cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Vītauts Landsbergis
Gėmė ons 1932 m. spalė 18 d. Kaunė arkitekta Vītauta Landsbergė-Žemkalnė ė akiū gīdītuojės Uonas Jabluonskītės-Landsbergienės šeimīnuo.
Mėižē
thumb|left|240px|Mėižiu lauks
Gaubės
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Mousiede seniūnėjuo. Anuo gīven 16 prieteliu.
Aukštaitėjės nacionalėnis parks
Kateguorėjė:Lietovuos naciuonalėnē parkā
Nuorkā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Prīšistuorė
Prīšistuorė (čiesās proistuorė) - žmuonėjės istuorėjė nu pėrmū čiesū, kumet homėninā pradiejė dėrbtėis primėtīvios rakondos ėš kūlė ligė rašta ėšradėma. Daba proistuorės pabėnga vės tonkiau ėmama sėitė so žemdėrbīstės pradžė.
Netuonē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Gnowangerup
Geuograpėjė
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Mėškežeris
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Juonėkātē (Klaipieda)
Juonėkātē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 25 žmuonis.
Bernatuonē (Kauns)
Bernatuonē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Rauduondvare seniūnėjuo.
Goomalling
Goomalling - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Kuobīlē
Kuobīlē (ček. - Kobylí) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2006 m. anam gīvena 2 082 žmuonis. Miestalės īr 205 metrū aukštomė vėrš jūras līgē.
Gobarē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās žmuonis nabgīvena.
Ėgnacava (Ašmėnta)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 80 žmuoniū.
Luombardėška Vikipedėjė
Ona pradieta kort 2005 m.
Nokalbas
Luombardėška vikipedėjė
Greistauns
Gracetown - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Varnē
Varnē XVI omžiou
Varniūs parėngts M. Daukšuos pargoldīts J. Ledesmas katekėzmos - pėrmasis katalėku katekėzmos LDK. M. Daukša palėka pėrmoujo lėteratūrėnės lietoviu kalbas kūriejo, vuo 1599 m. ėšleista anuo lietovėška „Puostėlė" - XVI-XVII o. svarbiausio lietoviu koltūras istuorėjės nutėkėmo. Dėdli darba atlėka pargoldītuos, pasėrīžėns pargoldītė dėdžiolė fuormata 632 poslapiu kninga i lietoviu kalba. Vīskops m. Giedrātis - tuo darba ikviepies ė leidies.
Kaustėiklē
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Ferma (Reivītē)
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Reivītiu seniūnėjuo. Anuo gīven 3 žmuones.
Jorgėns
Kėlėma jorgėnā nug Meksėkas ī. Vėitas indienā anūm šaknis nug sena nauduojė kap jiedi. Žemaitėšks anūm vards atēn nug rosu buotanėka Juohana Geuorgėjaus.
Gras Volis
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 31.639°S 116.806°E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Saulielaidā
Kateguorėjė:Dongos
Bliozos
Bliozos īr mozėkas žōnros.
Kanapis
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Petros Porošenka
Petro Porošenko (g. 1965 m. siejės 26 d.) īr pėnkts Okrainas prezidėnts. Okraina valda nug 2014 m. bėrželė 7 d. ligė 2019 m. Īr žanuots ė tor 4 vākos. Krūvuo īr ė magtīngs verslėninks, tor šmuota čėkuolada ė cokierku dėrbīklu.
Klasėkėnė mozėka
thumb|250px|Klasėkėnė mozėkas kuompuozėtuorē
Skleps
Kateguorėjė:Patalpas
Palšē (Skouds)
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Kuopūstėnė
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Lėipaluots (Ašmėnta)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Srevžuolė
Anuos stombris šakuots, lapalē mažiokā, ėšruod kap plonksnas. Žėidā mizerni, balti, sogolė̄ i kekės. Aug srevžuolė pėivūs. Tas ī nuognē tonkē rondams augals.
Sambriekšmis
Kateguorėjė:Dongos Kateguorėjė:Čiesos
Penkėninkā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 24 žmuonis.
Naktės
Naktis nu pat senuobėniu gadīniu bova vėsuokiu muonū čiesos. Vagol legiendas tamsībėsė liuob bastītė vėsuokė vampīrā, šmieklas, biesā, aitvarā.
Aruba
Sala sop kuoralėnē rėfā, vuo anuos pavėršios īr iš klėntėis sosėdariosės žemuos kalvuos. Vīrau truopėnis klimats. Puoėlsiautuojē mīlā čiesa leid baltū smėltiu pležūs. Oranjestadė sausė vėdorė temperatūra būn aple 26 laipsnius šėlomuos, lėipas - 29 laipsnē.
Kumīku kalba
Kumīku kalba (Къумыкъ, Qumiq) – tiorku kalbū gropės kalba. Kalba tonkiausē nauduo kumīkā, katrie dėdliausē gīven Dagestanė, Rosėjuo.
Abecelės
Kėrėlėca nauduota nū 1937 m.
Valdemars Ramšos
Kateguorėjė:Telšiū merā
Sėina
Kateguorėjė:Arkėtektūra
Kirkizu kalba
Kėrgėzu kalba (кыргыз тили, قىرعىز تىلى kyrgyz tili) – tiorku kalbū gropės kalba. Kalba tonkiausē nauduonama Kirkizėjuo, katruo ana krūvuo so rosu kalba tor uofėcēliuos kalbuos statosa.
Rėtmabliozos
Rėtmabliozos īr mozėkas žōnros.
Ōžouls
Miegst švėisės, derlingas vėitas. Aug nuognē lietā, ale ėšgīven daugeli metu.
Lėnkėjė
Istuorėjė
Lėnkėjės valstībės skvarmavėmuosė pradė X omžios laikuoms īr. Tumet polianu konėgākštis pasėkrėkštėjė, vuo anuo sūnos Bolesluovs Narsosā palėka pėrmo Lėnkėjės karaliom. Lėnkėjės ė Lietovuos, vuo krūvuo ė tepuogė Žemaitėjės istuorėjė dėdlē sosėjosė.
Statkuonīs
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Luoreta Songālienė
thumb|250px|Loreta Songālienė 2010 m. Kiedainiūs
Staškūnėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Moruovanka
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās žmuonis nabgīvena.
Lėnkėjė
Koltūra
Klasėkėnės Lėnėkės kompuozėtuoriu mozėka žėnuoma tēpuogė ož šalėis robežiaus. Garsiausė klasėkā – Frederiks Šopens, Arturas Rubinšteins, Ignacos Jans Paderevskis ė Kšėštofs Pendereckis. Lėnkėjuo puopolēros dainioujamuosės puoezėjės žonros.
Literatūruo platē žėnuomė lėnku ruomantėkā Aduomas Mėckevėčios, Jolėjos Slovackis ė Zigmunts Krasinskis. Tēpuogė ėš Lietovuos kėlės Česlovs Milošos, Olga Tokarčuk (abodo Nuobelė literatūras premėjės laureato).
Vėntas seniūnėjė
Vėntas seniūnėjė - seniūnėjė Akmenės rajuona vėdore vakarūs, centros - Vėnta.
Bruožē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Karnavė
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Rauduondvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Vėntas kaims
Istuorėjė
2021 metās gīvenvėitie gīvena 226 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Pėliekalnis (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Kalendros
Tas augals vėinmetis ī, statmens, aple 20-60 cm aukštoma. Anou vāsiūs īr eterėniu alėju, katrūs žmuonis nauduon taisont jiedi, dėrbant liekvarstus, kvepalus. Žīdia kalendros bėrželė–lėipas mienėsēs.
Gīvatė
Gīvatė īr ruoplīs, katros netor kuoju ė jud šliauždams. Gīvatės īr pliešrės ė jied nu mažū graužėku ė varliu lėgė kruokodilu ė stambiū ženduoliu. Daugoms gīvatiu īr nuognē tročlīvas ė gal bistrē nutročītė žmuogu. Gīvatės, katruos sava auka ne tročėj, bet ožsmaug īr vadėnamas smauglēs. Anuos čiesās būn nuognē dėdlės kāp kad pėtuons aba anakuonda.
Kateguorėjė:Ruoplē
Dosetas
Pavadėnėma kėlmie
Miesta vards – hidruonėmėnis, nu Dosetas opės daugėskaitas.
Sēmienā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
1839
1839 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ontradeinī.
Žerkštē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Vėntas seniūnėjuo i pėitvakariū pose nū Vėntas.
Stanėslavėškės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Šmėtėškės
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ašmėntas seniūnėjuo.
Aibiu teuorėjė
thumb|right|[[Veno dijagrama, katra vaizdou dvėjū aibiu sosėkėrtėma.|260x260px]] Aibiu teuorėjė īr matematėkas šaka, tėrontė aibės, katruos īr uobjektu rėnkėnē.
Pošės
thumb|260px|Pošės
Muorkava
Kateguorėjė:Spalvas
Pošės
Pošėis medėina tink būdavuojėmou, rakondu, baldu dėrbėmou, puopėriou. Ėš sakū dėrbams terpentėns, degots. Kāp liekvarsts nauduonamė pošėis pomporā, kankuoriežē. Kor aug pošis, tē uors būn čīstos.
Plėkėškē
Plėkėškē - Juonėškė rajuonė, Satkūnu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 356 prietelē. Vēk suodnas bendrėjė „Šaltinis“, īr bėbliuotėka.
Veikis
thumb|[[Srāgis, katruo košiejėma veikis laikuoms lietoma truopo īr.]] Veikis aba grētoms īr fizėkėnis dėdoms. Ans apibūdėn košanti kūna aba materēlaus taška keli par nuruodīta čiesa. Fizėkuo anou paprastā vadėn vėdotėnio grētomo, ka atskėrtom nu muomentėnė grētoma. Vėdotėnis grētoms nauduojams nevėinuodus kušiejėmus apibūdėntė - kumet muomentėnis grētoms čiesou biegont dėdie, mažie aba kūna padietės nesėkeit.
Šaliū sārašos
Ž
Land Världsgeografi
Porvē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Satkūnā
Satkūnā - Juonėškė rajuonė, Satkūnu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 334 prietelē.
Bakterėjės
Bakterėjės tėr mėkruobiuoluogėjės srėtis – bakteriuoluogėjė.
Genrėks Godavėčė
1990 m. Genrėks Godavėčė parejė Dzūkėjuō, šalėp Lėškiavas, ė palėka Dzūkėjės nacēnalėnė parka darboutuojō. Aprašėnie krašta gomta, vėitas žmuoniū ruokavėmus (poringės), kūrība. 1991 metās anon somīslėjėmō pradieta laistė Dzūkėjės gazieta „Šalcinis“. So prietėlēs parašė knīngu aple Dzūkėjės suodas – Mostēka, Mardasava, Rodnė, Lėškiava. Raš Alītous gazietā „Dainava“, gomtuosaugas žornalō „Žaliasis pasaulis“, nug 2008 m. raš svetainē bernardinai.lt. 2013 metās padėrbta anon knīnga „Gamtmeldė suods“, vuo 2014 m. – „Laiškā ėš kaima“. Anuo rašītuos dalėnas gomtuos sekretās, asabna pasaulieveiza, gluobalėjė svieta bieduomis, katras ons veiz par Dzūkėjės vėinkėimė pirkės longa.
Genrėks Godavėčė Lėškiavuo pasidėrbėna augalū suodna, katramė augėn vėsuokius retus, kieravuojamus augalus. 1998 m. Aplinkuos mėnėsterėjė G. Godavėčē skīrė Česlava Kodabas premėjė.
Fėdžis
Fėdžis aba Fėdžė Salū Respoblėka ī valstībė Okeanėjuo, Ramiajam ondenīnė asantiūs Fėdžė salūs.
Dongos
Donguos daugel vieru īr pusmertėnė gīvenėma vėita (baltu - dausas, krėkštiuoniu - ruojos) ė dievū bovėinė. Dongos īr veizams kāp Dieva abruozdielis („tievs dongos“). Patsā žuodis „dievs“ rēšk švītins dongos.
Rūks
thumb|right|240px|Rūks žėima
Rauduona
Pavīzdē gamtuo: Rauduona īr nuognē tonkė spalva gamtuo, daug augalū žėidū īr rauduoni
Žvīrīnā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Stėrbē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Viežātiū seniūnėjuo.
Kūlgrinda
Atlėik senuobėne lietoviu, prūsu mozėka so tradėcėnes ėnstomentās - konklėm, dūdmaišēs, būbnās, skodotēs ė kt. Daugums dainiu īr mėtuologėnė fuolkluora aba maldas Dievam.
Muockātē (Klaipieda)
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Vīkints (vards)
Vīkints īr vards pėrmuojė kārt pamėnavuots 1219 m. lietoviu, žemaitiu ėr kėtū žėmiu konėgākštiu taikuos sutartiē su Vuolīnės dėdliuojė konėgākštīste.
E
Kateguorėjė:Luotīnėškas raidės
Aleksandravs
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Skombalielē
Skombalielē ī tuokis augals, muokslėškā prigolons trauklapėniu augalū (Plantaginaceae) šeimā.
Kuompleksėnis skaitlios
Kuompleksėnis skaitlios īr dvīju realiūju skaitliu puora z: kor a ė b – realė̄jė skaitlē, a i = (0,1) – menamasės vėinets tenkėnontės sālīga: Nuors priėmta, ka, ale ta ėšraiška tor būtė taikuoma so tam tėkruom ėšlīguom.
Ontalėiptė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ontalėiptės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 359 žmuonis.
Beržos svīrolīs
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Medē
Dievuogala
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Juons Trinkūns
Juons Trinkūns (gėmėma 1939 m. vasarė 28 d. - mėrė 2014 m. sausė 20 d.) bova senuobėnės lietoviu vieras kuolektīva Romuva dėdlīsā krėvis. Tepuogi etnoluogs, vieru tīrīnietuos.
Gėrdžiūnā (Juonėškis)
Gėrdiūnā - Juonėškė rajuonė, Satkūnu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 30 prieteliu.
Skyforger
Dėskuograpėjė
Kateguorėjė:Latvėjės mozėkontā
Kadātē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Šatėikiu seniūnėjuo. Anuo gīven 207 gīventuojā.
Grėkštātē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Viežātiū seniūnėjuo. Anuo gīven 28 žmuonis.
Pakapis (Klaipieda)
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Kuritiba
Nūruodas
Kateguorėjė:Brazilėjės miestā
Gladėjuolė
Tas daugiametis augals ī, tora gombus kap cėbolė. Stėibs nie šakuots, vuo lapā ėšruod kap kards. Žėidā paprastā būn rauduoni aba ruožėnē.
Dosetū seniūnėjė
Nūruodas
Kateguorėjė:Zarasū rajuona seniūnėjės
Jorjuonā (Viežātē)
Jorjuonā - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Viežātiū seniūnėjuo. Anuo gīven 28 žmuonis.
Rėngienā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Vaseloškas
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Švėntkalnis
Kalns bova gīvenams nu senuobės, anamė rasta keramėkas, papoušalū. Īr mīslėnama, ka ont Švėntkalnė galiejė stuovietė legendėnė baltu pėlės – Pėlėnā. Nū anu tėkriausē īr kėlė̄s ė Bėliuoniu suodas vards.
Ledžingas
thumb|240px|Ledžingas skėrtas žėngtė ledo dėdlios atstomos. Ledžingas - specialos batā so pagrėndo skėrto čioužtė ont leda. Modernėškas ledžingas nier tēp stėprē nogalastas, kāp pėilē. Leždingas apates būn bokas, bet šuonā smailos.
Hansos Kristijans Andersens
Hansos Kristijans Andersens (Hans Christian Andersen, 1805 m. balondė 2 d. Odensie – 1875 m. rogpjūtė 4 d. Kuopenhaguo) – danu puoets, rašītuos, labiausē ėšgarsiejės sava pasakuom vākam, katruos diel sava vertėngoma īr pripažėntas ė soaugusiu.
Gasparėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ontalėiptes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Ousis
thumb|left|240px|Ousė lapā
Anoprėškės (Trakā)
Istuorėjė
Kaimalie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Gontolē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ontalėiptes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Žemaitėški blīnā
Žemaitėškė blīnā īr tradėcėnis žemaitiu jieds. Taisuoms ėš trintū bolbiu ė keušiu blīnu, katrėi īdaromė so mēsa. Jiedamė so sviesto aba spirgās.
Soupis
Ėšplėtėms
Lietovuo tas īr tonkos paukštis. Dėdliausis anūm gausoms īr Aukštatėjuo, Vėdorė Lietovuo. Atskrend kuova, ėšskrend spali.
Barkėškės (Trakā)
Istuorėjė
Kaimalie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kamala Haris
miniatiūra|Kamala Haris Kamala Devi Haris (g. 1964 m. spalė 20 d.) īr JAV puolitėkė ė teisėninkė, 49-uojė JAV viceprezidėntė, tas parēgībės ēnontė nu 2021 m. Ligtuolē 2017-2021 m. bova JAV senatuorės ėš Kalėfuornėjės. Haris īr pėrma JAV istuorėjuo muoteris, afroamerėkėitė emigantu šeimīnas doktie, katra palėka ėšrėnkta JAV viceprezidėntė.
Kateguorėjė:JAV puolitėkā
Snėigėškės (Dosetas)
Snėigėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Pabrastē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Euruopas mėgrantu bieda
Atsakos
Kateguorėjė:notėkėmā Kateguorėjė:Istuorėjė
Kvīns
kairėje|miniatiūra|200x200px|Kvīnā
3D Robotics
Bėndruovė 2009 m. ikūrė Chris Anderson (3D Robotics generalėnis dėrektuorios) ė Jordi Munoz (3D Robotics prezėdents).
Pakalnėškē (Lėnkėmā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Kėitis
Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā Kateguorėjė:Žuolīnā
Auchan
thumb|right|thumb|200px|Auchan [[Italėjė|Italėjuo]]
Jorkėškės (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Gerolē (Prėinā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 561 žmuogos.
Petros I
thumb|200px| Petros I Dėdlīsės (1672 m. lėipas 9 d. Maskvuo – 1725 m. vasarė 8 d. Peterborgė) – cara Aleksėijaus ė anuo ontruoses patiuos Natalėjės Nariškėnas sūnos, bovės Rosėjės cars nuo 1682 m., ė pėrms Rosėjės imperatuorios 1721 – 1725 m.
Maršala Salas
Kateguorėjė:Okeanėjės valstībės
Vėncentavs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 52 žmuonis.
Sriauptā
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Lėnkėmū seniūnėjuo.
Kėmėnā
Kėmėnū stombrē gausē šakuoti, vėršou ėš lapu palėik tuokė galvokė. Būn švėisē žaliuos, balkšvuos spalvuos.
Kėmėnā napelīn, poikē sogera vilgšmė ė kvapa. Nug senuobės žmuonis liuob važioutė i pelkės rautė kėmėnū, vuo paskom anās komšīs truobū sėinuotarpius (terpsėinius). Kėmėnā poikē tink krākou.
Šiepruons
Šiepruons ī kėlėma nug Vėdoržemė jūras krontū ė Artėmūju Rītū.
Semelėškės (Trakā)
Istuorėjė
Kaimalie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Agnė Jagelavėčiūtė
Asmenėnis gīvenėms
2004–2006 m. bova žanuota so Vītautu Martėnaitiu.
Botiūnā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 245 žmuonis.
Karsava
Istuorėjė
1763 m. miestalie bova ėšbūdavuota katalėkū bažnīčė. Miesta tėisės gava 1928 m.
Šarkėškē (Klaipieda)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Septīni Šėinpjuovē
Septīnė Šėinpjuovē aba Trījū Karaliu žvāzdės, Septīnės Sesotės (uofėcēlē – Orions) īr žvāzdīns, Žeimaitėjuo veizėms žėimuos čieso. Sodara septīnės žvāzdės – trīs par vėdori ė ketorės ėš kraštū.
Kateguorėjė:Žvāzdės
Baltmėškē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Šatėikiu seniūnėjuo. Anuo gīven 39 gīventuojā.
Margareta Tečer
Kateguorėjė:Jongtėnės Karalīstės žmuonis
Kraustaba
Žīdia par vėsa vasara tomsē rauduonās žėidās. Aug kraustabas apīšlapiūs ė šlapiūs pėivūs.
Gaidougė
Gaidougės lapā būn trėlīpē vuo žėidā balti. Vaisē ī tuokės rauduonas, rūgštės ougas, katras aug krūvuo pu tris.
Aug gaidougės medies, krūmūs, doubiū šlātūs.
Šlėinava
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Samīlu seniūnėjuo.
Saladėns
Saladėns – turku   musolmuonu vainvedīs, gėmės Tėkrėtė, Mesuopuotamėjuo 1138 m. Anuo tėkrasės vards bova Salach ad Din Jusuf ibn Ajjub (vards - Josofs, Ajjoba sūnos, a Salach ad Din reišk „Tikiejėma teisėngoms“), no vakarūs ans bova vadėnams Saladėno. 1187 m. spalė 2 d. nogaliejė krīžėnėnkos ė ožėmė Jerozale. Paskiau ans tapa Egėpta ė Sėrėjės soltuono. Saladėns pasėmėrė Damaskė, 1191 m. kuova 4 d.
Josātē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Mijokarda infarkts
thumb|150px|Abruozdielis, katramė vaizdoujama ožsėkėmšosė arterėjė, privedontė pri infarkta. Mijokarda infarkts īr mijokarda (šėrdėis moskola) šmuota pažeidėms aba žovėms (nekruozė) diel šėrdėis kraujuotakas sotrėkėmo (išemėjės). Ėšsėvīstiosiuosė šalīsė, tamė tarpė Žemaitėjuo, īr vėina dažniausiu smertėis prīžastiū. Vīrėškē serg aple 2–4 kartos tonkiau nekāp muotrėškas, ale XXI o. muotrėšku sergamoms mijokarda infarkto dėdie uotriau nekāp vīrėšku.
Mėkėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ontalėiptes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Moon Far Away
Narē
Bovē:
Kalnėškē (Šerkšnienā)
Kalnėškē īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Šerkšnienu seniūnėjuo. Anuo gīven 30 žmuoniū.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Joškātē I
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Lietovuos valdītuoju sārašos
Juogailātē (1440–1572)
Juogālātē īr Gediminātiū dinastėjės pratēsims.
1979
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Krūmsarga
Krūmsarga ī tuokis augals, katros muokslėškā prigol gvazdėkėniu augalū (Carīophīllaceae) šeimā.
Aug medies paupēs, krūmūs, pėivus. Žīdia lėipas – rogpjūtė mienėsēs. Nuokėn nedėdlės joudas ougas.
Ondėns cėklos
Kateguorėjė:Meteorologėjė
Vaišvīdavas suodna
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Samīlu seniūnėjuo.
Žana d'Ark
thumb|200px|Žana d'Ark ([[Robensos|Robensa abruozdielis)]] Žana d'Ark (Jeanne d'Arc, aple 1412 m. - 1431 m. gegožė 30 d.), tēpuogė vadėnama Orleana mergalė - prancūzu naciuonalėnė dėdvīrė, katalėku bažninčės švėntuojė.
1894
1894 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided permadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Laumienā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Šiorātē (Klaipieda)
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Alvīds Valėnta
Alvydas Valenta (g. 1963 m. balondė 9 d. Gegotie, Lazdėju rajuons) īr Lietovuos žornalėsts, puoets, esperantėninks.
Paberžė (Dosetas)
'Paberžė - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Cėntrėnės Afrėkas Respoblėka
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Chuorasana torku kalba
Tarmes
Kuorasane torku kalba tor šiaurės, pėitu ė vakaru tarmes.
Nausuodnis (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Samīlā
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Samīlu seniūnėjuo, anuos centrs.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 198 žmuonis.
Liūdienā
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Narkītē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 9 žmuonis.
Narvīdē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Sakraments (Kalifornėjė)
Sakraments īr miests JAV, Kalifornėjės valstėjės suostėnė. Anam gīven 486 189 žmuoniū.
Svėgarē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ontalėiptes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 9 žmuonis.
1866
1866 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided permadeinī.
Inku imperėjė
thumb|250px|Bovis inku miests - [[Maču Pikču]]
Vuokėtėjės nacionalėnė krepšėnė rinktėnė
2007 m. Euruopas čempijuonatė užjiemė 5 vėit.
Šėlė̄nė (Zarasā)
Šėlė̄nė - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ontalėiptes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kortovienā (suoda)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Super Greg
Super Greg vaidėna Sacha Baron Cohen.
Nūruodas
Kateguorėjė:Žmuonis
Kėivagalės
Kėivagalės - Kiedainiu rajuonė, Truskavas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Trėkompis
Kateguorėjė:Geuometrėjė
Fuonema
Fuonema aba fonema īr skėrams (fuonoluogėnis) garsėnis kalbuos alements, mažiausis kalbuos vėinets. Atlėikt skėrama funkcėjė (vėina fuonema keit dalīkėnė rēkšmie): pėrma – Bėrma, ėr – īr – /p/ ė /b/, /ė/ ėr /ī/ īr skėrtėngas fuonemas) ė sodaruoma funkcėjė. Fuonemu skaitlios kuožnuo rokunduo grėižtā robežiouts – nu keliuolėkas ligė keliū dešėmtiū.
2011 m. JK bardaks
2011 m. JK bardaks īr šmuots vėsoumenėnės tvarkuos pažėidėmu prasėdiejosiu Luonduonė, JK ė ėšplėtosiu i kėtos magtīngos JK miestos.
Verslava
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Šakėnē (Viežātē)
Šakėnē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Viežātiū seniūnėjuo. Anuo gīven 9 žmuonis.
Vėlkžėrnis
Vėlkžėrnis tā žuolėškos augals, daugiametis ī. Anou stombris apaugė̄s plaukelēs. Lapā ėšruod kap plonksnas. Žėidā sogolė̄ i kekės, katras ėšaug lapu pažastīsė. Sieklas nuokėn brondīsė.
Ciels vėlkžėrnė augals trocnos ī. So anou sīkēs apsitrocīn gīvuolē, gal ė pasmirtė.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Fluorencėjė Naitėngol
thumb|200px| Fluorencėjė Naitėngol (Florence Nightingale; 1820 m. gegožė 12 d. - 1910 m. rogpjūtė 13 d.) bova sesalė, rašītuojė ė statėstėkė.
Otrē (Klaipieda)
Otrē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Viežātiū seniūnėjuo. Anuo gīven 48 žmuonis.
Oliver Eaton Williamson
thumb|upright|Oliver Eaton Williamson Oliver Eaton Williamson - (gėmės 1932 metū siejės 27 d.) JAV akuonuomėstrs, katrs 2009 metās gava Nuobele premėjė krūvuo so Elinor Ostrom‎ akuonuomėkras srītie, ož vėsoumenėnė sektuoriaus tīrėmos.
Ratē
Šalep kaima īr alkakalnės so šaltėnio.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės Kateguorėjė:Senuovės baltu alkā
Senuobės Egėpts
thumb|200px|Egėpta piramėdės Senuobės Egėpts - valstībė, egzėstavosė dabartėne Egėpta terėtuorėjuo (Nila opės slieni) ėkė ėslama isigaliejėma VII-VIII a. Ana īr sėijama so savėta senuobės cėvėlėzacėjė, klestiejosė tuo terėtuorėjuo nu III tūkst. pr. Kr.
Paluocē
Žemaitėjuo paluocē pradietė statītė kumet čiuonās ėsėgaliejė lėnkā. Īr palėkė paluocē Kretinguo, Plongie, Rėnavė, Kortovienūs, Rėitavė ė kėtor.
Gontėns
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Grozėjė
Grozėjė sėik integracėjės ī ES ė NATO.
Nešēkē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 29 žmuonis.
Indonezėjė
Istuorėjė
Nūg XV o. ėšplėta islams. 1487 m. saluos ėšsilāpėno puortogals Bartolomiejos Diasos ė salas 100 metu valdė Puortogalėjė, vuo nūg 1600 m. – Nīderlandā. II Svieta vainuos gadīnie salas uokopava Japuonėjė. Naprigolmībė paskelbta 1945 m. Dėktatuorios Suharts valdė nūg 1965 m. lėgė 1998 m. 2002 m. nūg Induonezėjės atsėskīrė Rītu Timuors.
Renava eglė
right|thumb|250x250px|Renava eglės stoubris right|thumb|240x240px|Eglė ėšo tuoliau Renava stuoruojė eglė īr īpatingā stuora stoubrė eglė, katra mosietās īr patė stuoriausė vėsuo Lietovuo. Ana aug Mažeikiu rajuonė, Renava kaimė, aple 250 m i vakarus nug kelė 207  Seda–Žėdėkā <span style="border: 1px
Klietie
Klietie (kėtāp klietė, klietės, svirnos) īr triuobesis, katros skėrts javam nokliestė ė kieravuotė, apriedams dietė.
Šiūparē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Duovėlū seniūnėjuo.
2029
2029 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided permadeinī.
Kaniūkā (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Loknienā
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Stalgienu seniūnėjuo. Anuo gīven 151 gīventuojis.
Senuobės Graikėjė
Termėns Senuobės Graikėjė apėm Graikėjės istuorėjės laikuotarpi nu api XII a. pr. Kr. lėg 146 m. pr. Kr., kumet Graikėjė bova ijongta i Ruomas imperėjės sodieti.
Senuobės Graikėjės mens
Šventīklas bova statuomas vagol tamou tėkras taisīkles, katruos tėkslē noruodīdava šventīklas dīdi, anuos daliū santīkios ė kuoluonu skaitliu. Prėklausuomā nū kuoluonas tėpa graiku arhitektūruo vīrava trīs stilē, vadėnamė̄jē architektūrėnē uorderē:
Kelias į žvaigždes 3
Kuoncertā
Kuožnos „Kele i žvaigždes 3“ savaites finals vīka skirtingūs' Lietovuos miestūs. Anū grafėks:
Botkelē (Zarasā)
Botkelē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 9 žmuonis.
Montgomeris
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV miestā
Lėnartā
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Kobėlėške (Skouds)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniū.
Olbanis (Niojuorks)
Olbanis īr miests JAV, Niojuorka valstėjės suostėnė. Anam gīven 95 658 žmuoniū.
Amerėkuonka
Amerėkuonka ī kėlėma ėš Amerėkas žemīna, Andu kalnū. I Euruopa pakliova XVIII o. pabonguo.
Stuogs
Stuogā tonkiausē būn šlaitėnē (dvėjū, ketoriū šlaitū), daugiabotē, karštū kraštū nomā būn ė so pluokštēs stuogās.
Žemaitėjuo stuogā nug sena dėrbėntė ėš šiaudū, paskom atsėrad ėš gontu, čerpiu, bliekas, šėpėrė, plastmasės. Paprastā stuogā da liuob būtė šiltėnamė spalēs (lėnū šapās). Šlaitėnė stuoga vėršotėnis gūbrīs vadėnams čiokoro, kraiko. Anon galā sīkēs dabėnamė liekēs.
Liūduorē
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Melnėškē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Zelkorios
Zelkorios (aba zalkuoris) ī tuokis rakonds, katros īr skėrts atvėizdietė i dāktus aba žmuonis. Platē ėšplėtė̄s anuo nauduojėms kap žmuogos par zelkorio vėiz pats i savė. Da tink veizietė i kuokius dāktus tuokio kompo, kuokio akėm nasimata.
Actekā
thumb|150px|Acteku imperėjės terėtuorėjė. Actekā – Mezuoamerėkas tauta, XIV-XVI o. pr. centrėnie Meksėkuo sokūrosė cėvėlėzacėjė, garsia sava tortėnga mituoluogėjė ė koltūrėnio duovio.
Lokšē (Bubē)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Ūlīčė
thumb|250px|Plateliu ūlīčė
Walmart
Wal-Mart Stores, Inc. (NYSE: WMT), Wal-Mart, palē Fortune 500 sārašo 2011 m. bova dėdliausė JAV bėndruovė, karuos glabnuojė vėikla bova mažmenėnė prekība. Bėndruovė 1962 m. ikūrė Sam Walton.
Duomėikava
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Duomėikavuos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4707 žmuonis.
Taujėnā (Kiedainē)
Taujėnā - Kiedainiu rajuonė, Truskavas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 39 prietelē.
Mažuojė Paloknė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Krieslos
thumb|250px|right| Kiedie, krieslos īr rakonds atsisiedėmou. Seniausės vadėnamas kaladiem - trinkuom. Ī kiedės so atluošās ė be anū. Kiedie be atluoša vadėnama taboretė.
Madisons
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV miestā
Vainātē
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Brėsbens
Kateguorėjė:Australėjės miestā
Padoublis
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Balbėirėške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 17 žmuoniū.
Šnėpėškės
Šnėpėškės - Kiedainiu rajuonė, Truskavas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Imbrėks
Imbrėks īr rīks, katramė īr ožplėkuomas erbatžoulės. Tas būn kuokis ta nedėdlis poudoks, padėrbts ėš metala, parceliana, muolė ė kt. Anon būn rietoks, katron sokraunamas žuolalės, vuo paskō ont anū ožpėlams verdōs ondou. Kāp erbata prėtrauk, tāp ėš imbrėka par kaklioka anon ėšpėl puodokon.
Gėra
thumb|Gėruos poudėlielis
Lūgnos
thumb|220px|Žīdia lūgnos thumb|220px|Lūgnu lapā
Lūgnos daugiametis ī. Anou šaknės stuora, mēsinga, ėlga; lapā būn dėdli, kap ėnkstā aba torielkas, līgēs kraštās; žėidā dėdli, geltuoni, gardē kvepa.
Ražē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Ščiōkėškės
Ščiōkėškės - Kiedainiu rajuonė, Truskavas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Kakava
Kateguorėjė:Nealkuohuolėnē gieralā
Aleksandrėjė (Skouds)
Aleksandrėjė īr gīvenvėitė Skouda rajuonė, netuol Latvėjės robežė, prie kelė Skouds-Mažeikē. Seniūnėjės centros. Stuov Aleksandrėjės Nukrīžioutuojė Jiezaus bažnīčė.
Štolps
Vairūs štolpā:
Metīlė
Metīlė aug patuoriūs, pakeliūs, pūdīmūs, laukūs, anā tink prasta žemė.
Kinnie
Kateguorėjė:Nealkuohuolėnē gieralā
Osėnauka
Osėnauka - Kiedainiu rajuonė, Truskavas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Antažėigė
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Varlova
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 46 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Vėinskiltē augalā
Vėinskiltē augalā pažėnami vagol šėtus puožīmius:
Vėinskėltiams augalams prėklausa daugoms pėivu žuoliū (smėlgas, saidrės, miglės, tīmuotā), javū (kvėitē, mėižē, rogē, avėžas, kokorūzā), ondens augalū (šėndrā, ajėrā, plūdės), kap katras kvietkas (vėlkdalgis, konvalėjė, orkėdėjės, tolpė, lelėjė).
Šarnelės pėliekalnis
thumb|250px|Šarnelės pėliekalnis
Mėslėnama, ka ont pėliekalnė žmuonis gīvena nug I tūkstontmetė lėgė XīI omžiaus.
Anglonas
Nūruodas
Kateguorėjė:Žuodīnā Kateguorėjė:Pruogramėnē rakondā Kateguorėjė:Lietoviu kalba
Žemaitkėimis (Duomėikava)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Savėžodībė
thumb|240px|[[Édouard Manet abruozdielis „Savėžodībė“]] thumb|200px|Žemielapis, katros ruod savėžodībiu skaitliu šalīsė (1/100 000 žmuoniū)
Savėžodībiu statėstėka
Savėžodžēs tamp pagrėndėnā vėinėšė, ėšsėskīrė, bavākē, pensėjėnė omžė žmuonis. Prīžastīs būn patės ivairiausės: vėinatvė, patīčės, navėltis, alkaguolėzmos, nesogebiejėms sosėduoruotė so bieduom ė t.t. Kartās savėžodībė pasėrešk kāp pruotesta fuorma. Daugoms savėžodžiu tor psėkoluogėniu biedu, terp katrū tonkiausē īr depresėjė. Tepuogi tonkės prīžastīs īr rimtė fėzėnē negalavėmā, kenksmėngė papratėmā, nevėsavertėškoma kuompleksos. Bat īr kalta ė vėsoumenė katra nier galestėnga sėlpnam, kenčiantiam, netortėngam žmuogō, nenuor anam pagelbietė.
Šalbarkštē
Šalbarkštē aba šaltėbarštē ī tuokė šalta zopė, tonkē taisuoma karštuom vasaras dėinuom. Ana taisuoma īr ėš vėrinta ėr atšaldīta ondenė so svėklėnēs boruokās, kefīro ė pėino. Da prīded vairiausiu daržuoviu (vagorklu, krapū, cėbolė lāškū) ė keušiu. Tonkiausē jiedami so vėrtuom bolbėm.
Kateguorėjė:Zopės Kateguorėjė:Žemaitiu jiedē
Muolė̄nės
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Kalvē (Klaipieda)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 75 žmuonis.
Savėžodībė
Psichologiniai faktai apie savižudybes
Keturi iš penkių žmonių, norinčių nusižudyti, aiškiai pasako apie savo ketinimus aplinkiniams. Dauguma ketinančių nusižudyti žmonių ieško aplinkinių pagalbos, kuri padėtų įveikti dvasinę krizę. Dauguma nusižudyti ketinančių žmonių iš tiesų nenori mirti, bet tiesiog nemato kitos išeities. Žmonės, kurie norėjo nusižudyti, po išgyventos krizės dažniausiai sugeba tęsti normalų gyvenimą toliau. Noras nusižudyti – tai laikinas reiškinys, kylantis itin didelių sunkumų metu, po laikino pagerėjimo neretai žmogui vėl gali kilti noras nusižudyti. Dauguma savižudžių – psichiškai sveiki žmonės, kurie išgyvena krizę. Savižudybės tikimybė nėra susijusi su žmogaus pragyvenimo lygiu, ekonomine padėtimi, socialiniu statusu. Savižudybę galima sustabdyti, paklausus žmogų apie ją, įkalbėjus išsipasakoti apie problemas.
Nuorodos
-->
Papartē (Skouds)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 112 žmuoniū.
Saulios Paulėks
Saulius Paulikas - puolėcėninks, katras 2007 m. lapkristė 7 d. gėrts vairoudams mašėna, nesėlaikīdams keliū eisma taisīkliu, nužodė tris mažus vākus Aleksandrėjuo, Skouda rajuonė. Ons pabiega ėš nosėkaltėma vėitas, palėka vākus mėrtė ont kelė, vuo pats nuvažiava nomėi mėiguotė, ka ėšsėblaivītō. S. Paulikas ruokoun, ka nebova gėrts.
Ruben Aganbegyan
Ruben Aganbegyan (g. 1972, Novosėbėrske, Rosėjuo) īr Rosėjės akuonuomėsts ė Micex prezidėnts. Ons īr žīmaus suovietu akuomuomėsta Abel Aganbegyana sūnos. Īr dėrbės PricewaterhouseCoopers, Clifford Chance, Credit Suisse First Boston ė Troika Dialog.
Radėkē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Muotātē (Šiaulē)
Muotātē - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Karklienā (Plongė)
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Rāstėniškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 42 žmuonis.
Aubrėkē
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Barstītiū seniūnėjuo.
Eva Rivas
2010 m. so dainė „Apricot Stone“ (abrėkosa kaulioks) dalīvava Euruovėzėjės dainiu kuonkorsė ėr ožėmė 7 vėita fėnalė. Par anuos pasėruodīma gruojė žīmos armienu duduka mozėkonts Dživans Gasparjans.
Aleksiejauka
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Rēskiū tīrs
Rēskiū tīrs keravuojams kaap Rēskiū tīra telmuoluogėnis draustėnis (apjėmėms 4,05 km²). Čiuonās aug saulašarės, spangoulės, gīven medšarkės, tetervėnā ė siejėkā.
1892
1892 - kalāmieji metā, katrie prasided pėnktadienī. Tāp pat:
Kepaloškalnis
Paskom kalns bova geruokā aplīgėnts ė nūardīts.
Pabėjuotē
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Kompē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Dživans Gasparjans
Dživans Gasparjans (gėmė̄s 1928 m. spalė 12 d., mėrė̄s 2021 m. lėipas 6 d.) bova žīmos armienu flėitas (duduka) vėrtuozos. Ons īr laimiejės daug svieta mozėkas apduovenuojėmu, ne sīki dalīvava torūs par svieta. Armienėjės liaudėis artėsts, mozėkas konservatuorėjės diestītuos.
Padiegē
Padiegē - Kiedainiu rajuonė, Truskavas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Alonts
Prasėded pėitrītiūsp nug Kuliū, tek šiaurės vakarū posie par Žemaitiu aukštoma, Kuliū mede. So Mėnėjė sotek Kartenuo. Opės slienīs 20 m platoma ėr aple 30 m gėloma. Vaguos dėdliausis platoms 8–10 m, gėloms 0,4-2 m.
Ėntakā: Lenkenis, Blėdakė, Tīropalis (kairė̄jė), Joudopis, Geldopis, Žvalgėnis, Karkloujė, Ropšopis (dešėnė̄jė).
Prī Mažūju Muostātiu ė prī Kuliū Alonta vaguo ī padėrbtė prūdā.
Vītienu suoda
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Marciūnėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 11 žmuoniū.
Negrā
Čiesās vadėnamė joudauodēs - palē lietovėška juodaodis (juoda - jouda + oda - skūra).
Adėncava
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Pakounė seniūnėjė
Nūruodas
Kateguorėjė:Prėinū rajuona seniūnėjės
Kuoluopuovka
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Borisas Melnikas
Muokslėnė vėikla
Kateguorėjė:Akuonuomėstā
Azėjėitē
Azėjėitē īr vėina ėš 3 glavnūju žmuoniū rasiu. Būdinga „geltuona“ kūna spalva, tomsūs plaukā, ėšsėkėšė skroustėkaulē, siauresnės nekāp kėtū rasiu akīs. Īr kėlėma nu Rītū, Pėitrītiu Azėjės, Sėbėra. Onkstīvo čieso pu Amerėka paplėte azėjėitē īr vadėnami indienās. Kateguorėjė:Žmuogos
Pašėlelē (Kiedainē)
Pašėlelē - Kiedainiu rajuonė, Truskavas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Kateguorėjė:Kiedainiu rajuona gīvenvėitės
Baublē
Baublē īr suodna Kretingas rajuonė, Žalgėre seniūnėjuo, 13 km i pėitus nū Kartenuos, Minėjės pakrontė. 529 gīventuoju. Īr pašts, muokīkla, vākū daržėlis, bėbliuoteka, medėcėnas ponkts, kuoplītalė. Veik Baubliū kaima kuolektīva cėntros.
Saulios Gegėickos
Šaltenē
Kateguorėjė:Akuonuomėstā
Macenē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Nausuodnė seniūnėjuo. Anuo gīven 22 gīventuojā.
Dabėkėnė (opės)
Kateguorėjė:Latvėjės opis Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Dundolē (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Barėševa
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Žīdrūns Savėckis
Savėckis Žīdrūns (, g. 1975 m., Biržūs) ī Lietovuos magtīngoma spuortėninks, puolėtėkas ė liaudėis vēkies da ī šaukiams „magtīngiausio Svieta žmuogom“, tonkē ėšluoša Svieta magtīngu žmuoniū luošėmūs, aba pajēm prėzėnės vėitas.
Vandiuogala
Istuorėjė
Vandiuogalas pėlės mėnavuonama nū XIII omžiaus, miestalės ėšgoldītėniūs šalteniūs pėrmuojė lėika pamėnavuots 1384 metās. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 946 žmuonis.
Brīlis
Kateguorėjė:Apriedā
Rāstos
Rāstos īr bikuokė ėlgoma ėšėlgs medėinas šmuots, katros padėrbams skersmā parpjuovos medė stoubri aba dėdlės šakas. Rāsta ėlgoms kelis sīkius ī dėdlesnis kāp skersa. Rāstā īr nauduonamė medėinas pramuonie, statībūs.
Prī rāstu prėgol:
Kateguorėjė:Medegas
Padostelis
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Vaclovas Lakis
Vaclovas Lakis (g. 1947 m. siejės 7 d. Tausiūnūs) - Lietovuos akuonuomėsts, habėlėtuos suocēlėniū muokslū daktars.
Paviekē
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kėbelė
Tas augals vėinmetis ī. Žėidā anou būn geltuoni, dėduoki. Anėms nūžīdiejus palėik tuoki vāsē so 2-4 kėbokās. Tėi kėbokā kimb prī apriedu, gīvuoliu kailė, ė tap gausėn kėbelės.
Kijuots
Kijuots vuo Kijots  – Japuonėjės miests Honšiū saluo, vėina ėš senū šalėis suostėniu. Prefektūras suostėnė. Miests pabūdavuots 792–794 m. kāp Heiankio. Dabartėis gadīnie tas īr glabnos turėzma cėntros. Anūs trauk šmuots ėšlėkosiu senuobėniu bodīnku. Gīven mažne posontra milijuona žmuoniū.
Žvīrkelis
Kateguorėjė:Transpuorts
Bėtvans
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Drabožnėnkā II
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 34 žmuonis.
Jierobė
Īr aple 0,4 kg sonkoma. Kūns pilkā rods, gausē ėšrašīts diemalėm ė drīžēs. Ont kramės ī nedėdis koudalis. Staibē mažne lėgė pat pirštu īr apaugė plonksnom.
Lėmėnielis
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Varšovas pakts
thumb|250px|Varšovas sotartėis uorganzėzacėjės valstībės 1955-1968 metās
Apoulė
Istuorėjė
Apoulė īr patė seniause mėnavuonama rašītėniūs šalteniūs Lietovuos gīvenvėite, ana bova senuobes koršio suostene, katra pamėnavuojama vėkingū saguos.
Buonėškē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vandiuogaluos seniūnėjuo.
Botkūnā (Kauns)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Nastorks
Lietovuo augėnams prī nomū, kapūs, ont longū.
Mumbajos
Kateguorėjė:Indėjės miestā
Dobajos
Kateguorėjė:JAE miestā
Kuopūstīnė
Kateguorėjė:Zopės Kateguorėjė:Žemaitiu jiedē
Lėmėniškės
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Geidžē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Tėrkšliū seniūnėjuo. Anuo gīven 192 žmuones. Īr Gėidiū Šv. Uonuos bažnīčė. Šalep suodnas īr dėdlis kūlis, vadėnams truobele.
Puocėškė (Šiaulē)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Grėižielie
thumb|250px|Grėižielie
Graužėnkā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Neapuolis
Kateguorėjė:Italėjės miestā
Goruonīs (Trakā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Olaf Broch
thumb|right|200px|Uolafs Bruoks
Uolafs Bruoks (Olaf Broch, 1867–1961 m.) bova Nuorvegėjės kalbėnīks, pargoldītuos, slavu ė baltu kalbū tīries.
Mažė̄jė Ibienā
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vandiuogaluos seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Jasoduonīs
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Žvelsa
Žvelsa īr opė Žemaitėjuo, kairės posės Mėnėjės ėntaks. Prasėded Rėitava savėvaldībie, Dausīnu medė, Aukštuojė tīra liūnė, 5 km i šiaurės rītus nug Endrė̄java. Tek ont vakarū medinguomis vėitūmis par Plongės ė Klaipiedas rajuonus, nuognē vingoriuo. Ītek i Mėnėjė 62 km nug anas žiuotiū, šalep Žvelsienu.
Glaudē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Babronga seniūnėjuo.
Sorgedā
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Žemaitiu televėzėjė
Laidas rėngamas tėk žemaitiu kalba ėr trosliovjamas par kabelėnė televėzėjė. Laidas rėng žornalistos Augostėns Juonušos. Ons dėrb žemaitiu moziejou Alka. Īr kėlėma no Vėišvieno ėr gera muok žemaitiu kalba.
Kalnienā (Skouds)
Kalnienā - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Aleksandrėjės seniūnėjuo.
Sėdniejos
thumb|left|245px|Sidniejaus īžėmībė – uoperas ė balėta teatros
Vāniūnā (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Žvirblis
Žvirblis īr mažos paukštoks, muokslėškā priskėriams žvėrblėniu paukštiu šeimā (Passeridae).
Jaskuonėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Brožā
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Tėrkšliū seniūnėjuo. Anuo gīven 83 žmuones. Šale kaima tek Vėišetė.
Stotē (Klaipieda)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Naujė̄jė Gėlvītē
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Michael Sandel
Michael J. Sandel (g. 1953 m. kuova 5 d.) - JAV puolėtėnės fėluosuops. Dėdliausē žėnuoms ož tėisės korsos, katrie gal būt rastė internetė. Dėdlē krėtėkou JAV imigracėjės puolėtėka.
Jūzapava (Vandiuogala)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Jediuotā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 46 žmuonis.
Gaurīlē
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Gary Lawrence Francione
thumb|right|150px|Gary Lawrence Francione so sava augėntėnēs
Kateguorėjė:Fėluosuopā
Katėlē (Trakā)
Katėlē - gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Padeglē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Jautakē
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Kervē
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Aleksandrėjės seniūnėjuo. Anuo gīven 50 prieteliu.
Monguolu imperėjė
Monguolu imperėjė 1206 m. ikūr Čingėschans, sovėinėjės monguolu – tiorku gentės ė ožkariavės daug žemiu.
Klaišē (Skouds)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Anėžė
thumb|200px|Anėžės
Galmėnē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 17 žmuoniū.
Knežė
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Ožomėškē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 76 žmuonis.
Lėiplaukale
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Babronga seniūnėjuo. Anuo gīven 130 gīventuojū.
Venclovėškē (Kiedainē)
Venclovėškē - Kiedainiu rajuonė, Pernaravuos seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Žadėikē (Klaipieda)
Žadėikē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Endrė̄java seniūnėjuo. Šalėp Žadėikiū īr Ablingas memuoreals II Svieta vainuos aukuoms.
Lielātē
Lielātēs vadėnamė dvė Žemaitėjuo asontė suodnė:
Šiokštē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 17 žmuoniū.
Honolulu
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV miestā
Bongs
Kateguorėjė:Uorā
Rombīns
Rombīns īr kalns Lietovuo, Pagiegiu savėvaldībie, Nemona opės dešėniam krontė, prīšās Rosėjės Karaliautė krašta. Pakliūn i Rombīna regėjuonėni parka.
Kateguorėjė:Lietovuos geuograpėjė
Mėkalava (Trakā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Pažemīs (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Atlanta
Atlantuo vīka 1996 m. vasaras uolėmpėnės žaidīnės.
Antverpens
Antverpens īr ontros vagol dīdli miestos Belgėjuo, dėdliausis Flandrėjės regėjuona miests.
Pavėntie
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Pastarnuoks
Kateguorėjė:Daržuovės Kateguorėjė:Žuolīnā Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Barseluona
Barseluona – miests Ispanėjės šiaurės rītūs, Kataluonėjės regijuona suostėnė ė Barseluonas pruovincėjės cėntros. 1,62 mln. gīvėntuoju (2018 m.).
Vanema
Vanema (aba Vanemana) senuojė Korša žėmė (terra) dabartėnės Latvėjės terėtuorėjuo, šalėp Baltėjės jūras.
Nuotienā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 482 žmuonis.
Puociūnā (Kauns)
Puociūnā - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vandiuogaluos seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Strievėninkā (Trakā)
Strievėninkā - gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Meinorē
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Paežerės (Klaipieda)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Helsėnkis
Helsėnkie vīka 1952 m. vasaras uolėmpėnės žaidīnės.
Ruokėškis (Kauns)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kasparėškė
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Koršē
XIII omžiou bova žėnuomas tuokės koršiu žemės:
Pīktėškė
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Endrė̄java seniūnėjuo. Anuo gīven 51 žmuogos.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Monrealis
Galerėjė
Kateguorėjė:Kanadas miestā Kateguorėjė:Miestā, katrūs vīka vasaras uolėmpėnės žaidīnės
Kolalē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Vėndėikē (Skouds)
Vėndėikē - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Nuotienū seniūnėjuo.
Vlads Žulkos
Vlads Žulkos (g. 1945 m. balondė 16 d. Telšiūs) ī kėlėma nug Žemaitėjės Lietovuos arkeuoluogs, nug 2002 m. spalė mienesė - Klaipiedas onėversėteta rektuorios.
Vuolongē (Šiaulē)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 40 žmuoniū.
Pastarnuokielē
Pastarnuokielē aba pasternuokielē, baltė̄jė pasternuokielē, pėinžuolė ī tuokis žuolīns, muokslėškā prigolons skietėniu augalū (Apiaceae) šeimā. Anėi aug Euruopuo, Vėdorė Azėjuo, Mažuojuo Azėjuo ė Kaukazė.
Ostins
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV miestā
Gočkompis
Gočkompis - Kiedainiu rajuonė, Pernaravuos seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 21 prietelis.
Mormulėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
2007 Perū žemės drebiejims
Peruu maavärin (2007) Séisme du 15 août 2007 au Pérou Terremoto do Peru de 2007 แผ่นดินไหวที่เปรู พ.ศ. 2550
Dromblīs
thumb|250px|Afrėkas dromblīs (Loxodonta africana)
Kontrėms
Kontrėms - Kiedainiu rajuonė, Pernaravuos seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 2 prietelē.
Vāskūnā (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Gėrėninkā (Kauns)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 265 žmuonis.
Zabarauskā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 35 žmuonis.
Vėdorė Azėjė
Kateguorėjė:Azėjė
Žemčiūgs (augals)
Žemčiūgs, kėtap žėrnelē, žėrnėkielis, žėrniokā, žėrnotē ī tuokis augals, muokslėškā prigolons brondėniu augalū (Fabaceae) šeimā.
Arvīdėškė (Šiaulē)
Arvīdėškė - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Žvagėnē (suoda)
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Aušrātē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Zabluocē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena nivėins žmuogos.
Vėguodka (Trakā)
Vėguodka - gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Auksuors
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Endrė̄java seniūnėjuo.
Žemčiūgs
thumb|250px|Žemčiūgā
Senuobie žemčiūgu rinkėms liuob būtė sunkos ė pavuojings darbs, rinkiejē liuob nertė i jūras dogna ė rinktė muolioskus. Ale tėktās mažomuo liuob pasitaikītė žemčiūgā. Daba žemčiūgā „dėrbamė“ specēlūs žemčiūgu ūkiūs.
Sorblē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Babronga seniūnėjuo. Anuo gīven 21 gīventuojis.
Hošėmins
thumb|250px
Daubakėškē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Provėdensos
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV miestā
Mačiūkē (Skouds)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena vēns žmuogos.
Kāriūkštē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 54 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Pelievėrkštė
Pelievėrkštės aug daržūs, laukūs, javūs, pėktžuolė ī. Anuom tink saulietas vėitas, gerā vedėnama dėrva. Sieklas tink jiediou.
Pamuoterīs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Šernā
Žīmas
Kateguorėjė:Žvierē
Ōžienėškės
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Pavītė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Jean Auguste Dominique Ingres
Kateguorėjė:Prancūzėjės dailėninkā
Panuotienā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniū.
Lietovuos TSR gimnos
Nūruodas
Kateguorėjė:Valstībėnē gimnā
Pirs
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV miestā
Naujuokā (Klaipieda)
Naujuokā - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Endrė̄java seniūnėjuo. Anuo gīven 2 žmuonis.
Vītautelē
Vītautelē - Kiedainiu rajuonė, Pernaravuos seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven vėins prietelės.
Puogolenka II
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Puogolenka I
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Tarību Lietova
thumb|200px|LTSR gerbs
Gliese 581 C
Soradėms
Kateguorėjė:Dongaus kūnā
Karlos Larsuons
thumb|200px|Autuopuortrets Karlos Larsuons (Carl Larsson; 1853 m. gegožė 28 d. – 1919 m. sausė 22 d.) – švedu tapītuos ė dailėnėnks.
Vėngītė
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Ruoku seniūnėjuo.
Pavel Nedved
Недвед, Павел Недвед Павел
Stončaitē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 36 žmuonis.
1815
1815 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided sekmadeinī.
Poplaiškė
Poplaiškė ī tuokis ondens augals, katruo lapā ėšruod panašē kap popas. Poplaiškė prigol prī poplaiškiniu augalū (Menīanthaceae) šeimuos.
Joudasis pėrmadėinis
Kateguorėjė:Akuonuomėka
Kroupelē
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Belva
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Okrainėitē
Kateguorėjė:Slavā
Pagervė̄nė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniū.
Pastruomė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
1854
Ba datas
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Vėržėntā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
AIDS
Apsėsauguojėms
Par lītėnios santėkios AIDS tēp pat dėdlē plint, dėliausės pavuojos ožsėkriest AIDS īr mīlontės analėškā (kelės dešėmtės ruozo dėdlesnės pavuojos, nego mīlontės vagėnalėškā).
Dėderaulėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
1865
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Lokštā
Žīdia lokštā pavasari, balondė–gegožė mienėsēs. Aug šlapiūs pėivūs ė medies, liūnūs, griuoviūs, opiu, ežerū krontūs, anėm patink šlapės, skalsės dėrvas.
Kaukazos (Kauns)
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Karmielavuos seniūnėjuo.
Margava (Kauns)
Margava - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Karmielavuos seniūnėjuo.
1882
1882 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided sekmadeinī.
Tarotē (Šiaulē)
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
1893
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Suodeliokā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniū.
Spaudē (Šiaulē)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Tīliūnėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Juovāšėškės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės