cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Sausē (Endrė̄javs)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Jūrava
Kateguorėjė:Jorbarka rajuona gīvenvėitės
Ožpelkē (Akmenė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Juonotē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Alšienu seniūnėjuo. Īr vēkontė Garliavuos Juonotiū pagrėndėnė muokīkla.
Bėtės
Bėtės, aba bėtie īr nuognē naudings vabzdis, katros muokslėškā prėgol bėtėniu (Apoidea) ontšeimiō. Tas īr patsā tonkiausē žmuoniu ougėnams vabzdis.
Medu bėtis renk ėš 40 augalū rūšiu. Tonkiausē ėš lėipu, vėržiu, rapsu, ōžoulū, duobėlū.
Ožventė
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Vėikšniū seniūnėjuo. Anuo gīven 355 žmuonis.
Blaise Pascal
Kateguorėjė:Fizėkā Kateguorėjė:Prancūzėjės fėluosuopā
Pandemėjė
Gerā žėnuomė pastaruojė šimtmetė pandemėju pavīzdē:
Lašėnē
thumb|245px|Šmuots lašėniū
Tuorielka
thumb|180px|Naglazūroutas tuorielkas, sogoldītas ont lėntaliu
Max Planck
Maksos Planks (Max Karl Ernst Ludwig Planck, 1858 - 1947 m.) – vuokītiu fizėks, laikuoms kvantėnės mekanėkas tievo, vėino svarbiausiu XX o. fizėko.
Planck
Kiaukā
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Šėlalės suodnėška seniūnėjuo.
Kitaro
Kitarō (喜多郎) (tėkros vards Takahašis Masanuoris (高橋正則);g. 1953 m. vasarė 4 d.) - japuonu kompozėtuorios ė multiinstrumentalėstos. Ons kor Naujuojė omžiaus stiliaus mozėka.
Diskuograpėjė
1979 - Oasis
1981 - Best of Kitaro vol 1
Kamštē (Tauragie)
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Kitaro
Diskuograpėjė
2002 - An Ancient Journey
Kėtė albumā
Dansu
Music For The Spirit Vol. 4
Tonko
Yakushi-Ji
Gumbē
Gumbē - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 3 prietelē.
Varnėkā
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 93 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Dėgrē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Vėrbals
thumb|250px|Siūlā, sonertė ont vėrbalū
Kregždienā
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Gėrvīdėškės
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Tonėsos
Istuorėjė
Senuobie Tonėsa terėtuorėjuo gīvena fėnėkėitē. Anėi bova sokūrė magtīnga valstībė so centro Kartagėna. Paskum ana sogriuovė ruomienā ė Tonėsos patapa Ruomas ėmpėrėjės valda. Vėdoromžēs čėnās isėkūrė vandalā. Nu VII o. krašts bova privests pri ėslama.
1878
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Bėrbilėškė
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Peliednagē
Pelėdnagē - Kiedainiu rajuonė, netuol Neviežia opes, pr kelio Juonava-Šedova esontė gīvenvėitė. Pelėdnagiu seniūnėjės centros.
Argentėnas nacionalėnė krepšėnė rinktėnė
thumb Argentinas nacionalėnė krepšėnė rinktėnė - krepšėnė komanda, katra tarptautinies' varžībuos' atstovaun Argentinas valstībė. Argentinas rinktėnė īr 2008 m. Pekina Olimpijadas tretiuos vėitas laimietuoja. FIBA rėitingė užjem 1 vėit.
Garsos
Gara magtīngtoma līgis mieruojams decibelās (dB).
Kateguorėjė:Fizėka
Kuošelīna
thumb|245px|Kuošelīna
Jied kuošelīna so douna ė krėinās. Tas tonkē liuob būtė švėntiu jiedis.
Mažrimā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Golbėnė (Zarasā)
Golbėnė - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Gruobīnė
thumb|240px|Lėnkėška gruobīnė
Švedkalnis
thumb|250px| Švedkalnis
Švedkalnis aba Šioraitiu pėliekalnis ī pėliekalnis Žemaitėjuo, Rėitava savėvaldībie, Tveru seniūnėjuo, Šioraitiu suoduo.
Labūnava
Istuorėjė
thumb|left|240px
Dmitrėjos Medviedevs
2008 m. prezidėnta rinkėmā
thumb|right|180px|D. Medviedevs su V. Putėno rinkimėnem plakatė Pu D. Medviedeva paskėrama Rosėjės premjiero daugėlis puolėtėkas apžvalgininkū tikiejuos, ka D. Medviedevs taps kandidato i prezidėntus. Nuors bova ė daugiau galėmū kanidatū, bet 2007 m. groudė 10 d. prezidėnts V. Putins paskelbė kū uns pasirinka taptė sava īpėdėnio. D. Medviedeva kandidatūra bova pasklebta per televėzėjė anū palaikont keturiuom partijuom ė prezidėntou V. Putinou. D. Medviedeva kandidatūra palaikė Vėinėnguojė Rosėjė, Teisėnguojė Rosėjė, Agrarėnė partėjė ė Pėlėitėnė teisėngoma partėjė. 2007 m. groudė 17 d. pu Vėinėnguosės Rosėjės nariū slapta balsavėma D. Medviedevs oficēlē palėka partėjės kandidato. 2007 m. groudė 20 d. D. Medviedevs oficēlē ožregistrava sava kandidatūra vīriausiuojė rinkėmū komisėjuo ė tep pat pareiškė, ka atsistatīdins ėš Gazprom vaduova puosta, bo vagol istatėmus prezidėnts negal torietė juokiū kėtū pareigū.
Puolitėkas analėtėkā neabejuojė, ka rinkėmus pergal' švės V. Putina ėšsirinkts īpėdinis, tū liudėjė ė viešuosės nuomuonės apklausas. Ož D. Medviedev žadiejė balsoutė aplė 79% rinkiejū. Sava pėrmuojie ruoduo pu iškėlėma i prezidėntus, D. Medviedevs pareiškė, ka jēgo uns būs ėšrinkts Rosėjės premjiero patapto V. Putins, uns pats su tou sutėka.
Rēbėnėškes
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Zambėjė
Geuograpėjė
thumb|left|250px|Suoda Zambėjuo
1861
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Brėmerhafens
Kateguorėjė:Oustā Kateguorėjė:Vuokītėjės miestā
Švėntuosės ousts
Švėntuosės valstībėnis jūrū ousts aba truopnē Švėntuosės ousts Lietovuos jūru ousts, nuosavībes tėise prėgolontės Lietovuos valstībē. Ousta stēgie īr LR Vīriausnībė. Ousta pratek opė Švėntuojė.
Mėšotē (Šėlalė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Liolē (Kiedainē)
Liolē - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 29 prietelē.
Jordātē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 578 žmuonis.
Krovainīnė
Krovainīnė nug sena liuob būs rodenė skerstoviu jiedis, taisuoms ont Vėsū Švėntū dėinuos.
Nemēlā
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Lauksargiū seniūnėjuo. Anuo gīven 17 žmuoniū.
Arlo Bates
Nuoveles:
Kateguorėjė:JAV rašītuojē
Ervins Šriuodėngeris
Ervėns Šriuodėngeris (lėgė dabar šmuotė šaltēniu Ervėns Šriedėngeris aba Ervėns Šredėngeris - Erwin Rudolf Josef Alexander Schrödinger; 1887 m. rogpjūtė 12 d. – 1961 m. sausė 4 d.), austru fizėks, laikuoms vėinu ėš glabniausiu kvantėnės fizėkas korieju. Ož Šriuodingere līgti 1933 metās gava Nuobele premėjė.
Beinātē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 325 žmuonis.
Janėna (Zarasā)
Janėna - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Biržovienu Laumės pieda
Vėita
Kateguorėjė:Telšiū rajuons
Riports
Istuorėjė
Ripuorts bova ėkorts XX omžiaus vėdorie, pastatios daugiabotius gīvenamūsius numus. Lėgė ton čėštās bova nadėdelės kaimalės, katruo gīventuojā daugiausē bova žvejā.
Uorganėzacėjės
Žvejības ousts īr daugiausē givenamāsis rajuons, ale čė veik keleta uorganėzacėju, tonkiausē pri ousta dėrbontės imonės. Tāp pat čė veik Klaipiedas universėteta Suocēlėniu muokslu fakoltets, Klaipiedas keleivėnė transpuorta ėstaiga (lėgė 2010 m.), Lietovuos Krauja cėntra Klaipiedas padalinīs ė kėtas uorganėzacėjės.
Huolėvods
Nūruodas
34.1°N, -118.33333°W
Palonguos ousts
Istuorėjė
Nūg 1705 metu ousts prekībā nabanauduots.
Trepkalnē
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Karvelėškės (Zarasā)
Karvelėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Lankātē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 216 žmuoniū.
Kertenē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Batakiū seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Čiokėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Šėlienā (Kauns)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Taukā
Taukā ēn kap jiedis – rūkīti ė ėšsūdīti taukā lašėnē ī. Ėš petelniuo pakeptū taukū šmuotu ėšēn kresnas. Pu skerstoviu taukus laika kap ožkola. Ont taukū tonkē ī kepams vairos jiedis aba taukās oždaruoms (daba vėituo gīvuolė taukū tonkiau pil alėjo aba ded svėista).
Kateguorėjė:Mēsuos jiedē
Nigerė-Kuonga kalbas
Nigerė-Kuonga kalbas
Fuotėsintezė
Ana vīkst uorganėzmūs, katrėi tor chluoruofila pėgmenta (muožnē vėsūs augalūs ė melsvabakteries).
Kateguorėjė:Buotanėka Kateguorėjė:Uorganėnė kemėjė
Žiuogs
Anėi īr ėšėlgė, žaliuos aba roduos spalvuos, ėlgās sparnās ė staibēs. Gīven pėivūs, ožskrend ont mediu. Trindamė vėina sparna kėton anėi svėrp. Kost smarkē šokoudamė.
Danėjės vieleva
Danėjės vieleva ī seniause nepakēsta ė tebnauduonams vieleva. Mėslėnama, ka Danėjės vieleva pradieta nauduotė jau XIV o.
Narsėitē (suoda)
Narsėitē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Alšienu seniūnėjuo.
Latvelē (Akmenė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Gėrdenē
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Īlakiū seniūnėjuo.
Daugėrdiškės (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniū.
Kandžė
Kateguorėjė:Japuonu rašts
Santakā (Tauragie)
Santakā - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Batakiū seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Antarktėda
Aukščiausės kalns – Vėnsuona – 5140 m;
Kėkėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Aristuotelis
Kateguorėjė:Antėkas fėluosuopā
Klaipieda
Prietelē ė geograpėjė
Klaipieduo gīven 187 tūkstontē žmuoniu (2006 m. skaitliavėms). Klaipieda īr trets vagol žmuoniu skaitliu Lietovuos miests, ė pėnkts palē dėdloma Baltėjės šaliū miests. Miests īr dėdlē ėnternaciuonalėnis, gīven ivairiu tautū prietelē: lietovē, žemaitē, rosā, baltarosē (godā), okrainietē ė kėtė.
XX omžė Klaipiedas istuorėjė
Miesta 1945 m. sausė 28 dėina ožjieme Tarību Sājonga. Suovietu uokopacėjės metās Klaipieda bova vīstoma tik kap Lietovuos TSR pruovincėjės miests.
1959 - 1988 metās vīka grētė orbanėzacėjuos ė mėracėjuos pruocesā. Bova statuomė būstā jaunims specelėstam, bet pvz. XX o. 8-am dešāimtmetie aple 40 000 žmuoniu Klaipieduo natoriejė, kor gevėntė.
Bažninčės
Pruovaslavu:
NIKE
thumb|200px|NIKE luoguotėps
Medviežis
Ont medviežiu tonkē žovaunama īr. Ont anū gerā raudas kimb.
Paltėniškė
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Kordofana kalbas
Kordofana kalbas Nigerė-Kuonga kalbū makruošeimīnuos puošėimė, aba gropė. Gropē prigol ėš vėsa 24 kalbas.
Dėktatūra
Diktatūra īr nerėbuota asmens (čiesās – gropės asmenū) valdė, katruos nerėbuo juokė īstatėmā, kuonstėtocėjė o kėtās vėsuomenėnēs o puolitėnēs faktuorēs. Dėktatūra paprastā būn pagrīsta jiega ė ėšreišk vėišpataujontės klasės interesos. Dėktatūra vagol represīvoma laipsni īr skėrstuoma i autuorėtarėzma ė tuotalėtarėzma.
Muokslėnė klasėfėkacėjė
Muokslėnė klasėfėkacėjė, o uorganėzmu klasėfėkacėjė, biuoluogėjuo īr būds gropoutė ė kateguorėzoutė gīvū ė ėšnīkosiu uorganėzmu rūšis palē gėmėnėngoma rīšios. Stambiausė kateguorėjė - duomens. Paskiau ēn karalīstė (anū īr 6).
Vīžonte
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Īlakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 415 prieteliu.
Suomėjės vieleva
Vieleva pradieta nauduotėi XX omžiaus pradiuo. Ana bova sotverta palē Danėjės vieleva pavīzdė. Kateguorėjė:Vielevas Kateguorėjė:Soumėjė
Heibana kalbas
Heiban kalbas Nigerė-Kuonga kalbū makruošeimīnuos kuorduofana kalbū puošeimė kalbas.
Heiban kalbuom prigol tuos kalbas:
Grēžē (Akmenė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 33 žmuonis.
Žemaitokā
thumb|right|180px Žemaitokā īr vėina ėš seniausiu arkliū (puoniu) veisliū Euruopuo, kotra atsėrada dā VI omžiou. Bova nauduojamė juotė, važioutė, žemės darbams.
Slėiks
Lietovuos dirvūs vėinamė m³ žemės būn ~20–400 slėikū. Tonkiausē anėi gīven pėivūs, ganīklūs, ōžoulīnūs.
Slėikus jied kormē, šernas, paukštē. Žmuonis anūs tonkē kabėn kāp jouka žovaunont.
Kateguorėjė:Kėrmėnā
Kauns
Žmuonis
thumb|left|200px|Kauna pėlės
Transpuorts
Kauns īr glabnos Lietovuos transporta ė logėstėkas cėntros. Šalėp Kauna, Karmielavuo, īr Terptautėnis Kauna uora ousts, katros gal aptarnaut vėsuokė tėpa liektovos. Kauns īr glabnos gelžkelė mazgos. Par miesta ēn krūva glabnū transporta keliū.
Pašėlė
Kitas nuorodas
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Karčiomka
Istuorėjė
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Pėitū Amerėka
right|thumb|250px|Pėitū Amerėka
Pėitū Amerėka atrada 1494 metās ėspanu keliautuojē.
Gėrėninkā II (Kauns)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Ana Mena
Nūruodas
Kateguorėjė:Mozėkontā
Priverpstė
Kateguorėjė:Tekstėlė
Sorbielie
thumb|250px|Sorbielie
Kūna ėlgoms 3-10 cm. Plaukaliu netora.
Srāgis
Srāgis īr tuokis gīvis, katros muokslėškā prėgol prī skėlvėkuoju maliosku. Nogaruo nešas kraukla ė tāp skėras nug slinkė.
Srāgė kūns ī padėrbts ėš makaulės so čioupėklēs ėr akėms, patėis kūna ė šliūžmens (kuojės). Kūna narē pakavuotė kraukli. Kāp kas tā srāgi ožpoul tu ons pasėkavuo sava kraukli.
Kėitē (Zarasā)
Kėitē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Ožtrėns
dešinėje|miniatiūra|250x250px|Da naėšdėrbts kiaulės ožtrėns Ožtrėns, da kėtap ožtrėna, ožkols ī tuokė pluona gīvuoliū rėibalū plievie, katra sopa avėis, karvės, kiaulės vėdorius. Ons ēn jiediam taisītė. Ožtrėna dėrb tap: ėšlop ėš plievės taukus, sosok, sosūda ė džiuovėn. Da ided česnaga skėltalė, pėpėru, cėbolė. Ožtrėns tap laikuoms pakuol parūdīj, tūmet šaltā ėšrūkuoms ė gal stuovietė kelis metus.
Matolėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Gargždā
thumb|left|200px|Gargždū bažninčė
Kaklos
thumb|150px|Muotreškas kaklos
Kaklos ī kūna dalės, katra jong galva so lėimenio. Kakla posė ėš nogaruos spronds ī. Kakla tora stoborėnē gīvūnā – ons leid sokiuotė galva neprėgolnā nug kūna padietėis. Par kakla ēn svarbės kraujagīslės, katras maitėn smegenis kraujo, tēpuogė ēn alsavėma ė vėrškėnėma kanalā (lielė).
Meldotėškē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 9 žmuonis.
Baltrėmā
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Īlakiū seniūnėjuo.
Ōžoulīnė (Juonėškis)
Ōužoulīne - Juonėškė rajuonė, Skaistgėrė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Šimtkuojis
thumb|230px|Šimtkuojis
Muonaka vieleva
Kateguorėjė:Vielevas Kateguorėjė:Muonaks
Ivar Brynildsen
Kateguorėjė:Nuorvegėjės žmuonis
Parškalnis
Ož 600 m i šiaurės rītus nug pėliekalnė ī V–XI o. senkapē, vuo da tūliaus, terp Pašežerė ė Loksta ežerū Sėitovas kūlėgrinda ī.
Istuorėjė
XIV o. krīžėninku keliū aprašīmūs (1385–1395 m.) mėnavuojama ī, ka Medėninku žemie stuoviejė tuokė pėlės Parsepil. Tepuogė tenās mėnavuo ė Sėitovas kūlėgrinda.
Maskva
Maskva īr Rosėjės Federacėjės suostėnė, Maskvuos srėtėis ė koltūras cėntros. Tas īr dėdliausis Euruopas miests, katram gīven 10,47 žmuoniū (2008 m.). Kap katrėi šaltenē teiga, ka Maskva īr pats brongiausis miests svietė. Maskva tepuogė īr puolėtėnis ė akuonuomėnis šalėis cėntros, anam vēk Maskvuos onėversėtets, aukštuosės ė pruopesėnės muokīklas, daug cerkviu, tētru, mozieju, galerėju.
Smālē (Kauns)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Kompaktėška fluorescentėnė alektras lėmpalė
Naudojiems Žemaitėjuo ė Lietovuo
Žemaitėjuo ė Lietuvuo dėdliausē pardoudamas ėmportėnes CFL lėmpeles, dėdliausē ėmportuojama ėš Vokėitėjės ė Lėnkėjės.
Kateguorėjė:Lėmpeles
Induonezėjės vieleva
Induonezėjės vieleva ī statiakompė skvarmas, padalinta i dvė vėinuoda aukštė golstė joustė – vėršoutėnė jousta īr rauduona, vuo apatėnė – balta.
Erkė
Erkė īr tuokis vuoram gėmėnings gīvis.
Erkės kūns īr papluokštis, kuojės trompas, ėlgoma tāp kāp kūns. Ruopuo lietā.
Ruomans (literatūra)
Ruomans īr dėdlės apimtėis pasakuojamuojė rašītėnė pruoza. Žonros atsėrada senuovie, XI o. Pėrmo ruomano čiesās laikuoms senuobės japuonu kalba parašīta „Pasaka aple prėnca Gendži“.
Bržeclavs
Bržeclavs (ček. - Břeclav) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. Anam gīven 25 716 žmuoniū.
Bėlžē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 21 žmuogos.
Japuonėjė
Istuorėjė
Mėslėjama, ka pėrmė žmuonis Japuonėjuo apsėgīvena prīš 15000-30000 metu. Anėi bova ainu ė malaizėjėitiu-polinezėitiu pruosenē, prigolontīs australoidėnē rasē. Aple 300 m. pr. Kr. prasėdiejė da vėina invazėjė i salīna, musėntās vīkosė ėš Kuoriejės ė sosėjosė so Kočiosona valstībės ekspansėjė. Naujė atsėkielelē, vadėnamė Jajojaus žmuoniem, atsėnešė žėnės aple gelžėis apdėrbėma ė žemdėrbīstė – Jajojaus koltūra. Anėms maišontės so vėitėnēs skvarmavuosė japuonu tautībė. Palē mėtuoluogėjė 660 m. pr. Kr. Japuonėjė ikūrė legendėnis imperatuorios Džinmu, tėisiuogėnis saulės deivės šintoėzmė Amaterasu palėkounės. Ale pėrms istuorėškā iruodīts imperatuorios īr Imperatuorios Odžins, valdės api 270-300 m. pr. Kr.
Ramīgala
Pri miesta rondas Ramīgalas vėinsiedis. Ramīgalas telmoluoginis draustinis (346 ha).
Miesta sėmbuolėka
Miesta herba ė vielevas etaluonus sukūr' dailininks Arvīds Každailis. Dieka sava oficialiū sėmbuoliū - herba ė vielevas - Ramīgala bova prijimta i Euruopas gondrū miestū asocijacėj.
Budėzmos
Budėzma atšakas
Budėzmos tor trės svarbius ėšlėkosius švėntraštios skėrtėnguos ruokonduos:
Graikā
Žėnuomė graiku kėlėma Lietovuos žmuonis
Kateguorėjė:tautas
Borisos Jelcins
Mėrė 2007 m. balondė 23 d. sustuojos šėrdē. Bova pašarvuots Kristaus Išganītuoje suobuorė, katras sovietmetio bova susprogdints, bet B. Jelcina ėsakīmo vėliau atstatīts. Pėrmasis Rusėjes prezidėnts palaiduots Novodevičjes kapūs'.
Šolėninkā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Skėimou
Skėimou īr mažiausis artikulēcėjės (tarėma) vėinets. Fonoluogėjuo tas īr fonemu gropavėma vėinets. Anou sodara balsis (čiesās dvėbalsis aba mėšros dvėgarsis) pats vėins aba sīkiom so šalėmās esontēs prībalsēs (pvz., a‑tēk, o‑a‑zė, koi‑sis, Var‑na). Skėimou gal būtė tromps aba ėlgs.
Kateguorėjė:kalbuotīra
Nadūnā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 29 žmuonis.
Žvierē
thumb|200px|Žvieriū vairoms
Anapolis
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV miestā
Poukė
thumb|left|250px|Barstītiu kūlis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 190 žmuoniū.
Bodrėškės (Akmenė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Šiaurės Amerėka
Geuograpėjė
Kateguorėjė:Žemīnā
Jouzapėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniū.
Vėškuovs
Spuorts
Miestalie pats puopoleriausės spuorts īr regbis. JIMI RC Vyskov - īr vėina ėš geriausiū kuomandū vėsuo Čekėjuo.
1952
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Kereku kalba
Kereku kalba čiokčiu-kamčiadalu kalbuoms prėklausontė kalba, katra dėdliausē liōb rokoutėis kerekā, katrie gīven rītu Sėbėrė, Rosėjuo, daba anie nauduo čiokčiu kalba. Kereku kalba īr mėrosė.
Rėitava Uogėnskiu koltūras istuorėjės moziejos
Rėitava Uogėnskiu koltūras istuorėjės moziejos īr Rėitavė, Ėvinskė g. 4.
Plaukėms
Plaukėma varžības organėzoujamas tuokēs nuotolēs:
Kateguorėjė:Spuorts
Sent Pols (Mėnesouta)
Sent Pols īr miests JAV, Mėnesoutas valstėjės suostėnė. Anam gīven 285 068 žmuoniū. Pluots: 145,5 km².
Kėrmelėškės (Trakā)
Kėrmelėškės - gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Muotiejos Valončė
Biuograpėjė
Muotiejos Valončė gėmė 1801 metās vasarė 16 d. mėrė – 1875 metās gegožė 17 d. Gėmė Nasrienu kaimė (Kretingas rajuonė). Muokies Žemaitiu Kalvarėjės domininkuonu muokīkluo, Varniū konėgū seminarėjuo, Vėlniaus dvasinie akademijuo.
Mėliūnā (Zarasā)
Mėliūnā - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 8 žmuonis.
Aniuols
Krėkštiuonībie ėr jodaizmė
Kateguorėjė:Viera
Abrahams Linkolns
150px|thumb|Abrahams Linkolns Abrahams Linkolns (Abraham Lincoln, 1809 m. vasarė 12 Hardėna apīgarduo, JAV – 1865 m. balondė 15 d. Vašingtuonė, JAV) bova šešiuolėkts JAV prezidėnts, tas parēgībės ējės nu 1861 m. kuova ligė anuo nužodīma 1865 m. balondi.
Papė
Papė (liet. - Papė, lat. - Pape) - īr suoda Latvėjuo, Rocavas savėvaldībie, ont Baltėjės jūras kronta. Stuov švītorīs.
Oleksandrs Palii
thumb|right|250px|Оleksandrs Palii 2014 m.Oleksandrs Palii (, g. 1974 m.) - Okraėnas istuorėks, nagrinie Okraėnas istuorėjė. Tor sava dėdlē puopolēro Youtube kanalā.
Grībėškē (Akmenė)
Grībėškē - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
1944
- īr kalāmieji metā, katrie prasided šeštadėini.
Paroužė
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Lebara Mobile
Lebara Mobile (Lebara Group šmuots) īr Euruopas telekuomonėkacėju kuompanėjė. Lebaras gropė 2001 m. ėkūrė Ratheesan Yoganathan, Leon Rasiah ė Baskaran Kandiah.
Juonātē II
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Lebedē (Trakā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Varienā
Par kaima tek opalis Klampotis ė ėin plents Juonava-Šedova.
Petrūnėškis
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Indėjė (Šėlalė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 21 žmuogos.
Zemlianka
Zemlianka ī tuokis bodīnks, katruos ėšrausts bavēk aba so vėsam pu žemė. Senuobie tuokės zemliankas liuob būs žmuoniū gīvenami nomā aba kūtės gīvuoliam. Paskom zeliankom palėka tiktās sklepā. Vuo da zemliankas nauduonamas par vaina – anūs gal gerā pasikavuotė vaisks. Tuokės zemliankas bonkerē ī. Anas platē nauduonamas prīš valdė vajavuojontiu vėitėniu žmuoniū (partėzanu).
Kateguorėjė:Bodīnkā
Pīmpėninkā
Pīmpėninkā īr Klaipiedas miesta dalės, esontė miesta pėitėnėm šmuotė, anuo stuov XX o. 8-9 dešimtmetie ėšbūdavoutė nomā. Pīmpėninkūs īr Žvejū koltūras rūmā, katrūs tonkē nūtīnk kuoncėrtā, pamėniavuonėmā ė kėtuoki švėntėmā. Vēk krautovės. XX o. pabėnguo ė XXI o. patiuo pradiuo Pīmpėninkūs liuob nūtīks šuokē ė katrūs soēt ė sovažiout šmuots jaunėma. Tuo gadīnie dėrba klobs „Pempininkai“. Onkstiau Pīmpėninkūs vēkė Klaipiedas miesta trets puolėcėjės puoskīris.
Rūšės
Rūšės īr taksona rangs, glabnuojė muokslėnės klasifėkacėjės kateguorėjė. Muokslėnie literatūruo paprastā (vuo luotīnėškā visumet) sosėded ėš dvėijū žuodiu - gėntėis ė rūšėis (pvz., Homo sapiens). Kai katrās atvejā skaiduomas i truopnesnius vėinetus: puorūšius, varietetus, skvarmas, veislės, kluonus.
Ožmėškės
Ožmėškės - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Welbungin
Welbungin - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1923 m.
Kalavėjis
thumb|100px|Kalavėjis, rasts [[Rauduonė|Rauduonie]]
Žardis
Žardis (aba žards) ī tuokis rėntėms ėš ėlgū karčiu, ont katruo liuob džiuovėns lėnū galvas, žėrnius, grėkus, vėkius ė panašius augalus. Kap pagada, žardi stata laukė kuokiuo saulietuo vėituo, kor gerā pūt vies, vuo kėtūsīk – rejuo.
Gebenė (augals)
thumb|200px|Gebenė ruopštia ont medė
Pakroujis
Kateguorėjė:Lietovuos miestā Kateguorėjė:Pakroujė rajuona gīvenvėitės
Vāšnuorėškė (Šėlalė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Virpesē II. Naujuojė bonga
Aktuorē
Kateguorėjė:Filmā
Pagamė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Geuorgs Vėlhelms Frīdrėks Hegelės
thumb|150px| Geuorgs Vėlhelms Frīdrėks Hegelės (Georg Wilhelm Friedrich Hegel, 1770 m. rogpjūtė 27 d. – 1831 m. lapkristė 14 d.) – vuokītiu fėluosuops, vėins vuokītiu idealėzma kūrieju.
Olimpėnės žaidīnės
XX o. ė be žėimuos žaidīniu olimpėnies žaidīnies bova daug pakeitėmu - 1960 m. pradietas organėzoutė Parolimpėnės žaidīnės atletam so negalė, nu 2010 m. - Jaunėma olimpėnės žaidīnės atletams vākam nu 14 ligė 18 metu, nu 1981 m. - Svieta žaidīnės spuorta šakuom, katruos nie itrauktas i olimpėjadu repertuara.
Ventspėle liousos ousts
Istuorėjė
Kateguorėjė:Latvėjė Kateguorėjė:oustā
Dėvakē
Dėvakē (ček. - Diváky) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2012 m. anam gīvena 524 žmuonis.
Ruokėškis
Ruokėškis - miests Lietovuos šiaurės rītūs, 60 km ī šiaurē no Otenuos; Ruokėškė rajuona cėntros, tor senionėjos statosā, tēp pat īr kaimėškosios senionėjos cėntrs, Sartū reg. parko direkcėja. Miesto pėitenio pakraštio ein gelžkėlis, rītūs īr miesto tvėkinīs.
Cėntre stuov Šv. apaštalo ėvagėleko Mato bažnytia, īr kapinės, Neprėklausomībės aikštė, koltūros rūma, cėntrėnė rajuono liguoninė, psichiatrėjos liguoninė, ī šiaurē no tvėnkinio - dvaro suodība ė krašto muziejus.
Waroona
Waroona - gīvenvėitė vakarū Australėjuo. Onkstiau liōb vadintėis Drakesbrook.
Geuograpėjė
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Rauduondvaris (Zarasā)
Rauduondvaris - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 9 žmuonis.
Ožgavienės
Rēkšmie
Ožgavienės ruod pariejėma ėš smertėis, tomsuos, nabašnėnku, velniu svieta i švėisuos, gīvībės, visloma svieta. Kap dėina vis ėlgiej, tap daugiej švėisuos ė gīvībės. Tas ī paskotėnis nabašnėnku dūšiu pasiruodīms pas žmuogo, paskom anėi ožleid vėita švėisuos dūšėm. Tas ī tuokis apsišvarėnėms nug tomsuos – vėsuokiu par žėima palėkosiu grieku, tingolė, romboma sodegėnėms, sena svieta rieda sogriuovėms, ka ētom gīventė kap ėš naujė.
Kalėnduorios
thumb|250px|Kalėnduorė lapielē
Leds
thumb|250px|Ledā ont ondenė Leds īr kėitas skvarmas ondou. Sosėdara kāp temperatūra nokrent žemiau kāp 0 °C.
Uoršas kuova
LDK ė anuos nosamditiem karem vaduoveva Kuonstantėns Uostruogėškės, katras bova sodalīvavės kėliuos onkstesnies kuovuos. MDK vaduovava Čeliadnėns. Prėskaitliuojama, ka mūsietās LDK pajiegas krūvuo so samdītās prietelēs (vuokītēs ė lėnkās) sodare 30 tūkstontiu prieteliu. Maskvuos karioumene sodare skėrtīngās skaitlēs nu 35 lėgė 80 tūkstontiu prieteliu.
Alektrėnė sraujė
Formulė sraujē skaitlioutė:
Rėišotėnė I
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 39 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Rouštē
Ruoštiūs īr nostatīts geuograpėnės Lietovuos centrs, katron nostatė 1995 m. Lietovuos žemietvarkas ėnstėtots. Ons īr pažīmiets 3 pamėnklėnēs kūlēs.
Kikuonē (Kauns)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniū.
Eigulē (Kiedainē)
Eigulē - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Austiejė
Austiejė īr bėčiu dėivė ėr šėimuos gluobiejė senuobėnie baltu vieruo. Ana gluobuojė bėtes, augmenėje ė žėidus, iš katrū bėtelės runkiuojė medo. Austiejės šventė bova šventama rugpjūtiaus vėdorie. Tumet bova garbėnami žuolīnā, nu katrū bėtelės nešė medo. Tuos šventės čieso iškuopts medos ė bov aukuojams deivē Austiejē.
Abrėns
Nug XX a. 3–4 dešimtmetė abrėnus nauduon retā – anūs laika siūlus, adetas, gozėkus.
Wandering
Geuograpėjė
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Žvuorūnė
Žvuorūnė īr medžiuoklės, mėška gīvūnu dėivė senuovės baltu vieruo.
Laumė
Kateguorėjė:Baltu mėtuoluogėjė
Lietovuos gerbs
Istuorėjė
Pėrma sīki Vītis kāp valstībės znaks panauduots 1366 m. Ons pavaizdouts ont Lietovuos dėdliuojė konėgākštė Algėrda štampa, katruo pažīmiets anās metās ėšleistos duokuments.
Smėlga
Kateguorėjė:Vėinskiltē augalā Kateguorėjė:Žuolės
Kuovas mens
Pėrma lėika Vakarūs kninga pasėruodė 1772 m. prancūzėškā, kumet anou pargoldė ėr ėšlaida jiezoits ė Prancūzėjės ambasaduorios Kėnėjuo Žans Žozeps Mari Amijo. 2006 m. ėšlaists tēpuogė lietovėškā pavadėnėmo ''Sun Tzu. Karo menas. Seniausios pasaulyje vadovo strategijos paslaptys''. Ale pargoldīms bova ne ėš kėnu kalbuos ė diel sava kuokībės palėka smarkē sopeikts.
Šalna (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Šarma
Šarma īr menks leda slouksnis par šalna aba nug dėdlė šaltė palėkė̄s ont vairiū dāktū. Tas īr skirtings dalīks nug čerkšnos: ons randas pu rūka ė apčerkšnī stuorā, tonkiausē ont mediu, laidū, tuorū, vuo šarma randas nebūtėnā pu rūka, ī pluona ė šarmuo vēk ont vėskon.
Walkaway
Walkaway - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Atėdė
Atėdė ī mintiū sokaupėms i vėina kuoki darba aba i vėina kuoki apmīslėjėma. Tas ī svāmies nukrēpėms i tėrama dākta. Atėdė prīgol nug dākta aba mīslės naujoma, neīprastoma, spalvingoma ė kt., ba tonkē veizėmi dāktā, vēkiami darbā svāmē priprasti ī, tūdie ana naskėr anėm tėik atėdies. Tepuogė atėdė prīgol ė nug patė žmuogaus – a ons nie pavargė̄s, a bodrē jautas, a tora ūpa.
Rāstenėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Avėžėiniū seniūnėjuo. Anuo gīven 12 žmuoniu.
Rosėjė
Sobjektā
Rosėjė īr federacėnė valstībė. Federacėjė sosīded ėš 85 federacėjės sobjektu. 1993 m., prėjiemos Rosėjės Kuonstėtocėjė bova 89 federacėjės sobjektā, bat anū skaitlios somenka apjūngont anūs. Pū nalagaliuos Krīma aneksėjės bova prajūngtė da do sobjekto – Sevastuopuolis ė Krīma respoblėka, a per 2022 m. Rosėjės invazėjė i Ukraina — da daugiau rītėnės Ukrainas žemiu.
Karklė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Zobrelē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Kalnā
Kalnā ī šimtmtēs tuobolinta, puosieta maldingoma tradėcėjė, katra palėka būtėna ė svarbė šermenū dalėm. Tuos gīsmės bova gėidamas kelis šimtmetius, palīdint mėrosius prabuotius ė pramuotės. Tepuogė žmuonis Žemaitiu Kalvarėjės kalnus liuob gīduos ė par Gavienė, tap ėšrēkšdami bei stėprindami sava maldingoma. Žemaitiu Kalvarėjės kalnū gīsmės bei anūm gīduojėja tradėcėjė būdinga visā Vakarū Žemaitėjē.
Dėdkėimis
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Dėdkėimė seniūnėjuo.
Kuonstėtocėjė
Kateguorėjė:Puolėtuoluogėjė Kateguorėjė:Teisė
Pokémon Go
Pokémon Go ī namuokams, ėšpliestuos tikruovės žaidėms, ėšlēsts 2016 m. lėipas 6 d. Luošiejē, nauduodami muobėlaus tėlėpuona GPS ė kameras fonkcėjės tora sorastė ė pagautė „Pokémon“ serėjės vēkiejus.
Plautiu oždegėms
Kateguorėjė:Lėgas
Vėlkienā
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Babtu seniūnėjuo.
Kluoboukē šalėp Brna
Nūruodas
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Šlapdraba
Kateguorėjė:Uorā
Zablatėškės (Ėmbrads)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Dargožē (Klaipieda)
Dargožē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Kretėngales seniūnėjuo. Anuo gīven 66 žmuonis. Īr žėrgīns.
Sati Devi
Kateguorėjė:Lietovuos mozėkontā
Laukelē (Vėlnios)
Laukelē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Avėžėiniū seniūnėjuo.
Lazdīns
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Arelėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Zalepūgā
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žlėbinū seniūnėjuo. Anuo gīven 2 gīventuojā.
Kroupē (Kiedainē)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Ontanėškės (Zarasū seniūnėjė)
Antanėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo.
Koinėškē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Dėdkėimė seniūnėjuo.
Brozdėilīns
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Martins Liuteris
thumb|250px| Martins Liuteris (Martin Luther; tėkrasės vards – Martin Luder; 1483 m. lapkristė 10 –1546 m. vasarė 18 d.) – pruotestantėškuosės refuormacėjės pradėninks. M. Lioteris bova vėinoulis augostėns, teoluogs, toriejės tėksla prigautė bažninčės refuormu ėšvengont skėlėma. Lioterė muokėms tapa pruotestantėzma kostiejėmo – liuteruonėzmo.
Valiota
Svarbiausiuoms svieta ūkiou valiotom priskėramas tuos – JAV - duolerės, ES - eurs, Japuonėjė - jena, Šveicarėjė - Šveicarėjės franks ė JK - JK svars sterlingu.
Adakavs I
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Šėlovuos Švt. Panuos Marėjės Gėmėma bazilėka
Istuorėjė
1760 m. pradieta būdavuotė nauja mūrėnė bažnīčė (apmūrėjama senuojė). Būdavuotė pabėngė Tads Bukuota 1775 m. (vėdaus dekuors T. Podgaiske). Ana konsekrouta 1786 m. Tās pates metās iškilmingā kanonėzouts Švt. Panuos Marėjės abruozdos. 1862 m. bažnīčiuo kėlos gaisrou, sudegė buokštā, stuogs, išsilīdė 5 varpā, varguonā, sudegė klėbuonėjė, prieglauda. 1893 m. parėngts buokštū atbūdavuojėma plans. 1896 m. nulėits varps, nupėrktė varguonā. Konėga Puovėla Katielas rūpestio bažnīčė 1925 m. restaurouta, atbūdavuotė buokštā. Nu 1932 m. Šėluvuo rėngamė eucharistėnē kuongresā. Uona Šmigelskienė 1957 m. restaurava Švt. Panuos Marėjės abruozdos. Šėlovuos bažnīčē 1976 m. soteikts mažuosės bazilikas tėtols.
Šėlovuos kuoplīčia
thumb|right|240px|Šėlovuos kuoplīčia Aolinkou akmėni su idobėmo, katra primen pied, pabūdavuota aštounkampė kuoplīčia. 1663 m. pabūdavuota kėta, dėdesnė. Laikou biegont ana supova, 1804 m. nugriauta. 1818 m. pabūdavuota naujė medėnė kuoplīčia. Anuo 1872 m. unt akmens irėngts altuorios (arkitekts J. P. Zimuodros), vėrš anuo pabūdavuota T. Bukuotas ėš Onglėjės parvežta marmorėnė Švt. Panuos Marėjės statola.
Zaječē
Zaječē (ček. - Zaječí) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2012 m. anam gīvena 1 450 žmuoniū.
Aerapuortėgrapėjė
Kateguorėjė:Mens
Astrava
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo.
Trets Reichs
Kateguorėjė:Vuokītėjės istuorėjė Kateguorėjė:Bovosės valstībės
Vėsgaudē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuonis.
Taivans
Taivans, oficēlē Kėnėjės Respoblėka , īr Rītū Azėjuo, Taivanė ė keliūs mėnkesniūs salūs terp Taivana sāsiaurė ė Fėlėpėnu jūras isėkūrosė valstībė. Kėnėjė Taivana laika sava dalėm, bet faktėškā Taivans vēk kap liousa valstībė, anou pripažīst dalės svieta valstībiu. Terptautėniūs spuorta rėngėniūs tonkiausē dalīvaun so „Kėnu Taipiejaus“ ožvadėnėmo.
Geuograpėjė
Be glabnuos saluos Taivanou prigol tuokėi tā salīnā: Penghu, Dzinmens, Macu, Dongša. Da īr vėina kėta salielė (Lan Ju, Liučiu, Liu Dao).
Ašmėntas seniūnėjė
Ašmėntas seniūnėjė īr Prėinu rajuona vėdorie, cėntros – Ašmėnta.
Babrėnė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Trepā
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Kenets Pėidžos
Ken Page (, 1954 m.) ī nuognē žėnuoms JAV kabareta dainios ė aktuorios.
Remezā
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Vėitrėnėškės
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
DNR
Sandara
DNR sodara dvė vėjė, sodarītas ėš deuoksėrėbuozė, katra sop sosėjongosės bazės adenėns, cėtuozėns, goanėns, timėns.
HTML
Elementā ėr atributā
Glavns HTML kalbas vėinets īr elements. Kāp ėr XML, HTML elements tor varda ėr gal torėt bėkoukė skaitlio atrėbuto. Elementa vėduo gal būť tekstos ėr kėtė elementā. Tekstos, ėr dukterinē elementā gal kartuotėis ėr eť bet katra tvarka.
Vielātē (Akmenė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 78 žmuonis.
Abrūsnīčė
Kateguorėjė:Rakondā
Velkė Nemčėcē
Velkė Nemčėcē (ček. - Velké Němčice) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2006 m. anam gīvena 1 644 žmuonis.
Panemonė
Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Nemėrseta (Klaipieda)
Nemėrseta - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Kretėngales seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Rapkėškės
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Spalva
Veizėma švėisuos spektra spalvas.
Rosėjės revoliucėjė
Kateguorėjė:Revoliucėjės Kateguorėjė:Rosėjė
Galėnėškės II
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Stabaunītios
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Požā
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 111 žmuoniū.
Švėnta Juonė žuolie
Švėnta Juonė žuolie daugiametis augals īr, ožaug ons lėg metra aukštoma. Stombris statmens būn, vėršou šakuots; lapā prīšėnē, paėlgi, lėgēs kraštās. Švėnta Juonė žuolės žėidā būn geltuoni, aug krūvuo šloutelies. Žīdia ciela vasara.
Ašmėnta
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Saušėlis (Plongė)
Saušėlės īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žlėbinū seniūnėjuo. Anuo gīven 20 gīventuojū.
Torbay
Torbay - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Vabalē (Skouds)
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Šatiū seniūnėjuo. Anuo gīven 165 prietelē.
Maiklos Faradiejos
thumb|150px| Maiklos Faradiejos (Michael Faraday; 1791 m. siejės 22 d. – 1867 m. rogpjūtė 25 d.) – onglu muokslėnėnks, idiejės dėdli duovi koront alektruomagnetėniu reiškėniū teuorėjė. Ans pėrmasės pavartuoje alektrėne ė magnetėne lauka sāvuokas.
Pėvašiūnu Švt. Panuos Marėjės Jėmėma i dongo bažninčė
thumb|250px thumb|right|240px|Pėvašiūnu bažninčės altuorios '''Pėvašiūnu Švt. Panuos Marėjės Jėmėma i dongo bažninčė''' stuov Pėvašiūnū kaimalie, 9 km i pėitrītius nu Botrėmoniū.
1958
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Pamieklē
Pamieklē - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo, pri Labūnavas tvankinė esontė gīvenvėitė. Šalep anuo sotek Baropė ė Miekla. Anuo gīven 41 prietelės.
Autonuomėjė
Kartās īr skėriama:
Žibinčios
Kateguorėjė:Apšvėitėms
Lietovuos Respoblėkas vėdaus rēkalū ministerėjė
Ministerėjē vaduovau vėdaus rēkalū ministros Ministrou pėrmėninkou teikont ė Lietovuos Respoblėkas Prezidėntou skėront.
Gėlvėtē
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Internets
Pvz., http://bat-smg.wikipedia.org/ (Vikipedėjė žemaitiu kalbuo)
Kāp vēk
Kateguorėjė:Teknuoluogėjės
Trī Springsos
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 29°32′00″S 115°43′00″E.
Sakė
Sakė – Japuonėjuo paplėtes gėrims, gaunams ėš rīžiū. Stėprōms 11-14%. Ons īr veins stėpriausiū tradėcėniū japuonėškū alkuoholėniū gėrimū.
Būgenē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Mažeikiu apīlinkės seniūnėjuo. Anuo gīven 463 žmuones.
Ontuonėškės (Ėmbrads)
Ontuonėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 16 žmuoniū.
Beržienā (Juonėškės)
Beržienā - Juonėškė rajuonė, Rodėškiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 122 prietelē.
Brėidlaukis
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Tītovienā
Istuorėjė
thumb|left|210px|Švč. Mergeles Marėjes bažninčė, pab. 1633 m.
Jazmėns
Jazmėns (luot. Philadelphus) ī tuokis krūms aba nedėdlis medielis, muokslėškā prigolons huortenzėjėniu augalū (Hīdrangeaceae) šeimā.
Alksniakėimis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Kristė Mak
Karjiera
Kateguorėjė:JAV muodelē Kateguorėjė:Puornograpėjė
Nagatka
Tas augals vėinmetis ī. Žīdia ons markavās aba geltuonās, smuokounās žėidās par vasara. Ėš nagatku žėidū ontpėla žmuonis dėrb erbetas, kuompresos, skalaun lielė.
Naujasuodē (Kauns)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Tenindewa
Tenindewa - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Geuograpėjė
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
2010 metū Smuolenska aviakatastruopa
Liektovė skrėdė žmuonis
Žova vėsė 96 ėš liektovė skrėdosiū žmuoniū. Šmuots anū:
Golbėnka
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Guojos (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Telfer
Telfer - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Abkazėjė
Kateguorėjė:Napripažėntas aba daugomuos napripažėntas šalīs Kateguorėjė:Grozėjė
Sietėnis
Kateguorėjė:Daržuovės Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Telšē
Istuorėjė
Kai katrėi istuorėkā spie, ka jau XVI om. Telšēms būktās bova soteiktas miesta teisės, katruos bova prarastas, nes Žemaitiu seniūnėjės matininks Juokūbs Leskausks "Telšiū miesta rubežio" bova numieravės jau 1569 metās. Daug koltūrėškā Telšēms ė Žmeitėjē nusėpelnės īr Sapiega Puovėls, katras 1624 metās miestelie ikūrė bernardėnus.
Kavolėškiu kaimalis
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Šėlova
thumb|right|260px|Šėlovuos Švt. Panuos Marėjės Gėmėma bazilėka (pabūdavuota 1760–1775 m.) Šėlova (lit. Šiluva) – miestielis Rasėiniu rajuonė, pri kelė Raseinē–Tītovienā, Tītovienu regijoninėmė parkė. Senionėjės centros. Stuov Šėlovuos Švt. Panuos Marėjės Gėmėma bazilėka (pabūdavuota 1760–1775 m., īr stebuklās garsijontis Marėjės paveikslos, katros īr bažnyčės dėdėliajamė altuoriou), kuoplīčė Švt. Marėjės apsireiškėma garbē (pabūdavuota 1924 m. Marėjės apsireiškėma vėituo), īr vėdorėnė muokīkla, ambulatuorėjė (muokīkluo), vaistėnė, maista prėkiū krautuvė, koltūras nomā. Miestielis ijein i Tītovienu regijuonėnė parka terituorėjė.
Kavaduonē
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Jodrė
Jodrė vėinmetis augals ī, katros ožaug 30–120 cm dėdoma, tora šakuota, kėita stombri. Žėidā būn blīškē geltuoni.
Jodrės žmuonis nauduoj kap liekvarsta. Jodroms vāku ėšgōstius smėlka.
Žans Polis Sartros
1965 m. pėnkės dėinas karto so gīvenėma draugė Sėmuona de Bovuar lankies Lietovuo. Nėduo anam īr pabūdavuots pamėnklos.
Kateguorėjė:Prancūzėjės fėluosuopā Kateguorėjė:Nuobelė literatūras premėjės laureatā
Puošventis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 45 žmuonis.
Andrzej Kremer
Andžiejos Stanėslavs Kremeris (, 1961 - 2010 m.) bova Lėnkėjės ožsėinē rēkalū vėcemėnėstros.
Žova 2010 metū balondė 10 dėina par Smuolenska aviakatastruopa.
Grėnapuolis
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Gāliošē (Kauns)
Gāliošē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Babtu seniūnėjuo.
Feklėstauka
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Oskars
Istuorėjė
Pėrmuoji Oskaru teikėma ceremuonėjė vīko 1929 m. gegožė 16 d., Holivudė. Bova išdalintė pėrmėjē apdovėnuojėmā ož geriausius kino filmus ėr vaidmenis. Anus gava 14 vīrū ėr vėina muotrėška. Prėzā bova teikamė 1927 m. ėr 1928 m. pastatītėm filmam.
1930 metās Oskara premiju iteikėma ceremuonėjė pėrm kart bova transliouta per radėj, vuo 1953 m. per televizėj.
Tampa
Geuograpėjė
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Trakā
Trakā ī miests Lietovuo, ož 30 km i vakarus nug Vėlnious cėntra. Ons īr apsopts ežeru, katruos īr daug salū: šiaurie telkšs Galvė, rīūs – Loka, pėitūs – Geložis, vakarūs – Tuotuorėškiu ežers. Miesta senamiestis ī vėins ėš penkiū valstībės kieravuojamu senamiestiu. Tepuogė Trakūs stuov ė garsiuojė Trakū pėlės. Trakā rajuona cėntros ī, bet dėdliausis Trakū rajuona miests Lėntvaris ī.
Luodzė
Luodzė - – Lėnkėjės miests-apskrėtės, lėgė 2007 m. bova ontros palē gīventuoju skaitlio Lėnkėjės miests, Luodzės vaivadėjės suostėnė. Luodzie 2018 m. gīvena 687 702 žmuonis. Luodzė ī glabnos Lėnkėjės akuonuomėkas cėntros.
Lietovē Luodzie
Nug 1959 m. Luodzės uoperas teatrė daineva J. Petraškevičiūtė. 1966-67 m. trompā dėrba Lėnkėjės lietoviu vėsoumenėnės draugėjės Luodzės skīrios. Miestė gīvena ė pasėmėrė advuokats ė puolitėks Juonis Bucevėčios.
Paslėtē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Jancava
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 11 žmuoniū.
Eruols Fllīns
Kateguorėjė:Aktuorē
Bėrželė 2
Bėrželė 2 īr 153 metū dėina pagal Grėgaliaus kalėnduorio (kalamāsēs metās - 154). Nu šiuos dėinuos iki metū pabaiguos lėikt 212 dėinū.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Lėipuojės tramvajos
Lėipuojės tramvajos īr vėina ėš sosėsėikėma prėimuoniū Lėipuojuo. Tramvajos Lėipuojė pradiėjė korsout 1899 m. siejės 26 d. Pėrmuojė lėnėjė ēje i Karosta. Tā īr seniausė tramvajaus lėnėjė Baltėjės valstībies. Lėipuojės tramvajaus vaduovs īr Aigars Puks.
Tramvajē
Pėrmiejė devīnė tramvajē, katrie pradiėjė korsout 1899 m. siejės 26 d. bova ėšdėrbtė Vuokītėjuo, Herbrandt dėrbīkluo. Pū antruosės svieta vainuos anie bova apdėrbte. 1957 m. bova gautė ė prėdietė akspoutacėjā aštounė naujė Gotha T57 tramvajē. 1960 m. bova gautė ė prėdietė akspoutacėjā dešīmt naujū Gotha Т59Е tramvajū. Šēs laikās Lėipuojės tramvajaus lėnėjė aptarnaun Tatra KT4 tramvajā.
Nūruodas
Kateguorėjė:Latvėjės tramvajos
David Ben-Gurion
Davėds Ben Goriuons (tėkruojė pavardė – Davėds Grīns, g. 1886 m. spalė 16 d. – m. 1973 m. groudė 1 d.) – teisėninks, Izraele puolitėnis veikies, pėrmasės Izraele valstībės mėnėstros pėrmėninks.
Kastiokėškės (Trakā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Makeduonėjė (Graikėjė)
Adminėstracėnis soskirstīms
Graikėj sudar 3 administraciniū kraštū, suskirstītū i 13 nomu ė Atona kalna vienuoliū respoblėka.
Gargždā (Mažeikē)
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Muotrėška lītės
thumb|Sėmbuols Muotrėška lītės (♂) vadėnama uorganėzma, aba uorganėzma dalėis, lītės, gamėnontė kiaušialāstės, katruos īr dėdlesnės ož vīrėškos spermatuozuoidos.
Metėorits
Žemaitėjuo dėdliausis žėnuoms meteorėts nokrėta 1908 m. (Novy Projekt, 1 kg).
Jongtėniu Tautū Saugoma Tarība
Saugoma Tarībā prigol 15 nariū - 5 pastuovūs ė 10 kėntontīs. Pastuoviuom īr JAV, Jongtėnė Karalīstė, Kėnėjės LR, Prancūzėjė ė Rosėjė. Kėtas 10 ėr kas do meto renkamas. Lietova Saugoma Tarībuo darbavuos 2014 m.
Rėmšelē
Rėmšelē - Juonėškė rajuonė, Rodėškiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 2 prietelē.
Karaimu kalba
Karaimu kalba (къарай тили) – tiorku kalbū gropės kalba, pavėikta hebrajū kalbuos, nes karaimā īr jodiejā. Svietė balėkė 100 žmuoniū, katrie rokounas karaimu kalba. Skėramė Krīma, Locka (Okraėna) ė Trakū (Lietova) karaimu kalbuos dialektā. Trakū karaimu kalbuos dialekts īr geriausē ėšsėlaikės.
Paėlgis (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Auksuodė
Istuorėjė
Istuoriniūs šaltiniūs pamėnavuota 1661 m. Vėikšniū seniūnėjės invėntoriou, katram ī nuruodomi 3 dūmā (kėimā). Kėtam tous patės seniūnėjės 1775 metu duokomėntė jau sorašītė 29 kėimā, katrėi prīvaliejė i Vėikšniū dvara atvežtė 20 šėina vežėmū, sumuokietė 1120 činša. Tam patiam duokomėntė pamėnavuota, ka Auksuodie ī dvė karčiamė, katrėdvė prigola Zelmā.
Petraučėzna
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Čiovašu kalba
Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Calingiri
Calingiri - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Lietovėška Vikipedėjė
Lietovėška Vikipedėjė īr Vikipedėjė lietoviu kalba. Ana īr dėdliausė internetėnė encikluopedėjė Lietovuo ėr teipuogi dėdliausė terp baltu ruodu vikipedėju. Ana daba tor vėrš 100 tūkst. straipsniu ėr īr terp 30 dėdliausiu vikipedėju.
Rakvėcē
Nūruodas
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Zaliesnos
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Orans
thumb|right|200px|
Kēstotėškės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Prėtlokē
Nūruodas
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Zbīgnėvs Vasermans
Šaltenē
Kateguorėjė:Lėnkėjės žmuonis Kateguorėjė:Teisėninkā
Šarkėškės (Ėmbrads)
Šarkėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās žmuonis nabgīvena.
Kodriuoniu Gėrė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 25 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Smėltinė (Akmenė)
Smėltinė - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Naujuosės Akmenės kaimėškuo seniūnėjuo.
Puopėcē
Nūruodas
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Stānėškės I
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās žmuonis nabgīvena.
Winston Churchill
thumb|Vėnstuons Čerčėlis
Žėdėkā
Žėdėka dabā
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Ballidu
Miestalie 2006 m. gīvena 82 žmuonis. Miestalė muokīkluo muokuos 23 vākā.
Joudeikē
Juodeikē - kaimālis Mažeikių rajuone Mažeikių apylėnkės senionijo, vakarėniame Žėbėkų tvėnkinio pakraštie, 4 km ī šiaurę no Ruzgių.
Suoduo īr Mažeikiū alektrėnė, vakaruos nuteists gėlžkelis, īr AB Mažeikiu napta.
Šėlmėkē
Šėlmėkē - Juonėškė rajuonė, Rodėškiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Nuosės
Kateguorėjė:Jotėma uorganā
Samīlu seniūnėjė
Kėtas soudnas
<div class="references-small" stīle="-moz-column-count:4; column-count:2;">
Aleksander Szczygło
thumb|right|Aleksander Szczygło Aleksander Marek Szczygło (1963 m. spalė 27 d. - 2010 m. balondė 10) d. bova Lėnkėjės natiuonalėne saugoma biora vaduovs.
Rodausē (Akmenė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Kuonstantėns I
thumb|Kuonstantėns I
Dobīsa
thumb|left|240px|Dobīsa prī Ariuogalas
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Vėrškėnėms
Vėrškėnėms īr fėziuoluogėnis pruocesos, katruo čieso mekanėškā sosmolkėnts jiedis kemėškā (paprastā fermentu pagelba) īr soskaiduoms i paprastesnius organėzma isėsavėnamus jongėnius. Vėrškėnėms būdėngs gīviams, tamė tarpė tēpuogė žmuogou. Vėrškėnont baltīmā palėikt soskaidītė ligė aminorūgštiū, onglėondėnē - ligė monosakaridu, rėibalā - ligė gliceruolė ė rėibiūju rūgštiu.
Vuobelės
thumb|200px|Vuobelės thumb|240px|Vuoboulē
Kībartā
Istuorėjė
1856 m. gava miesta teisės, pradiejė grētā augtė pu 1861 m., kumet bova nutėists gelžkėlės Kauns–Vėrbalis ė Kībartūs bova pabūdavuota gelžkėlė stuotės. 1919 m. miesta teisės soteiktas pakartuotėnā.
1998 m. patvėrtėnts miesta herbs.
Maruoka laikraštiu sārašos
Laikraštē Maruokė daugiausē ėšēn arabu ė prancūzu kalbuom, bat īr anū ė kėtuom kalbuom - berberu, onglu ė ispanu. Žemaiu pateikts Maruokė ēnontiu laikraštiu sārašos:
Žīmelė
- aple spuorta
Panedielis
Kateguorėjė:Nedielė
Šėlelis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 153 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Oterninks
Kateguorėjė:Nedielė
Pīlė
thumb|260px|[[Dėdliuojė pīlė (Anas platyrhynchos)]]
Rūšīs
Kateguorėjė:Paukštē
Charles de Gaulle
Kateguorėjė:Prancūzėjės prezėdentā Kateguorėjė:Generuolā
Gascoyne Junction
Gascoyne Junction - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Šachnamė
thumb|250px|Ėšleists [[Ferdousi kningas varijants.]] Šachnamė (pažuodiou znuočie Karaliu kninga) īr persu dinastėju kruonėka. VII o. anou keli autuorē parašė vėdorėniem iranienu kalbuom, ale kūrėnė originals pražova. VIII o. Ibn al Mukafa anou pargoldė i arabu kalba. X o. padėrbts pargoldīms i naujesnė persu kalba. Žīmiausis poemas varijants prigol Persėjės poetou Firdousiou, katros 1010 m. ėšlaida tuokio pavadėnėmo epa eiliouta epa.
Kateguorėjė:Epā Kateguorėjė:Kningas Kateguorėjė:Persėjė
Aukštė̄jė (Akmenė)
Aukštė̄jė - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Naujuosės Akmenės kaimėškuo seniūnėjuo.
Džeraldtuons
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 28°46′28″S 114°36′32″E.
Narsūnėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 12 žmuoniū.
Duolingo
Kateguorėjė:Bėndruovės
Gibson
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 33°38′56″S 121°48′50″E.
Aušra
Kateguorėjė:Dongos
Elžbieta I
Elžbieta I (1533 m. siejės 7 d. – 1603 m. kuova 24 d.) bova Onglėjės, Prancūzėjės (tik nuomėnalē) ė Airėjės karalienė nu 1558 m. lapkristė 17 d. lėgė smertėis.
Erbeta
thumb|240px|Erbatuos poudalis Erbeta īr gierals, galėnams ėš erbetmedė lapū, ožpīlus anūs verdontiu ondeniu. Erbeta tonkiausē skėrstoma ė joudaja ė žalė̄jė. Bet Žemaitėjuo nū sena roušiama erbeta ėš vėitėniu žuoleliu (žuolīnė): ramonieliu, lėipžėidiu, mietu, madetku, čiuobreliu, juonažuoliu ėr kt. Daugoms erbetu tor vaistėniu savībiu.
Kanavuolėškės
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Naujuosės Akmenės kaimėškuo seniūnėjuo.
Pašventopīs (Prėinā)
Pašventopīs - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ašmėntas seniūnėjuo.
Gingin
Gingin - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.