen (Henrėks Juohans Ibsens) – žīmos Nuorvegėjės dramatorgs, dažnā vadėnams „šiūlaikėnės dramas tievo“.
Rodou
thumb|230px|right|Rodou thumb|230px|Medė šakalė darganuotie
Vīnougė
Vīnougė īr augals ėr anou ougas. Kėlėma nug Vėdoržemė jūras kraštū ėr Artėmūju Rītū, bet daba augėnams daug kamė svietė.
Alsa
Alsa īr opės rītū Žemaitėjuo, Raseiniu rajuonė, kairė šmuota Šešovėis ėntaks. Ėštek Alsa prī Latakū kaima, i  šiaurė nug Vėdoklės. Tek ont pėitū, pėitvakariu.. Tuo vėituo, katruo seniau liuob sotekietė Alsa so Šešovėm, padėrbta Pālsė tvonka, palėkė̄s tvėnkėnīs.
Seišelē
Seišeliu salīns sosided ėš 5 kūlėniu (granėtėniu) salū (Mahės, Praslėna, Siloėta ė La Diga) ė daug kuoralėniu salaliu (Aldabras, Amėrantu, Koėtīvu).
Bodrē (Kauns)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 101 žmuogos.
Nīderlandā
Nīderlandu Karalīstė (Nīderlandā aba Olandėjė) – īr federacėnė valstībė, sodarīta ėš Nīderlandu euruopėnės dalies, esantiuos vakarū Euruopuo, šalėp Šiaurės jūras. Tor robežio so Belgėjė, Vuokītėjė, Nīderlandu Antėlās ėr Aruba.
Admėnėstracėnis soskėrstīms
Šalės skėrstuoma i 12 administracėniu regijuonu (pruovincėju). Anou kuožna valda gobernatuorios (Commissaris van de Koning(in)), t. ī. karaliaus aba karalienės kuomėsars).
Vīdūns
Kningas
Kateguorėjė:Vuokītėjės fėluosuopā Kateguorėjė:Lietovuos fėluosuopā
Stačiatėkībė
Pagrėndėnė šventīkla īr cerkvė.
Koudātē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Traksiedė seniūnėjuo, šalėp kele A1.
Saušėlis (Telšē)
Saušėlės - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Žarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 14 prieteliu.
Muolis
Muoli sodar – sėlėcė (IV) uoksėds (SiO2) ir aliomėnė uoksėds (Al2O3). Muolis sosėdara ėš kėtū medegu kāp kemėnė ė hėdruotermėnė doliejėma gamėnīs. Īr aple 30 muolė rūšiū:
Scheme
Kateguorėjė:Pruogramavėma kalbas
Ankor Vats
Kateguorėjė:Kambuodža Kateguorėjė:Svieta pavelda sārašos
Vainuota Šv. Juona Krėkštītuojė bažninčė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Žemaitėjės bažninčės Kateguorėjė:Šėlotės rajuons
Karaliūnā (Trakā)
Karaliūnā - gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Baltrošātē
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Šaltopē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Žarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 5 prietelē.
Aliejė
Ėntakā (vėsi kairė̄jė): Blindės (6,6 km), Kūdlonkis (4,8 km), Geduotė (1,7 km).
2009 metū dolkiū audra Australėjuo
2009 metū dolkiū audra Australėjuo - parėjosė audra par Australėjės rītū šmuota 2009 metū siejės 22-23 dėinuom. Australėjės meteruoluogėjės bioros ton audra vertėn, kāp patia magtīngiausė par 70 metū.
Tarvīdā (Telšē)
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Kēstočē
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 45 žmuonis.
Indėjės ondėnīns
Kateguorėjė:Ondėnīnā
Pakasuokis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Ožmėnėjā I
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Žarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 31 prietelės.
Rėitava medės
Rėitava mėškā īr Žemaitėjuo, Plongės ė Rėitava rajuonūs. Būdingi eglīnā īr.
Pempē
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Mėlgaudē
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Pieplėškė
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Traksiedė seniūnėjuo.
Gėtans Nausieda
Gėtans Nausieda (, gėmės 1964 m. gegožė 19 d. Klaipieduo) īr Lietovuos fėnansėninks, puolitėks, diestītuos; nug 2019 metu Lietovuos prezidėnts.
Sakalėnė
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo gīven 103 žmuonis.
Ruokā (Klaipieda)
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Slėšokā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Grūstės
To grūdėn metala līdėnius (martensėtėnio ė fiksoujamoujo būdo). Martensėtėnio būdo ožgrūdints onglėnis ė mažā legėrouts plėins ī kėitesnis, stėpresnis ė atsparesnis dėlėmou.
Šlīna
Ėntakā:
Baku
Baku senamiestis, Širvanšas rūmā ė Mergelės buokšts prigol UNESCO svieta pavelda sārašou.
Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Azėrbaidžians
Chartums
Chartums ī Sudana suostėnė ė ontros palē gīventuoju skaitlio Sudana miests.
Vėlks
Kateguorėjė:Žvierē
Robātē (Šėlalė)
Robātē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Traksiedė seniūnėjuo.
Vuortinklė
Vuortinklė, kėtap vuortinklis, vuortinglis, vuortinglė, vuortinklīs ī tuokis vuorū rezgams tinklos. Vuora pėlvali ī tuokės vuortinklėnės liaukas, katruos ėšleid uorė stingstontė baltīmėnė medega, tas ī, vuortinklėni sėlka, ėš katruo pėn vuortinklė. Ont galėniu staibiu vuorā tora tuokius kap šokas šepetokus, katrās tikslē nurezg sava tinkla.
Žmuonis liuob dietė vuortinklės ont ruonu.
Robėnavs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 54 žmuonis.
Birutė Aleksaitė
Aleksaitė, Birutė
Li Bai
Kateguorėjė:Kėnėjės puoetā
Bernuotėškė
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Nopruonīs
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Sakalā (Šiaulē)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Valerija Balsytė
Valerija Balsytė (g. 1958 m. balondė 9 d. Mažeikiūs) īr Lietovuos uoperas dainėnikė (suoprans), pedaguogė.
Balsytė, Valerija Balsytė, Valerija
Dėdlė̄jė Žemaitiu Kalvarėjės atlaidā
Per Kalvarėjės atlaidus īr nešama montrancėjė su Šv. Krīžiaus relikvėjė. Tėkėma, ka tuos relikvėjės dieko gaunams palaimėnėms. Ton relikvėjė Lietovuos tor tiktā Žemaitiu Kalvarėjė.
Marcėnkuonīs
Irinki kaimalė īr dėdlė mėškā. Čė ėsėkūrosė Dzūkėjės naciuonalėnė parka admėnėstracėjė.
Kadagē (Akmenė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniū.
Liaunā
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo. Anuo gīven 46 žmuonis.
Antanava seniūnėjė
Kėtas suodnas
<div class="references-small" stīle="-muoz-cuolumn-cuount:4; cuolumn-cuount:2;">
Nūruodas
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savėvaldībės seniūnėjės
Dėdlė̄jė Borbėškē
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Tīmėjuons
thumb|250px|Tīmėjuonā
Kateguorėjė:Žuolīnā Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kormis
Gīvenėms
Kateguorėjė:Žvierē
Šierėkā
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Traksiedė seniūnėjuo.
Nieštoms
Ziguota, torontė ė tieva, ė muotėnas genetėnės inpuormacėjės, pu apvaisėnėma jem dalītėis. Papoulės i gėmda, gemals prisitvėrtėn gėmduos gleivėnie, čiuonās ėšsėvīsta placenta. Par placenta ė vėrkštelės kraujagīslės vaisiou nešamas rēkalėngas jiedė medegas, degounis, antikūnē ė pašalėnamė vaisiaus apīkaitas produktā. Par placenta i vaisiu tēpuogė gal patektė virusā, vaistā, žalėngas medegas. Ligė 3 mienesiu, kumet placenta sosėdariosė nie, nauja gīvībė vadėnama gemalo īr, bat vieliau – vaisiom.
Pakalninkā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 24 žmuonis.
Stirna
260px|thumb|Stirna (Capreolus capreolus)
Aomorė prefektūra
Kateguorėjė:Japuonėjės prefektūras
Francos Džuozeps Haidnos
Francos Džuozeps Haidnos (1732 m. kuova 31 d. vuo balondė 1 d. – 1809 m. gegožės 31 d.) – austru kompozėtourios klasėks.
Spalė 6
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Plotėškiu seniūnėjė
Plotėškiu seniūnėjė īr Kazlū Rūduos savėvaldībės pėitrītiūs, cėntros – Plotėškės.
Botkā (Klaipieda)
Botkā - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo. Anuo gīven 51 žmuogos.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Begalībė
Kateguorėjė:Matematėka
Bratuonėškės (Bezduonis)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Žōsėns
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 79 žmuonis.
Spalė 8
Spalė 8 dėina īr 281 metu dėina (kelamasēs metās - 282) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Ašašninkā
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Marcėnkuoniu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Mostēka
Istuorėjė
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Alnis
thumb|260px|Alnis (Cervus elaphus)
Marselis Prosts
thumb|right|Marselis Prosts (1895) Marselis Prosts (Marcel-Valentin-Louis-Eugène-Georges Proust 1887–1922) bova prancūzu entelektoals, rašītuos, esejėstos, mena krėtėks. Anou garsiausis darbs īr ėš 7 kningu sogolontė epuopiejė „Prarasta čiesa baėiškont“. Ciela sava gīvenėma praleida Parīžiou.
Spalė 10
Spalė 10 dėina īr 283 metu dėina (kelamasēs metās - 284) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Liotkatē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo gīven 6 žmuonis.
Chuordėnē
Kateguorėjė:Gīvē
Jasnagurka (Kiedainē)
Istuorėjė
Suodnuo liōb gīvent žmuonis, bat palē 2001 metās atlkėkta sorašīma razoltatos anuo nabgīvena nivēns žmuogos.
Džeks Ma
thumb|right|158px|Džeks Ma, [[2015 m.]]
Džeks Ma (gėmė̄s 1964 m. siejės 10 d.) ī Kėnėjės versla magnats, bėnduovės gropės „Alibaba Group“ ikūries, pėlontruops ė puolėtėks. Ons ī vėins baguotiausiu Kėnėjės žmuoniu. Anam gīvenėma pradiuo vargīngā sekies gaut muokslos ė darba. 1994 m. rondantėis internetou ons ėkūrė interneta prekības bėndruovė Alibaba.
Asmenėnis gīvenėms
Kateguorėjė:Kėnėjės žmuonis
Bėndruojė relētīvoma teuorėjė
Einšteins bėndruojė relētīvoma teuorėjė aprašė 1915 metās, 10 metu pu specēliuosės teuorėjės aprašīma. Ana sojong erdvė ė čiesa i vėina ketormati erdviečiesi, katrou masīvė objektā ėškreipiams. Teuorėjė numatė gravitacėniu bongū bovėma. Palē teuorėjė čiesos gravitacėniamė laukė bieg lietiau nekap ož anuos robežė.
Kairē (Telšē)
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Žvagėnē
Žvagėniū žėidā smolkē, balti aug krūvuo kekies. Stombris būn statmens, aple 30 cm aukštoma, negausē šakuots. Lapā vairiū skvarmū, prī žemės ėlgesni, vuo ont stombrė mažiokā. Augals vėinmetis ī, sonuokėn daugībė sieklu, anas ėlgam palėik daigės.
Žvagėniu sieklas sogol i tuokės brondelės, katras vasaras ontruo posie jėm žvongietė. Rokoun jēb žvagėnē šnabzd, čiesos pėivas pjautė.
Mažolē (Akmenė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
MV Lisco Gloria
Specėpėkacėjės
Laivs ėšbūdavouts 2001 metās Stettin miesta laivū dėrbīkluo Stocznia Szczecinska im. A. Warskiego ė ožvadīnts Golfo Dei Coralli. Anuo valdītuos tou čieso bova Lloyd Sardegna Compangia Di Navigazione ėš Olbia miesta Italėjuo. DFDS anou parpėrka 2002 metū lėipas 19 d. ė pradiėjė plaukiuotė pū Danėjės vieleva, tumet parvadīnts i Dana Gloria. 2003 m. bėrželė mienesie laivs parkelts i Kėpra.
Naujāsis Testamėnts
Nūruodas
Kateguorėjė:Biblėjė
Mėižeinē
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Metala mozėka
Palē mozėkas skėrtingoma metals skėrstuoms i:
Gvaizdėkelē
Kateguorėjė:Pagardā
Kamontėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada ė Sovēka seniūnėjuos. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Elnēkalnis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Joga
Joga vuo juoga (sanskrėta योग = yoga) – indu fėluosuopėjės muokīms, apėmons ivairius fėzėnius ė mentalėnius pratėmus (asanas, pranajama, meditacėjė aba askezė).
Topėkā (Akmenė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniū.
Gėpienā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 23 žmuonis.
Žuolīnė
Kateguorėjė:Nealkuohuolėnē gieralā
Valerėjos Leontijevs
Nūruodas
Kateguorėjė:Rosėjės mozėkontā
Spalė 16
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Naujasuodnė (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Smalē (Juonėškis)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Pakatėnės
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Nuorvānē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Traksiedė seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniū.
Kēsā
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Velėkoškes
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Dokra
Kateguorėjė:Žmuogos
Šėmkūnā (Juonėškės)
Šėmkūnā - Juonėškė rajuonė, Juonėškė ėr Rodėškiu seniūnėjuos, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 43 prietelē.
Vasėliaučėškės
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Plotėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Lentėne (Telšē)
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Kolėzėjos
Kolizėjos pradiets būdavuotė 72 metās, kumet valdiuo bova imperatuorios Vespasijans – Flavėju dinastėjės pradėninks, vuo bėngts – 80 m., valdont imperatuoriou Titou.
Lavīsos
Istuorėjė
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Katėnėškė (Zarasā)
Katėnėškė - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kiaunė
thumb|left|260px|Ėšplėtėms
Italėjės gimnos
Italėški žuodē (trompuojė versėjė)
dell'elmo di Scipio
Iddio la creò.
Kėtė puosmā
rivelano ai popoli
Um Kalsum
Kateguorėjė:Egėpta žmuonis Kateguorėjė:Mozėkontā
Italėjės gimnos
Kėtė puosmā
Dall'Alpi a Sicilia
Già l'Aquila d'Austria
Žemaitėšks pargoldīms
Ana oždėng sava galva.
Bet kamė gi Viktuorėjė?
Jonkėmies i kohuorta,
Italėjės vieleva
Spalvū reikšmės
Tonkiausē vielevas spalvū reikšmes aiškėnamas tēp: žalė sėmbuolėzoun līgomas ė kalnus, balta sėmbuolėzoun snėigoutas Alpės, vuo rauduona znuočėj krauja pralėita Italėjės liousoma vainas čieso. Egzėstoun da vėina labiau religėnė interpretacėjė, katra saka, ka žalė sėmbuolėzoun vėlti, balta - viera ė rauduona - duosnoma.
Kadžīga
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 41 žmuogos.
Dervėnē (Zarasā)
Dervėnē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 19 žmuoniū.
Džėbotis
Džėbotis īr valstībė Rītū Afrėkuo. Robežioujas so Eritrėjė, Etiopėjė, Suomalio, tēpuogi skalaun Rauduonuojė jūra.
Levėškē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Traksiedė seniūnėjuo.
Varlies šaukštā
Lapā būn stombēs lakštās 2,5–15 cm ėlgoma ė 0,5–10 cm platoma. Žėidā balti, sogolė̄ i tuokius dėdlius skietius, katrėi ožaug ont stombrė.
Grībausis
Grībausis, kėtap buobausis ī tuokė onkstība grība.
Mančiagėrė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Tomas Ladiga
Ladiga, Tomas
Spalė 23
Spalė 23 dėina īr 296 metu dėina (kelamasēs metās - 297) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Alkauka
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Mončelē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
1886
1886 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided pėnktadienī.
Spalė 24
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Siautelē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Franklands
Geuograpėjė
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Tapelē
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Mėlvīdėškē
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės