cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Mordelē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Žīgātiū seniūnėjuo, ož 3 km nu Aukštopiū. Anuo gīven 4 žmuonis.
Danė (Klaipieda)
Danė īr Klaipiedas miesta dalis, asontė miesta centrė.
Puoėlsis
Puoėlsis (lt: Poilsis) ī Klaipedas miesta dalės.
Šėmkātiu suoda
Šėmkātiu kaims - Jorbarka rajuonė, Šėmkātiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 26 prietelē.
Baltėkalnė
Baltėkalne īr Klaipiedas miesta dalis.
Kuova 31
Kuova 31 dėina īr 90 metu dėina (kelamasēs metās - 91) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Šaulē
Šaulē īr Klaipiedas miesta dalis, gīvėnams rajuons, katras īr rītėnie miesta dalie. Klaipiedas miesta gīvenamujo rajuonu schemuo žīmėms nomėrio 15.
Bėrotė (Klaipieda)
Bėrotė īr Klaipedas miesta dalis.
Jemens
Nūruodas
Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Skėržemė (Tauragie)
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Melnaragė
Kateguorėjė:Klaipiedas miesta dalīs
Paopē
Kateguorėjė:Klaipiedas miesta dalīs
Lapkasės (Tauragie)
Lapkasės - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Žīgātiū seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Jūrėninkā
Jūrėninkā īr Klaipiedas miesta dalis.
Kalopē
Kalopē - Jorbarka rajuonė, Šėmkātiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 5 prietelē.
Orvėnē (Tauragie)
Orvėnē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Žīgātiū seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
FreeBSD
Kateguorėjė:Operacėnės sistemas
Salas (Variena)
Salas - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Jakienu seniūnėjuo. Anuo gīven 8 žmuonis.
Paprūdē (Tauragie)
Paprūdē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 3 žmuonis.
Paulėškē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo, ož 5 km i rītos nu Skaudvėlės. Kaimalie gīven 3 žmuonis.
Tauragies seniūnėjė
Tauragies seniūnėjė - seniūnėjė Tauragies rajuona rītūs, cėntros - Tauragie.
Zakuorē
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Fizėka
Fizėka īr artėmā susėjos so matematika.
Stolgē (Jorbarks)
Stolgē - Jorbarka rajuonė, Šėmkātiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 5 prietelē.
Vuonėškės
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Jakienu seniūnėjuo. Anuo gīven 3 žmuonis.
Aidahs
Aidahs - JAV valstėjė. Suostėnė īr Boisė
Vergakėimės
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Jakienu seniūnėjuo. Anuo gīven 41 žmuogos.
Vėdgėrės
Vėdgėrės - Jorbarka rajuonė, Šėmkātiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 2 prietelē.
Joudpetrē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies ė Gaurės seniūnėjuos. Anuo gīven 255 žmuonis.
Juonėškė
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies ė Gaurės seniūnėjuos. Anuo gīven 135 žmuonis.
Degėms (Jorbarks)
Degėms - Jorbarka rajuonė, Šėmkātiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 14 prieteliu.
Poželē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 44 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Balondėškē (Tauragie)
Balondėškē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo gīven 4 žmuonis.
Kraus
Kraujė sodedamasės dalis
Kraus sodarīts ėš skīstuos kraujė plazmas (aple 55-60 proc.), kraujė lōsteliu (aple 40-45 proc.) (raudonė̄jė kraujė kūnelē, baltė̄jė kraujė kūnelē) ė kraujė pluokštieles (trombocėtā). Kraus īr specėfėnė kvapa, sūruoks ė klompus skīstis, katruo ondenėlė juonu koncentracėjė īr pastuovė ė sodara 7-7,8 pH. Nažīmos tū ruodīkliu nokrīpėms nu nuormas gal pakenktė organizmou. Zars vėsa čiesa pastuovė īr kraujė sodieties spalva ė kemėnės savībės. Anuoms keitontėis itarama lėga. Kraujė sontīkėnis tonkis īr aple 1,060. Klampoms priklausa nu plazmuo asontiu baltīmu, ė nu kraujė kūnieliu koncentracėjės. Kraujė kūnieliu santīkėnis tonkis īr dėdlesnis nekāp plazmas, dieltuo centrafugoujont anėi nusied ont miegintovielė dogna, vo vėršou sosėrenk plazma. Tēp īr nustatuoms kraujė kūnieliu ė plazmas santīkis, arba hematokrita vertie (nuorma – 0,36-0,48 l/l, arba 36-48 proc. nu bendra krauje kieke). Ba tuo, ipīlos kraujė i miegintovieli, pu katruo čiesa anamė nosied erėtruocėtā, katruo nosiedėma veikis īr dėdlē svarbos nustatont žmuogaus lėgas.
Vėloikē
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Aukštakalnis (Variena)
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Bėmbėlėnė
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo gīven 2 žmuonis.
Tauragies rajuons
Tauragiės rajuons - rajuons Tauragies apskrėti. Rajuonė gīven 51 878 žmuonis.
Šėlėšninkā (Jorbarks)
Šėlėšninkā - Jorbarka rajuonė, Šėmkātiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Vuolongėškė
Vuolongėškė - Jorbarka rajuonė, Šėmkātiu seniūnėjuo asontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Zakarkėškė
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Juocē (Tauragie)
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Paolsīs II
Paolsīs II - Jorbarka rajuonė, Šėmkātiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 6 prietelē.
Žvėrzdė (Tauragie)
Žvėrzdė - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 3 žmuonis.
Vuosbočē
Vuosbočē - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 14 prieteliu.
Meižē
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Adakavs II
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo liōb gīvent žmuonis, bat daba nabgīven nivėins.
Medžialenkes ežers
Medžialenkes ežers īr Mažeikiū rajuonė, tirkšliū seniunijuo (rėbuojas su Vėikšniū seniunėjė. 5,1 ha īr Medžialenkes kaim terituorijuo, kėta priklaus Žėbėkū k. Ežers seniau bov vadėnams Bobežerio.
Ruotkalnis
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Lokšėškē (Tauragie)
Kaimalie liōb būtė vėina naudingiausiu rajuonė ėšlėkosė XIX omžiaus suodnu. Anuos ėšplanavėms bova tėpėšks tam kraštou būdīngs XIX omžiau. Suodna sodarė: gīvenams bodīnkos, klietis, ledānes, daržėnes, jaujas ė prūds. Terėtuorėjė bova aptverta egliem ė lapoutēs medēs. Suodna sonaikinta 1989 metās.
Siebā
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. Siebūs gīven 19 gīventuojū.
Meškelē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Vėikšniū seniūnėjuo. Anuo gīven 9 žmuoniu.
Arizona
Kateguorėjė:JAV valstėjės
Petrauskā (Variena)
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Margė̅nė
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo liōb gīvent žmuonis, bat daba nabgīven nivėins.
Kolorads (valstėjė)
Kateguorėjė:JAV valstėjės
Tauragienā
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Trīškiū seniūnėjuo. Anuo gīven 8 gīventuojē.
Sausė 10
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Biesos
Kateguorėjė:Viera
Muockātē (Tauragie)
Muockātē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo liōb gīvent žmuonis, bat daba nabgīven nivėins.
Valkėninkā
Istuorėjė
Valkėninkā vėituovė mėnavuojama nu XIV o. (mėslėjama, ka 1387 m. Juogailos raštė Skėrgailā). 1418 m. mėnavuojams Valkėninkū dvars (karalėškasės) ė miestalės, 1503 m. valstios, 1516 m. miests, Magdeborga tėisės gava tėk 1571 metās.
Plėkėškė
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Merilands
Kateguorėjė:JAV valstėjės
Čėžiūnā (Variena)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 199 žmuonis.
Perkūns
Perkūns (teipuogi dondolis, dodotis, dievātis) īr vėins svarbiausiu senuobės baltu vieros dievū. Ons īr gamtuos stikėju valduovs, vald žaibus, lėitu. Perkūns baudžė bluogus žmuones, kovuo so bieso.
Veln's
Veln’s dėdlē mėnavuojams žemaitiu pasakūs, sakmies. Paprastā ons būktās ėšruod kap puonātis, vuokītoks, ale tėktās so kanuopom, ragalēs aba oudegėkė. Žmuogos Velni sositink kortās medie, prī balu, melnīčiu, tonkiausē nakti. Veln’s tonkē žmuogou prižad kamė pagelbietė (īpatingā – praluobtė), ale žmuogos tora anam ož tā pažadietė sava dūšė.
Puožerūnu GS
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo gīven 7 žmuonis.
Rūgalē (Tauragie)
Rūgalē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo gīven 32 žmuonis.
Palau
Palau aba Palau Respoblėka ī valstībė Okeanėjuo, Mikronezėjuo, Ramiajam ondenīnė, ožėm Babeltuapa, Korora, Angarūra ė kėtas mažesnės salas.
Geuograpėjė
miniatiūra|kairėje|Mizernas Palau salalės [[Ramosis vuondenīns|Ramiajam ondenīnė|204x204px]]Palau ī valstībė Okeanėjuo, Mikronezėjuo, Ramiajam ondenīnė. Ožjėm aple 459 km2. Palau regėjuona ožjėm salalės. Aukštiausė Palau vėita īr Ngerčelhusa kalns (242 m.)
Šaltenē
Kateguorėjė:Okeanėjės valstībės
Suodalė (Tauragie)
Suodalė aba Suodnalė - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo gīven 5 žmuonis.
Džuordžėjė
Kateguorėjė:JAV valstėjės
Dargožē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Šakē (Tauragie)
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Muotātē (Tauragie)
Muotātē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo liōb gīvent žmuonis, bat daba nabgīven nivėins.
Sausė 18
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Bengalu kalba
Bengalu kalba īr bengalu tautuos kalba, prėklausontė indu (indėarėju) kalbū gropē, indėeuruopėitiu kalbū šeimā. Paplėtosė Indėjės valstėjuo Vakarū Bengalėjuo ė Bangladešė, tēpuogė, žmuoniū besėruokounontiu bengalu kalba īr Indėjės valstėjūs Asamė, Biharė ė Uorėsuo.
Sausė 19
Sausė 19 dėina īr 19 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Bengalu kalba
Kateguorėjė:Indėarėju kalbas Kateguorėjė:Indėjės kalbas
Viskonsėns
Viskonsėns īr valstėjė JAV šiaurie, pri Kanadas robežiaus. Suostėnė īr Madisons a dėdliausis miests Milvuokis.
Sausė 20
Smertīs
Kateguorėjė:Dėinas
Santeklē
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Tarālē (Tauragie)
Tarālē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo gīven 43 žmuonis.
Skleipē
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Mega akvarėms
Mega akvarėms - didiausis vėsuo Europuo prekības cėntrė īrėngts akvarėms, katras 2005 m. ėšbūdavuots Kaunė, „Mega" prekības cėntrė. Irašītas i Lietuvuos rekordū knīnga.
Noms
Žemaitėšks noms īr vadėnams truoba, ale tonkē tas žuodis ī sakuoms pavadėntė bikuoki noma.
Liankūra salas
Kateguorėjė:Salas Kateguorėjė:Japuonėjės geuograpėjė Kateguorėjė:Pėitū Kuoriejė
Pūčkuornės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Šiaurės Karolina
Šiaurės Karolina - JAV valstėjė.
Šietas seniūnėjė
thumb|260px|[[Suleva|Sulevuos opė pri Kapliū]] Šietuos seniūnėjė - seniūnėjė Kiedainiū rajuonā šiaurės rītūs, centros - Šieta. Pluots: 130 km², gīv. - 2103 (2011 m.), giv. tonkoms: 16,2 žm./km².
Jongtėnė Karalīstė
Jongtėnė Karalīstė sosėskvarmava pu keliu unėjės aktu, ė sosėded ėš Onglėjės, Škuotėjės, Velsa, tēpuogė Šiaurės Airėjės provincėjės ėr keliū smolkesniū terituorėju vėsam svietė. Jongtėnė Karalīstė īr dėdliuojė Brėtu salīna (ėšskīros dėdlė Airėjės saluos šmuota, katra atsėskīrė nu Jongtėnės Karalīstės 1922 m.). Kornvalė grafīstė, isėkūrosė Kornvalė posiasalie, reikalaun savėvaldas, faktėškā īr liousa Mena sala Airėjės jūruo.
Kultūra
Brėtū saluos padėrbta daug muoksla ė teknėkas ėšradėmū. Fėzėks Izaoks Niutuons, gara varėklė ėšradies Džeimsos Vats, gelžkelė kūries Džuordžos Stivensuons, bioluogs Čarlzos Darvins, žīmė keliautuojē Džeimsos Kuks, Deivėds Livingstuons, R. Skuots, televėzėjės koriejā R. Vuotsuons-Vats ė Dž. Berds - čė tiktās dalės vėsame svietė garsiū muokslėninku ė vėsė anėi īr kėlėma ėš Brėtanėjės.
Plongė
Istuorėjė
Mėslėjama, ka žmuonės Plongės terituorėjuo gīvena da V-I o. pr. Kr.
Geuograpėjė
Pruo miesta ēn do svarbio kelio: Mažeikē - Tauragie ė Palonga - Šiaulē. Tēpuogė pruo Plongė ēn gelžkelės Šiaulē - Klaipieda.
Torėzmos
I miesta atvīkst svetiu ėš vėsuos Lietovuos, ipatėngā ėš Žemaitėjės.
Šmotėškelē
Šmotėškelē - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Ožoperkasīs
Suoduo vėik Valkėninkū vėdorėnė muokīkla.
Polinezėjė
Kateguorėjė:Okeanėjė
Otena
Tas ī vėins dėdliausiu ė svarbiausiu Aukštaitėjės miestu. Par ana ēn plėnts Kauns–Daugpėlis, seniau bova ė gelžkėlė stuotės. ī mēsuos, alaus dėrbīklas.
Žemaitėjės istuorėjė
Vėdoromžē
1413 m. Žemaitėjės seniūnėjės pruetelē pradieja vėrstė katalėkās; 1417 m. ėsteigta Žemaitiu vėskopėjė (1427-1926 m. bova subordėniuota Gniezna arkivėskopėjē).
Žīlātē (Trīškē)
Žīlātē - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Trīškiū seniūnėjuo. Anuo nagīven gīventuojē.
Nerės
Dėdliausė ėntokā: Švėntuojė, Žėimena, Vuokė, Vėlnalė, Mosie, Ašmena.
Degsnės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 68 žmuonis.
Kijuota prefektūra
Kijota prefektūra vuo Kijuota prefektūra (jap. 京都府) - Japuonėjės prefektūra, asonti Kėnki regijuonė, Honšiū saluo. Suostėnė - Kijuots.
Žaliuonė
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Vėikšniū seniūnėjuo. Anuo gīven 6 žmuonis.
Pizas buokšts
Kateguorėjė:Italėjė
Dvaralės (Tauragie)
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Liektovs
Liektovs - sonkesnės ož uora uorlaivės, torontės varīkli, īr kelams sparnū. Liektovams priskėrami - vėinsparnis liektovs, dvėsparnis liektovs (biplans) ė trėsparnis liektovs (triplans). Retās atvejēs pasėtaika ė specėfėniu konstrukcėju, tuokiu kāp skrendontis sparns, aba sparnų natorons skrendontis kūns. Tonkiausē liektovā skėrstuomi i tas kateguorėjės:
Svarbiausė nutėkėmā, sosėjė̄n so liektovās: George Cayley (1773-1857 m.) īr laikuoms dabartėnė čiesa liektova kūriejo. Gabriel Voisin 1905 m. Parīžiou sokūrė pėrmuoji hidroplana (liektova, katros kīl nu ondėns pavėršiaus) 1912 m. spalė 16d. ivėkdīta pėrmuojė vainas operacėjė su liektuvo. 1919 m. bėrželi ivīka pėrms skrīdis be sustuojėma per Atlanta ondėnīna. 1968–1969 m. pristatītė pėrmė̄jė keleiviu vėršgarsėnē liektovā Concorde ė TU-144. Ale diel konstrukcėniu biedū masėškā neėšpopulērėjė. 2000 m. sodūža pėrms Concorde liektovs. Užsėdegos anuo vėinam ėš varīkliu, kėik čiesa paskrėda ė grētā nokrėta žemīn. Žova vėsė žmuonis. 1981 m. svieta ėšvīda naikėntovs F-117. 1988 m. parbūdavuots dėdliausis svietė kruovėnėnis liektovs AN-225. Torons šešės varīklios, ans bova skėrts SSRS kuosmėnē programā „Buran“. Anai nutrūkos, liektovs bova vieliau modifikouts ė pritaikīts kruovėniams gabentė. Ėšvėin gal ons gabentė daugiau nekāp 200 tuonu kruovėniu. 2005 m. pėrmuoji miegėnėma skrīdi atlėka Airbus A380 liektovs - dėdliausis ligė šiuol pagamėnts keleiviu liektovs. Anou gal skrėstė nu 500 ligė 800 keleiviu.
Robėkū Šv. Ruoka bažninčė
Istuorėjė
1863 m. sokėlėma aukuom atmintė Robėkūs pastatīta kuoplīčielė.
Sausė 28
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Vėlniaus rajuons
Seniūnėjės
Kateguorėjė:Lietovuos rajuonā Kateguorėjė:Vėlniaus apskrėtės
Graiku kalba
Klasėkėnis laikuotarpis
Klasėkėniam laikuotarpi jau vartuots balsėnis prībalsėnis graiku raštos. Senuojė graiku kalba vartuota ne tėktās Graikėjuo, ale ė anuos kuoluonėjuos, katruosė intensīvē raduosė tarmės, katrū glavnas:
Hebraju kalba
thumb|right|Raklama hebraju kalbuo [[Izraelis|Izraelie]] Hebraju kalba – semėtu kalba, katra svietė ruokounas vėršom 7 mėlėjuonu žmuoniū, daugiausē Izraeli, tēpuogė svieta žīdu bendroumenies. Vėina ėš dvīju Izraele valstībėniu kalbū.
Kateguorėjė:Semėtu kalbas
Skīnėmā (Lėntvaris)
Skīnėmā - gīvenvėitė Traku rajuonė, Lėntvare seniūnėjuo.
Krauja donorīstė
Davėma procėsos
thumb|500px|Krauja ėmėma procesos Doudont krauji žmuogos pagoldoms patuogē isėtaisa, ėštėis ronka ėr anam tumet īr dėzėnfekuojama ronka, ėdorams špricos ė vėna, sojungams so krauja paėmėma aparatu ėr ėmams kraus. Dažnā žmogaou gal būt doudams gomėnės žaislos, katra mīnkīdams žmogos gal pagreitėnt krauja davėma pocėso. Pu krauja paėmėma ėš vėnas ėštaukams špricos ėr vėita greitā ožrėšama so binto. Tokė tvarstė rekomanuojama laikītė oždiėta mažiausē dvė adīnas. Ėškart pu krauja davėma rekomenduojama žmogau pabūtė so žmoniėm, kor bova douts kraus, nas pasėtaika atvejo, kumet žmonės gal pradiet, a praded alptė. Vėinos procedūras meto paėmama standartėškā 450 ml krauja. Ontra leika žmuogos gal dout krauja pu na onksteu, kāp ož 60 dėinu.
Melanezėjė
thumb|240px|Melanezėjė. Naujuoji Kaledonėjė Melanezėjė īr vėins ėš 3 Okeanėjės regėjuonu. Ans īr salīna vakarous, i šiaure nū Australėjės ėr i rītus nū Indonezėjės. Dagoms salū dėdlės, voklanėnės o žemīninės kilmies. Melanezėjuo gīven melanezėitē.
2003
2003 - nakalāmieji metā, katrie prasided trečiadienī. Tāp pat:
XVIII omžios
Ašoniuolėkts mūso ėras omžios - šėmta metu laikuotarpės, katras prasėdiėjė 1701 metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngė 1800 metu groudė 31 dėina.
Rītū Timuors
Rītū Timuors īr valstībė Pėitrītiu Azėjuo, Timuora saluos rītėnė dalī. Robežioujas so Indonėzėjė. Rītū Timuors palėka liuosos tėktās 2002 metās kūmet ėškuovuoja liuosoma nū Indonezėjės.
Šiaurės Kuoriejės vuona
Vuona īr Šiaurės Kuoriejės pėnėgėnis vėinets, dalėnams i 100 čuonu. Anuos ISO 4217 kuods - KPW.
Kretingas rajuons
Seniūnėjės
Kateguorėjė:Lietovuos rajuonā Kateguorėjė:Klaipiedas apskrėtės
Ožlėiknės Šv. Marėjės Magdalietės bažninčė
Arkitektūra
Bažninčė liaudes arkitektūras fuormu, stačiakampė plan, vėinabuokšt. Irėngtė 4 altuorē. Švėntuoriaus tvuora mediniu statiniū.
Naujuosės Nanėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 47 žmuonis.
Šėlotės rajuons
Seniūnėjės
Kateguorėjė:Lietovuos rajuonā Kateguorėjė:Klaipiedas apskrėtės
Ežerūna
Prasided šalėp Krauleidiškiu, 6 km ont pėitrītiu nug Vainota. Partek par Draudeniu ežera. Pradiuo prī Draudeniu tek ont pėitrītiu, paskom par Žīgaitius, Būdvėitius, vuo prī Puožerūnu sotek so Jūra, 34 km nug anuos žiuotiū.
Ežerūnuo gīven brōšės, strepetē, roboliē, rainės, ešerē, līdekas, šlīžē, opietakē ė kt. žovis.
Groudė 9
Groude 9 īr 343 metū dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio (kelemases metās - 344). Nu šiuos dėinuos ligi metū pabaiguos lėikt 22 dėinas.
Lėtros
Lėtros (l) īr metrėnė mieravėma sėstemas tūre vėinets. Standartėnis SI sėstemas tūre vėinets īr kubėnis metros, no lėtros īr nauduotėns karto so kėtās SI sėstemas vėinetās.
Santīkis so kėtās tūre vėinetās
Lėtros gal būtė dalėnams i mažesnios vėinetos taikont SI sėstemas prīšdielios.
Žemaitiu kalba
Žemaitiu kalba prigol baltu kalbū gropē. Ano ruokounas aple 0,2-0,5 mln. žmuoniū. Dėdliuojė dalės besėruokounontiu īr vakarū Lietovuo, kor īr Žemaitiu žemė. Žemaitėškā besėruokounontiu gal sotėktė dėdliūsiūs Lietovuos miestūs: Vėlniou, Kaune, Klaipieduo. Žemaitē gīven vėsam svietė, kor īr lietoviu, nes oficelē anodom neskėramė vėinė nu kėtū.
Gramatėka
Pamatėnē skėrtomā nu bendrėnės kalbuos tuokėi:
ou>uo ėi>ie
Pėrmuojė lėnksnioutė
DAUGĖSKAITA
Ivardē. Ivardė lėnksniavėms
Ivardē īr asmenėnē (aš, to, ons, ana), songrōžėnē (savė(m)s), paruoduomė̄jė (tas, ta, tuoks, tuokė), pažīmamė̄jė (kėts, kėta, pats, patė), klausamė̄jė (katros, kelints).
Padalīviu darība
Padalīvē sodaruomė kap ėr dalīvē, tėktās nator galūniu. Miegstama prėjongtė prėišdielius ba, ta, na ėr anūm kombinacėjės (esont, besont, nesont, bamėigtont)...
Čiesa jousta
Kateguorėjė:Geuograpėjė Kateguorėjė:Čiesos
Doubgėrē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Laižuvuos seniūnėjuo. Anuo gīven 2 žmuoniu.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Japuonėjės jūra
Kateguorėjė:Jūras Kateguorėjė:Azėjės geuograpėjė
Vasaras čiesos
miniatiūra|dešinėje|240px|Vasaras čiesos svietė. Mielīnā pažīmietas šalis nauduo vasaras čiesa. Vasaras čiesos īr vėitėnis kažkuokė regėjuona čiesos, katros skėras nu ofėcēlaus anuos šalėis čiesa par vėina adīna. Vasaras čiesos skėrts sotaupītė alektras kumet īr ėlgas dėinas.
Buobu vasara
Kateguorėjė:Uorā
Bėrželė 15
Bėrželė 15 dėina īr 166 metu dėina (kelamasēs metās - 167) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Trakočē
Trakočē - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 11 prieteliu.
Platlapis šėndros
Kateguorėjė:Vėinskiltē augalā
Pasvalė rajuons
Pasvalė rajuons - rajuons Paneviežė apskrėtie. Rajuonė gīven 33 887 prietelē.
Eurazėjė
thumb|250px|Eurazėjė Eurazėjė īr dėdliausės žemīns Žemie, tonkiausē skėrstuoms i Euruopa ė Azėjė, retā da jongiams so Afrėkas žemīnu, sodarant vėina Afro-Eurazėjė.
Tėrkšliū Krėstaus Ciesorė bažninčė
Istuorėjė
1616 m. LDK ciesorios Zigmants Vaza paragėna Tėrkšliū seniūna E. Fitinga pastatītė bažninčė.
Bėrželė 19
Bėrželė 19 dėina īr 170 metu dėina (kelamasēs metās - 171) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Pašietė
Pašietė - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 61 prietelē.
Paserbėntis
Paserbėntie gėmė ė vākīstė pralaida puoets, rašītuos Marcelios Martėnaitis (1936–2013).
Kateguorėjė:Raseiniu rajuona gīvenvėitės
Pašōšves kaimalės
Pašōšves kaimalės - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Bėrželė 22
Bėrželė 22 dėina īr 173 metu dėina (kelamāsēs metās - 174) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Senuojė Variena
Istuorėjė
Pėrmuojė lėika ėstuorėniūs šalteniūs Variena mėnavuonama - 1413 m., miestalės – 1486 m., valstios – 1576 m., miests – 1582 metās.
2007
Nutėkėmā svietė
Balondis:
Matėškė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 24 žmuonis.
Bėrželė 27
Bėrželė 27 dėina īr 178 metu dėina (kelamasēs metās - 179) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Margarava
Istuorėjė
2011 metās gīvena 19 žmuoniū.
Sena Rūda
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
1998
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Kauna marės
54.85278°N, 24.16722°W
Nuorūnā
Istuorėjė
2011 metās gīvena 78 žmuonis.
Ozbėkistans
Akanuomėka
Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Kuosmuopuolėtėzmos
Kateguorėjė:Puolėtologėjė
Lėipas 2
Lėipas 2 dėina īr 183 metu dėina (kelamasēs metās - 184) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Oušna
Oušna īr opalis Plongės rajuonė; Babronga kairīsis ėntaks. Prasėded pelkīnūs Babrongienu medie. Tek daugiausė i pėitvakarius, Žemaitėjės NP robežiom.
Niojuorks
Istuorėjė
Kateguorėjė:JAV miestā
Dr. Dre
miniatiūra|dešinėje|180px|Dr. Dre 2008 metās Luos Andžele, [[JAV]]
1995
1995 - nakalāmė̄jė metā, katrie prasided sekmadeinī. Tēpuogi:
Miekla
Kateguorėjė:Kiedainiu rajuons Kateguorėjė:Lietovuos opis
Kiaušīnė
Kateguorėjė:Jiedē
Lėipas 7
Lėipas 7 dėina īr 188 metu dėina (kelamasēs metās - 189) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Daunuorėške
Daunuorėške - Juonėškė rajuonė, Satkūnu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 231 prietelės.
Lėipas 8
Lėipas 8 dėina īr 189 metu dėina (kelamasēs metās - 190) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Tautgėnē
Tautgėnē - Juonėškė rajuonė, Satkūnu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 112 prieteliu.
Muolietu rajuons
Muolietu rajuons - rajuons Otenas apskrėtie. Rajuonė gīven 24 242 žmuonis.
Ruomas imperėjė
thumb|right|500px|Ruomas imperėjė Ruomas imperėjė (l) vadėnama Senuobės Ruomas valstībė pu 27 m., kada Gajou Uoktavėjou Senats sotėik Augosta tėtola.
Kateguorėjė:Bovosės valstībės
Davids Galeanos Olivera
Gvaraniu kalba
David Galeano Olivera 1985 m. isteigė Gvaraniu kalbuos ė kultūras lėcieju ė nū pat anuo isteigėma īr anuo prėzidents (so trompuom partraukuom). Tēpuogė īr tuos istaigas gramatėkas, lėteratūras, dėdaktikas ė kultūras pruopesorios. Aktīvē uorganėzuo gvaraniu kalbuos ė kultūras puoselēma Paragvajō ė ož ano rėbū. Uorganėzuo ivairius kultūrėnius rengėnius, kuonferencėjės, semėnarus, fuoromus, vakaruškas. Regionėniu gvaraniu kalbuos skīriu steigies. Vīriausībėniu, JTO kuomisėju, Paragvajė indienu asuocēcėjės ė kėtū kultūrėiniu uorganėzacėju narīs. Daugelė knīngu autorios, bendrāutorius, kōrdinatorius. Ož dėdli duovi i švietėma ė gvaraniu kalbuos vīstīma apduoveniuots valstībėnēs ė terptautinēs apduoveniuojėmās.
Bremena
Bremena īr opės pėitū Žemaitėjuo, kairiuojė šmuota Akmenuos ėntaks. Tek par Šėlalės ė Tauragies rajuonus ont vakarū posės. Sotek so Akmena 19,9 km nug anuos žiuotiū.
Ašotis
Tora Ašotis do ėntako: Neruots ė Balčė (abo kairiuojo). Prī Balsiū ė Šėlalės opie padėrbtas tvonkas.
Morėnėškė
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Kazlu Rūduos seniūnėjuo.
Kiedainiu gėmnazėjė Atžalynas
thumb|250px|Kiedainiu gėmnazėjė Atžalynas thumb|230px|Amblema Kiedainiu vėdorėnė muokīkla „Atžalynas“ īr Kiedainiu miestė, Mėndauga g. 18. Ana īr dėininė, savaronkėška mokīmuosė, bendruojė lavėnėma mokīkla. Dėrėktorius īr Gėntars Patrulis.
Kuorduobas provincėjė
Kateguorėjė:Argentėnas provincėjės
Sausē (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 21 žmuogos.
Mėlžėnū kapā
Kur līgūs laukā, Snaud tomsūs mėškā, Lietovē barzduotē dūmuo; Galond kėrvios, Kalavėjos aštrios Ė joudbiera žėrga balnuo.
Lėipas 13
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Korjentėsa provincėjė
Kateguorėjė:Argentėnas provincėjės
Lėipas 14
Lėipas 14 dėina īr 195 metu dėina (kelamasēs metās - 196) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Rotka
Istuorėjė
2011 metās gīvena 10 žmuoniū.
Kėrkliuonīs
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Groudė 14
Gėmė dėinas
Kateguorėjė:Dėinas
Beržuors (ežers)
Beržuors īr ežers Žemaitėjuo, Plongės rajuonė, Žemaitėjės NP, i vakarūs nū Plateliu ežera. Pri Beržuora ežera īr Beržuora kaims.
Šalavėjė
Šalavėjė būn kor tās 0,5-1 m aukštoma, stamontrēs stombrēs, nedėdlēs ėšėlgās lapalēs ė gausēs žėidokās (vairiū spalvū – mielėni, balti, rūžavi, rauduoni, geltuoni), katrėi aug aplinkou stombrė vėršūnė.
Kateguorėjė:Žuolīnā Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Bagoutėškē
Bagoutėškē - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
ASEAN
ASEAN, Pėitrītiu Azėjės šaliū asocijacėjė – Pėitrītiu Azėjės tautū organėzacėjė, ikorta 1967 m. rogpjūtė 8 d. Bankoka sosėtarėmo. Daba anai prigol 10 šaliū. Generalėnis sekretuorios – Lim Jock Hoi. Būstėnė Džakartuo.
Karožā (Variena)
300px|left|thumb|Amarnės opelioks žėima Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Rainē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Beržītė (Kiedainē)
Beržīte - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Lėipas 19
Lėipas 19 dėina īr 200 metu dėina (kelamasēs metās - 201) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Rūdopē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo gīven 128 prietelē.
Lėipas 20
Lėipas 20 dėina īr 201 metu dėina (kelamasēs metās - 202) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Armėnā I
Armėnā I - Alītous rajuonė, Alītaus seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Danielios Redklėfs
thumb|right|220px|D. Radcliffe filmė Haris Puoteris ė Feniksa bruolėjė Daniel Jacob Radcliffe (g. 1989 m. lėipas 23 d.) - Onglėjės artists, kina filmūs „Haris Puoteris“ atlėkės glabnuojė vaidmėni.
Ondriūnā (Variena)
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Ema Vatson
thumb|150px|Emma Watson 2017 Emma Charlotte Duerre Watson (g. 1990 m. balondė 15 d. Parīžiou) - Onglėjės artėstė. Ėšgarsiejė vaidindama Hermiuona Ikīrielė kinus aple Hari Puoteri, ė tonkart palėka baisē garsė. Palaika muotrėšku tėisės.
Šiauliū rajuons
Seniūnėjės
Rajuonė īr 10 seniūnėjū (skliaustūs – seniūna būstėne):
Aduolfos Hitleris
thumb Aduolfos Hitleris (Adolf Hitler; 1889 m. balondė 20 d. - 1945 m. balondė 30 d.) - nu 1921 m. bova Naciuonalsuocialėstėnies vuokītiu partėjės vaduovs, (fiorėrės), nu 1933 m. kanclerės. Ons po Paula von Hindenborga smerties tapa Vuokītėjės valstībės ė vėriausībės vaduovo.
Ingmars Bergmans
Patės žėnomiausė Bergamana sokortė fėlmā:
Puortėgrapėjė
Skaitmenėnė puortėgrapėjė
Kateguorėjė:Mens
Ruotolėškės
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Gėrnopē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniū.
Ožlādėnė
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo.
Skolptūra
miniatiūra|Skolptūra Skolptūra - mena šaka apėmontė estetėskū, menėniu objektu korėma ėš ėvairiū medžiagu, kopėjounant aplinkuo egzėstounančias fuormas, soreikšmėnont ė pabriežent tam tėkras anu īpatībes aba koriant abstrakčios objektos, rėmiantės pagrėndėnėm geometrėnėm formuom. Tai seniausia trėmačio mena rūšės. Skolptūra sokoriama pridedant veina medžiaguos masē pri kitos (lipdība, koliažs) aba noėmant medžiaguos dalė (kalėms, druožība).
XXI omžios
Omžē: XX omžios - XXI omžios - XXII omžios
Pėrma svieta vaina
Pėrma svieta vaina bova svieta vaina, katra vīka daugiausē Euruopuo, nu 1914 lėipas 28 d. iki 1918 m. lapkristė 11 d. Anuos meto bov 40 mln. aukū (20 mln. mėrė, da 21 mln. bova sožeistė).
Dėržamenīs
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Huobis
Kateguorėjė:Zabuovas
Prancūzėjė
Istuorėjė
1337 m. prasėdiejė Šėmtmetėnė vaina, katra so pertraukuom troka mažne 100 metū. Anamė baisē pasireiškė toukart da paprasta valstėitė Žana d'Ark. Ta vaina bova paskojis karaliaus Karuolė VII žėngsnis vėinėjont Prancūzėjė - ėšvėjos onglos iš Prancūzėjės žėmiu bova galotėnā pripažėnta karaliaus valdžia ė prietėlems atsėrada tautėnės savėmuonės jausmos. Vaina pasibėngė 1457 m.
1792 m. ivīka Dėdliuojė Prancūzėjės revoliucėjė, par katruo šalės palėka respoblėka. 1799 m. valdžė i sava ronkas pajiemė Napoleuons Buonaparts, katros miegėna ožkariautė vėsa Euruopa.
Demuograpėjė
Pu Ontruosės svieta vainuos prasėdiejė ganietėnā dėdlė imigracėjė ėš Tretiuojė svieta šaliū, īpatingā daug prieteliu atvīka ėš bovosiu Prancūzėjės koluonėju. Vėsas tuos imigracėju bongas padėrba Prancūzėjė etnėškā vėina ėš ivairiausiū Euruopas šaliū. Nepaisont tuo, vės dar gajos Prancūzėjės, kāp galu valstībės, stereotėps. Pažīmietėna tēpuogė tas, ka imigrantā ėš kėtū Euruopas valstībiū grētiau integrounas i valstībės akuonuomėni, koltūrėni ė suocēlėni gīvenėma, nekāp Tretiuojė svieta šaliū atvīkielē.
Lėipas 25
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Kroatu kalba
Kroatu kalba (kroatu: hrvatski, hrvatski jezik) - vakarū slavu kalbū gropē prėklausontė kalba, katra rokoujas aple 7 mln. prieteliu. Dėdliausē ana rokoujamas Kroatėjuo.
Lėižovis
Paukštiu lėižovis īr so apragiejosio galo. Žōsū ė pīliu lėižovis mēsings, vuo geniū – tēvs ė gal būtė nuognē tuoli ėškėšams.
Kveilē
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Kuombains
Kateguorėjė:Žemės ūkis Kateguorėjė:Transpuorts
Tarptautėnis Teisėngoma Teismos
Tarptautėnės Teisėngoma Teismos (TTT) - pagrėndėnė JTO teisma instėtocėjė. Būstėnė - Haga (Nīderlandā). Pamatėnē duokomentā - JT Chartėjė (XIV skīrios, 92-97 straipsnē) ė Tarptautėne Teisėngoma Teisma Statots. Teisma pruocesa šalīs - tėktās valstībės, tarptautėnės uorganėzacėjės ė kėtė tarptautėnės teisės sobjektā.
Kazlū Rūduos savėvaldībė
Seniūnėjės
Kateguorėjė:Lietovuos rajuonā Kateguorėjė:Marėjampuolės apskrėtės
Platelē (miestalis)
thumb|right|260px|Platelē, vėina eš miestalė ūlīčiu
Platelē - miestalis Plungės rajuonė, pri Plateliū ežera, 15 km nu Plongės. Seniūnėjės cėntros. Žemaitėjės NP admėnėstracėjės cėntros. 857 gīventuojē (2011 m.) Plateliūs īr Plateliu Šv. apaštalū Petra ėr Paulė bažnīčė.
Terptautėnis valiotas fuonds
Terptautėnis valiotas fuonds (TVF, ) – terptautėnė organėzacėjė, ikorta 1947 metās, padedontė plietuotė svieta prekība, mačījontė šalėms, torontioms finansėniu sonkomu. Tēpuogė vaduovau pertvarkont isėskuolėnosiu valstībiu akuonuomėka, reguliou trompalaikiu paskuolū soteikėma.
Marėjampuolės savėvaldībė
Marėjampuolės savėvaldībė - savėvaldībė Marėjampuolės apskrėtie. Savėvaldībie gīven 69 936 žmuonis.
Liodvėkavs
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Stongē
Stongē - gīvenvėitė Juonėškė rajuonė, Žagares seniūnėjuo, ož 3 km i pėitrītiū šmuota nū Žagarės miestalė.
Neukena provincėjė
thumb|150px īr provincėjė Argentėnuo. Suostėnė īr Neukens. Pluots: 94 078 km². Gīventuoju: 474 155.
Dionėzos Puoška
Dionėzos Puoška (Dionizas Poška; g. 1757 m. Mažeikiu rajuonė - m. 1830 m.) īr XIX o. lietoviu ė žemaitiu rašītuos, kultūras vėikiejs. Ons Bardžiū kaimė ikūrė senū rakondu mozieju medė kamėinūs (Baublē). Žīmiausės Puoškas kurinīs īr knīga „Možėks Žemaitiu ė Lietovuos“.
Alksna (kuolektīvs)
thumb|right|260px|„Alksna"
Rio Negra provincėjė
thumb|150px īr provincėjė Argentėnuo. Suostėnė īr Viedma. Pluots: 203 013 km². Gīventuoju: 552 822.
Puolitėka
Puolitėka ī tuokis rēkals, katrou galam apībrėižtė kelēs būdās:
Vītauts Mačernis
thumb|left|240px|Mačernė kaps Šarnielė thumb|right|200px|V. Mačernė žovėma vėita. Ožrašos žemaitėškā
Monoteėzmos
Tēpuogė veizieket
Kateguorėjė:Viera
The Beatles
thumb|99px|Bėtlu luogotėps The Beatles (Bėtlā) – brėtu ruokenruola eras puop-mozėkas gropė, padariosė dėdle itaka vėsa svieta mozėkā ė koltūrā XX o. septėntam dešėmtmeti. Pėrmuoses Bėtlu dainas – ruokenruola, kantrė stėlious, rėtmėnės mozėkas ė blioza mišėnīs.
Rogē
260px|thumb|Rogē
Nedielė
Nedielė
1 Līga
Istuorėjė
Lietuvō futbuola līga bōva ikorta 1990 m.
Kuomandas (2019)
Kateguorėjė:Lietovuos futbuols
Žvelgātē
Žvelgātē - Juonėškė rajuonė, Žagares seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Saltas provincėjė
kateguorėjė:Argentėnas provincėjės
Kajetuons Nezabėtauskis
Kajetuons Nezabėtauskis (Kajetonas Nezabitauskis; g. 1800 m. lėipas 17 d. - m. 1876 m. balondė 11 d.) īr žemaitiu lietovėškuojė sōjūdė vėikiejs ė bėblėjuograps.
Jūzos Šakėnis
Biograpėjė
1964 m. bėngė Aleksandrava aštonmetė muokīkla ėr istuojė i Telšiu taikuomuosės dailės teknėkoma menėnė medė apdirbėma skīrio. 1977 m. bėngė Valstībėni dailės instėtota, igėjė muokītuojė specēlībi.
Haris Puoteris ė Išmintėis akmou (kins)
Haris Puoteris ė Išmintėis akmou ) – 2001 m. sokorts JAV fantastinis kins, parėmts tuo patėis pavadėnėma J. K. Rowling knīngo. Vėsamė svietė tas kins uždėrba 968,6 mln. duoleriū.
Kazėmėiravs (Varėna)
Kazėmėiravs - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo gīven 37 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Dėdlēžėidis glūds
thumb|250px
Žīdia vasaras čieso geltuonās žėidās. Augėnams darželiūs.
Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā Kateguorėjė:Kvietkas
Gajos Jolėjos Cezaris
thumb|150px| Gajos Jolėjos Cezaris (100 m. pr. Kr. lėipas 13 d. - 44 m. pr. Kr. kuova 15 d.) bova Ruomas karėnis ė puolėtinis līderis. Jis vaidėna svarbė ruolė Ruomas respoblėka keitant Ruomas imperėje.
Vėlkavėškė rajuons
Seniūnėjės
Rajuonė īr 10 seniūnėjū (skliaustūs – seniūna būstėnė):
Seksos
Seksa ragolaroms
Seksa ragolaroma nolem omžios ė šėimīnėnē gīvenėma trokmie. Tandėncėjės īr, ka:
Pašošvīs (Kiedainē)
Kaims mėnavuojams 1585 m. kap Aklapoudės. Īr dvara parks, senobėnis grabīns.
Vīns
miniatiūra|dešinėje|200px|Rauduona vīna taurie
Česluovs Kontrėms
Česluovs Kontrėms (liet. Česlovas Kontrimas, 1902 m. gegožė 27 d. - 1989 m. gegožė 27 d.) - žemaitiu dailininks i pedaguogs. Gėmė 1902 m. gegužies 23 dėina Mažeikiu apskrities Žėdėku valstiaus Dapšiū kaimė. Pėrmus mena pažėnėma pamatus gava pas lietuviu akvarelėsta K.Sklierio. Muokėnuos Lėipuojės i Telšiū gėmnazėjuos, vuo septīnioulėkas metu būdams ėšiejė savanuorio i Lietovuos kariuomene. Vieliau stodėjava Kauna mena muokykluo. Čė kāp tik K.Sklierius paskatėna Česluova Kontrėma lėitė akvarelės.
Česluovs Kontrėms Kaunė īkūrė dailies muokīkla ė bova anuos pėrmasės direktuorius. Lėgė pat 1986 metu gīvena ė kūrė Kaunė. Nu 1986 m perikiele i Vėlniu. Čė nutapė Sėmuona Daukanta, Vīdūna, Mairuonė puortretos.
Haris Puoteris ė Azkabana kalinīs (kins)
Artistā
Kateguorėjė:Hare Puotere kinā
Vuolts
Kateguorėjė:Mieravėma vėinetā
1901
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Maželē (Juonėškės)
Maželē - Juonėškė rajuonė, Žagares seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Mažuonā
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Nebraska
right
Kateguorėjė:JAV valstėjės
Lėipuojės rajuons
Lėipuojės rajuons - admėnėstracėnė soskīrstėma vėineto Kuržemie, Latvėjuo. Pėitūs ēn robežios so Žemaitėjė, Lietova.
Afganėstans
Istuorėjė
Pu suovietu vaiska ėšvedėma Afganėstanė kėla cėvėlėnė vaina. Lėgė 1997 m. dėdlėjė šmuota Afganėstana (ėšskīrus tėktās nedėdlė dalie šalėis šiaurie) ožiemė Talėbana kostiejėms, ans ivedė šarijata ė dėdlē kėita islamėška rieda. Dėdlē Talibana riemė Pakėstans.
Geuograpėjė
Dėdliausė miestā:
Pėitū Karolėna
Kateguorėjė:JAV valstėjės
Transpuorts
thumb|200px|[[ICE]] Transpuorts, transpuortavėms - žmuoniū a prėkiu perkėlėms ėš vėinuos vėitos ė kėta. Žuodės kėles ėš luotīnėšku žuodiu trans (par, skersā) ė portare (neštė, gabentė).
FC Hegelmann
Šaltenē
Hegelmann Kateguorėjė:Kauns
Plepā
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo gīven 22 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Veršē (Juonėškės)
Veršē - Juonėškė rajuonė, Žagares seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Darbienā
Darbienā (lt: Darbėnai) - miestālis Kretingas rajuonė, 16 km i šiaurė nu rajuona cėntra - Kretingas. Seniunėjės cėntros. Ožvadints palē Darbuos opālė, tekontė pār Darbienus. Kėts miestele opālis īr Tėnžė. Īr pašts, daržielis, bibliuoteka, vėdorėnė muokīkla, ambolatuorėjė, vaistėnė, policijas nuovada, kultūras nomā, gėrėnėnkėjė, Šv. apaštalū Petra ė Paulė bažninčė, akmenskaldas imuonė, degalėnė. Šalėp miestālē statuomas vieja jiegainės.
Nevada
right
Santjago del Estera provincėjė
thumb|150px īr provincėjė Argentėnuo. Suostėnė īr Santjago del Esters. Pluots: 136 351 km². Gīventuoju: 804 457.
SI
thumb|Šalīs, katruos uofėcēlē nie patvėrtėnosės SI sėstemas: [[JAV, Liberėjė ė Mianmars.]] SI (sotromp. pranc. Le système international d'unités) – tarptautėnė mieravėma vėinetu sėstema, prėėmta 1960 m. 11-uo Tarptautėnie matu ė svuoriu kuonferencėjuo, katruo dalīvava 36 valstībės.
Kateguorėjė:Mieravėma vėinetā
Mažuonu seniūnėjė
Mažuonu seniūnėjė - seniūnėjė Tauragies rajuona šiauries vakarūs, centros - Mažuonā.
Rėngalē (Telšē)
Rėngalē  - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo gīven 8 prietelē.
IPC
IPC (Ėnformatėkos ė pruognazavėma centros) - 1999 rogpjūtė 31 deina bovo reorganizouta ī Švėitėmo ėnformacėnių tėchnologėjū cėntra (ITC), katras periemė IPC darbos, projektos ė programas.
ITC adresos - Sovalku g. 1, LT-2600 Vėlnios.
Naus Hampšīrs
Naus Hampšīrs (ongl. r.: State of New Hampshire) - JAV valstėjė, esontė Naujes Onglėjes ragėjuoni.
C (kalba)
Kateguorėjė:Pruogramavėma kalbas
Roišienā
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo gīven 13 prieteliu.
Tukumana provincėjė
Kateguorėjė:Argentėnas provincėjės
Bacē
Bacē - Jorbarka rajuonė, Gėrdiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 13 prieteliu.
Kaliedas
Ligėkrėkštiuonėškas Kaliedas
Kateguorėjė:Žemaitiu švėntės
Perl
Kateguorėjė:Pruogramavėma kalbas
Groudė 23
Vardadėnē
Mina - Veliouna - Vėktė - Viktuorėjė - Vils - Vėlbots - Vėlbote - Vėle - Vilīs
Žemaitėjės gimnos
Ėr paauga žalė lėipa
Vai vuolungė vuolungelė, /2k kō to tėn regiejē?
SVG
thumb|SVG formats SVG (Scalable Vector Graphics) - dvėmačiū vektorėniū vaizdo saugojėmo formats XML žīmiejėmo kalbuos pagrėndo. Tou formato galėma aprašītė tėik statėnios, teik ė anėmoutos vaizdos. SVG standarts īr atvėrs, sokūrė W3C konsiorcėmas.
Paberžė (Tormants)
Paberžė - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Brōšė
Brōšės Lietovuo nuognē tonkės - anuos gīven ežerūs, opies, Koršiu mariūs. Būn polkās seklesnies vėitūs. Nerš ont augalū balondė-gegožė mienėsēs. Jied mizernos gīvios ėr augalos.
Aleksandrava
Ta pavadėnėma tor tuos Lietovuos gīvenvėitės:
Triests
Triests (it: Trieste) īr Italėjės miests ė ousts pri Adrėjės jūras, šalėp sėinas su Slovienėjė. Aple 210 tūkst. gīventuojū. Friule-Venecėjės-Džiulėjės regijuona suostinė ė Triesta pruovincėjės cėntros. Miests īr vīskupistes cėntros, tor sava universitet, astronuomėjės ė geofizikas observatuorėj.
Sūropis
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Kuola
200px|right|thumb|Stėklielės kuolas
Papėškē (Variena)
Papėškē - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo gīven 25 žmuonis.
FC Pakruojis
Šaltenē
p
Rodakė
Kateguorėjė:Žovis
Čīstapolės
Istuorėjė
2001 metās Čīstapolie gīvena 32 žmuonis.
Rauda
Da rauda īr veliuonė apraudavėms.
Vasarė 2
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Jūras švėntė
Istorėjė
Pėrma leika Jūras švėntė sorėngta 1934 m. Tarpokarė čiesu ana liōb popolerėntė jūra, jūreivīsti ė jūrėnes profesėjes. Šventie liōb dalīvautė svarbos Lietovos vėsuomenines atstovā, polėtėkā. Dėdliausia Jūras šventi bova 2002 m., kumet šventi sotapa so Klaipiedas miesta 750 m. jobėlėjom. Tas 2002 metās anou aplonkė ape vėins mėlėjons torėsto.
Laguosos
Laguosos īr dėdliausės Nigerėjės miests ė dėdliausės miests cieluo Afrėkuo. Tas daba īr septėnts grētiausē augontės Svieta miests.
Grendavė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 227 žmuonis.
Dėlbėnielē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Bodrėkā
Bodrėkās vadėnamas Lietovuos gīvenvėitės:
Fransėsks Guoja
Kateguorėjė:Ispanėjės dailėninkā
Duomėikē (Juonėškės)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 45 žmuonis.
Lietova
Istuorėjė
1569 m. pasėrašios Lioblėna onėjė, Lietovuos ė Lėnkėjės persuonalėnė unėjė palėka dvėjū šaliū konfederacėjė (Abėjū Tautū Respoblėka).
2004 m. gegožė 1 d. Lietova palėka Euruopas Sājongas narie.
Puolitėnė sėstema
Vīkduomuojė valdė: Vīriausībė (vaduovaun Ministros Pėrmėninks).
Rėnkėmu teisė Lietovuo tor vėsė prietėlē, katrėi tor 18 metū. I Seima gal būtė renkamė prietėlē nu 25 metū, i prezidėntus gal kandėdatoutė prietėlis, ne jaunesnis kāp 40 metu.
Geuograpėjė
Laukā ė pėivas ožjem 57 %, mėškā ė krūmā – 30 %, pelkės – 3 %, vėdaus ondėnīs – 4 %, kėtas žemės – 6 % terituorėjės.
Vasarė 5
Vasarė 5 dėina īr 36 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Jiezos Krėstos
Gīvenėms
Ale vagol krėkštiuoniu viera, Jiezos pu 3 dėinū prisėkielė.
Stolpėnā
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo gīven 43 prietelē.
Vilniaus Vytis
FC Vilniaus Vytis īr Lietovuos fotbuola klobs. Ons īr nūg Vėlniaus.
Mėklosienā
- Alītous rajuonė, Alītaus seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Sīderē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo gīven 89 prietelē.
Loksnienā
- Alītous rajuonė, Alītaus seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Kiūšiū
Kateguorėjė:Japuonėjės geuograpėjė Kateguorėjė:Japuonėjės salas
Kuova 25
Smertis
Kateguorėjė:Dėinas
Juons Paulios II
Biografėjė
Pasėmėrė 2005 m. balondė 2 dėina.
Žoklėjā (Trakā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Lentē (Kiedainē)
Lentē - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 18 prietelē.
1914
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Buolėvėjė
thumb|250px|left|Uyuni Bolivėjė o Bolivėjės Respoblėka īr valstībė Pėitū Amerėkuo, Andu kalnouse. Robėžiojas so Argentėna, Čile, Paragvajom, Brazilėjė ėr Perū.
Cėtrėna
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Panuošėškės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Balkanā
dešinėje|miniatiūra|275x275px|Balkanā Euruopuo Balkanā ī krašts pėitrītiu Euruopuo. Tas ī dėdlis posiasalis, katros ožėm aple 666,7 tūkst. km², anamė gīven par  60 mln. žmuoniū. Balkanūs ī tuos šalis: Albanėjė, Bosnėjė ė Herceguovėna, Bolgarėjė, Torkėjė (Trakėjė), Korvatėjė, Kosuovs, Šiaurės Makeduonėjė, dalės Romonėjės, Serbėjė, Joudkalnėjė bēgė Sluovienėjė. Ėš vakarū Balkanus skalaun Adrėjės jūra, ėš pėitvakariu – Juonėjės jūra, vuo  ėš rītū – Jouduojė jūra. Šiaurėnis robežios ēn par Donuojė ė Savas opis.
Nuotrīna
Nuotrīna, kėtap dā dilgielie, nuotrielie, nuotrīnė, nuotnierė, nuotnierie ī tuokis augals, žuolie. Ons tor dilginantius plaukalius, katrėi prisilėitus nūdilgėn. Aug nuotrīnas tonkiausē patuoriūs, pakeliūs, prī nomū, daržūs ė medies.
Kėrklėškē
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Vasarė 8
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Zabuova
Zabuova ī bikuoks žmuogaus vēkėms, ka ons (aba anou prietėlē) galietom atsitrauktė nug kuožnadėinė gīvenėma, darbū, ka galietom paėlsietė.
Bratislava
Istuorėjė
1291 m. gīvenvėitė gava miesta teisės. Nu 1536 m. Habsborgams prėgolontė Vengrėjės suostėnė. Nu XIX a. Vėngrėjes suostėnē parsikielus i Boda, miesta rēkšmie somažiejė. Slovakėjės suostėnė palėka pu I svieta vainas, 1919 m. sosikūrus Čekosulovakėjės valstībē. Nu 1993 m. naprėgolnuos Sluovakėjės suostėnė.
Kretingas Jorge Pabriežuos onėversėtetėnė gimnazėjė
Nūruodas
Kateguorėjė:Žemaitėjės muokīklas
Žemaitėjė
Žemaitėjės valdė
Tepuogė da vēk aktīvėstu gropės, katruos sėik žemaitiu tautuos iteisėnėma (Ontans Kontrims, Egėdėjos Skarbalios ėr kt.).
Žemaitėjės žmuonis
thumb|240px|Vėikšniū miestalis
Žemaitėjės miestā
Pėlna miestu sāraša veiziekat Žemaitėjės miestā.
Nūruodas
! Kateguorėjė:Nedielės straipsnis
Kretinga
Kretinga pėrmuojė lėika pamėnavuota 1253 metās Kurša vīskopa raštė.
Kondoulėnė energėjė
Kondoulėnė energėjė – kondoulėnė teknuoluogėjė, katrō nauduo kuontruolioujama kondoulu dalėjėmasė ėšliousėntė energėjē, nauduojamā varuomajā jiegā, šėldīmou ė alektras generavėmou.
Kazuokėškės (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 62 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Skalvē
Kateguorėjė:Baltā
Baltarosėjės roblis
thumb|200px|right|Baltarosėjės roblės
Marks Puols
Marks Puols (Marco Polo; 1254 m. siejės 15 d. – 1324 m. sausė 8 d.) bova Venecėjės kopčios ė keliautuos, so sava tievo ė diedė vėins ons palėka pėrmūju euruopėitiu, katrėi keliava par „Sėlka keli“ i Kėnėjė. Anuo ons vėišiejė pas dėdlīji chana Koblaju (Čingėschana anūka). Marka Puola keliuonės aprašītas kninguo „Marka Puola keliuonės“.
Matuoru kalba
Kateguorėjė:Samuodu kalbas
Urugvajos
Urugvajos o Urugvajous Rītū Respoblėka īr valstībė Pėitū Amerėkuo, pri Atlonta vuondenīna ėra La Platas estuarėjės. Robėžiojas so Argentėna ėr Brazilėjė.
Ontakolnis (Trakā)
Ontakolnis - gīvenvėitė Traku rajuonė, Grendavės seniūnėjuo. Īr pašts, vakarū smuotė īr Vėlkuokšne ežers. Kaimalie īr versla ė puoėlse klobs „Aerodream“.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 26 žmuonis.
Šaltouna
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Televėzėjė
thumb|
Rīklīs
Rīkliū dėdloms ėr ėšruoda nuognē skėras. Dėdliausis rīklīs īr bangėnėnis rīklīs, katros īr ė patė dėdliausė svieta žovis.
Kateguorėjė:Žovis
Kins
thumb|right|Kin projektuorios Kins - kultūros sritis, apėmontė kūrībinē, gamībinē, technėnē, muokomajā, ėnformacėnē, švėitiejėškā veiklā, katruos pagrėndėnės tėkslas - gamintė ė ruodėti filmos.
Luotīnu Amerėka
thumb|200px|Luotīnu Amerėka Luotīnu Amerėka īr regėjuons Amerėkuo. Anam priskėrama Meksėka, Pėitū, Cėntrėnės Amerėkas ė Karėbū šalis, katruom būdėnga luotīnėška (ispanėška, puortogalėška) koltūra.
Muohands Gandi
Kateguorėjė:Indėjės žmuonis
Metros
Kateguorėjė:Mieravėma vėinetā
Pašiškės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Rēstrā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 72 žmuonis.
Buotanėka
thumb|right|180px|Buotanėkas ėnstromentā Buotanėka - bioluogėjės muoklsā šaka, katro tīria augalos. Buotanėkai dažnā īr priskėiama mikuologėjė (muokslos aple kremblios), mikrobioluogėjė (muokslos aple bakterėjės i vėruosus) i fikuologėjė (muokslos aple domblios).
Fallout
Fallout - kompiuterinės žaidėms vaidmenėmis (RPG) DOS ė Windows platformuom. Žaidėma kūriejē Black Isle Studios, leidiejē Interplay.
Kamariškė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 18 žmuoniū.
Opė (opės)
Opė īr opės rītu Žemaitėjuo; Šešovėis kairīsis ėntaks. Prasided Raseiniu rajuonė, netuol Gīliū kaima. Pradiuo tek i pėitus, no nū robežė so Jurbarka rajuono pasok i vakarus. Itek i Šešovė šalep Varlaukė. Ont Opės prī Sujāniū padėrbts dėdlis tvankėnīs, tēpuogi tvankėniū virtėnė īr ė prī Paopė.
Veliouna
kateguorėjė:Jorbarka rajuona gīvenvėitės
Čelmsfuords
Istuorėjė
Čelmsfuords mėnavuonams nū 1199 m., kūmet Luonduona vīskops devė tėise rėngtė torgus.
Pablos Pikasos
Ons sokūrė vėršaus 50 000 abruozdieliu, atspaudū, skolptūru, keramėkas gamėniū, tētra kuostiomu.
Medinka
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 13 žmuoniū.
Mielīnė
Mielīnė praded žydietė gegožė pradiuo, vuo smarkiause žīd lėgė biržielė vėdorė, paskom lėg rodenė pasėtaik vėins-kėts kvietkos. Vaisē īr kamūlė skvarmas tomsē mielinas ougas. Anas antsėrpst lėipas pradiuo ė laikas lėgė siejės.
Vasarė 16
Vasarė 11 dėina īr 47 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Dargvainē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo gīven 19 prieteliu.
Groudė 27
Groude 27 īr 361-a metū dėina palē Grėgaliaus kalėnduorio (keliamases metās 362-a). Nu šiuos dėinuos lig metū gala lėikt 4 dėinas.
Ekvaduors
Ekvaduors - valstībi Pėitū Amerėkuo, pri Ramiojā vuondenīnā. Tōr robežos so Kolumbėju ėr Perū. Suodara 22 provincijės. Suostine īr Kits. Ekvaduore gīven 13,5 milijuona prieteliu. Ekvaduorou prėklausa Galapagu salas. Svarbiausė ūkia šaka ir bananu auginims.
Pakauskē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo nagīven prietelē.
Vīkints
thumb|200px|Žemaitiu konėgaikštis Vīkints Vīkints bova žemaitiu konėgaikštis XIII omžium. Ons pėrm karta mėnavuojams 1219 metās Vuolīnės sotartī. Vīkints vaduovava žemaitiam 1236 m. Saulies mūšī kor nogaliejė kalavėjoutios. Ons organėzava sōjonga priš Mindauga, no 1251 m. Mindaugs ožpoulė Vīkinta pėli Tverūs. Paskum Vīkints nebmėnavuonams niekor.
Albanėjė
Istorėjė
Šiulaikėniu albanu pruotievē ilīrā ī vakaru Balkanos atsėkraustė aple 2 tūkstontmeti pr. m. e. Tumet anei bova apsoptėi keliu nadraugėšku valstībiu. Graikā šiulaikėnes Albanėjes terėtuorėje pribova VII o. pr. m. e. ėr, paverte anū sava kuoluoniėje, taikuo prekeva so vėitėnēs prietelēs ilīrās.
NOX
thumb|right|240px NOX īr garsi Vengrėjės muoderneje fuolkluora mozėkas gropė. Gropės pavadėnims kėla ėš romėnū naktės deives Niktės (luot. Nox). Kuolėktīvs īr ėšleidies 5 albomos. Gropē sodara 2 pagrėndėnē narē: Szilvia Péter Szabó ė Tamás Nagy. Nox dalīvava 2005 Eurovėzėjoj so daina Forogj, világ! ("Sokies, sviete"), kor ožėmė 12 vėita.
Dėskuograpėjė
Kateguorėjė:Mozėkas kuolektīvā Kateguorėjė:Euruovėzėjė
Kalnėškē I (Šėlalė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Renesansos
Istuorėškā Italėjuo renesansa mens skėrstuoms ī periuodus:
Vėsarėjuons
Vėsarėjuons īr dvasėnis muokītuos ėš Rosėjės. Gėmė 1961 m. sausė 14 d. kāp Sergiejus Tuorops. Anuo sakīmo 1990 metās patīrė Dieva apreiškėma, pasėvadėna Vėsarėjuono, ė ne ož ėlga pradiejė sava pamuokslavėma.
Ons muokin ku vėsas svieta vieras īr tėktās atskėras dalis Tėisuos. Variausė dvasėnē muokītuojē (Jiezos, Krišna, Mahuomets, Buda ė kt.) tėktās atskleidė dali Tėisuos, a ons skleid ana vėsa. Vėsarėjuons aiškėn, ku žmuones tor mīlietė vėins kėta ė gamta, ku anū tėkslos īr dvasėnis tuoboliejėms ė laba puotīrė kaupėms. Tas puotīris vėsū pėrm atein par labus darbus. Vagol Vėsarėjuona, dabartėnė cėvėlėzacėjė īr personkta bluogė, materēlėzma, egoėzma tudie rēk kortė nauje žmuoniū bendrėje.
Nūruodas
Kateguorėjė:Rosėjės žmuonis