cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
XXI omžė septints dešimtmetis
XXI omžė septints dešimtmetis prasidies 2061 metās ė bėngsas 2070 metās.
Somėslītė nutėkėmā
Kateguorėjė:XXI omžios
Stepuonėškės (Zarasā)
Stepuonėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Jorgātē (Plongė)
Jorgātē īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Alsiediu seniūnėjuo.
Mônica Carvalho
Šaltenē
Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
Kaliedātis
Kaliedātis kėtap da kaliedielis, pluotka, pluotkelė, apluotka ī tuokis švėnts papluotis, katra jied par Kūčiu vakarienė. Ana kep ėš kvėitėniu mėltu ėr ondens metala skvarmuo, da ėšpaiša švėntās abruozdielēs, katrėi vaizdoun Jiezaus gėmėma. Sīkēs da liuob ėšrašīs džiuovintās lapās aba rūtu šakalėm.
Ricardo Pérez
Klobėnė karjiera
Kateguorėjė:Žmuonis
Nariepā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Advėnts
So Kaliedu rīto advėnts bengias ė prasided jau linksmībės čiesos.
Eliana Michaelichen Bezerra
thumb|Eliana Brazėlėjės Teletuonė 2009 m.
Šadiūnā (Trakā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
XXI omžė dešimts dešimtmetis
Dešimtmetē: septints – aštonts - devints - dešimts - pėrms - ontros - trets
Leonas Baltrus
Leonas Baltrus (g. 1933 m. kuova 23 d. Klaipieduo) īr Lietovuos uoperas dainėniks, dramatėnis tenuors.
Baltrus, Leonas
Kuompuots
Kuompuots ī saldos jiedis, taisuoms ėš vāsiu aba ougu, katras verd ondenie so sokrom. I kuompuota ded vairius sausėntus vāsius: vuobolius, grūšės, slīvas, ougas (spangoulės), daba tonkē ded ė svetėmžemiu vāsiu: abrėkuosu, ananasu. Geriams šėlts aba ataušėnts, paprastā jau pu jiedėma, kap deserts. Kap katrūs Lietovuos vėitus kuompuots ī Kūčiu gierals (īpatingā aple vėdorė Lietova).
Ilja Aksionovas
Aksionovas, Ilja
Mor Karbasi
thumb|200px|Mor Karbasi
Blieka
Kateguorėjė:Medegas
Bėrolėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 131 žmuogos.
Kulē
Miestalie prasėded Alonta opė.
Sergētėkā I
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 41 žmuogos.
Čekelē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Spongoulė
Spongoulės stombris golsts, šakuots ī. Lapā maži, paėlgi, stuori, trompās kotelēs.
Galalaukis
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Šėimolē
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Laugalē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Tėisėninks
thumb|[[Advuokats, 1883 m.]] Tėisėninks- teisės (normū) žinovas, specialistas. Gal būt advuokats, nuotars, teisies, pruokuruors.
Mackontėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Dagėlē (Zarasā)
Dagėlē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Mažė̄jė Muostātē
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Krošėnskā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Jerozalė (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Suorbā
Kateguorėjė:Slavā
Vieja malūns
thumb|250px|Vieja malūns. [[Porplē]]
Karapuolis (Trakā)
Karapuolis - gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Vikė Deivis
Vicki Davis (1980 m. lėipas 18 d.) - JAV kėna fėlmu, TV šou aktuorė. Ana īr bėngos Pėitū Kalėfuornėjės onėversėteta ė liousā muok rokoutėis ėspanu kalba.
Pagramdā (Šēmena)
Pagramdā - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo, ož 3 km nū Vėlkavėške miestalė. Anuo 2001 metās gīvena 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Senė̄jė Bernatuonē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniū.
Gonsė
Intakā: Mergopis (dešėnīsis), Ramočė, Smertopis (kairiuojo).
Montė Petroškevėčė
Montė Petroškevėčė (Mantas Petruškevičius; gėmė̄s 1984 m. kuova 29 d. Kaunė) ī TV laidū ė rengėniu vedies, stėlėstos, pagarsiejė̄s diel laiduos „Maduos reids“.
454 Life Sciences
Bėndruovė ikūrė Jonathan Rothberg, kāp 454 Corporation, katra liōb būt CuraGen Corporation dokterėnė bėndruovė.
San Marėna vieleva
San Marėna vieleva sodarīta ėš dvījū vėinuoda pluotė huorizontaliū joustu — balta vėršou ė žīdra apatiuo. Vielevas vėdorie īr San Marėna gerbs. Gerba skīdė vaizdoujamė trīs buokštā ont atskėrū oulū, ont katrū īr karūna, vuo apačiuo jousta so ožrašo LIBERTAS (liousoms).
Varkutuonīs (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Staneva (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Muoša
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Arkona
Nūruodas
Kateguorėjė:Rosėjės mozėkontā
San Marėns
Akuonuomėka
San Marėnė nauduonams eurs.
Ožėlgē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 22 žmuonis.
Petrašėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Vaitelē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Šermokšlis
Kateguorėjė:Medē
Maldienā
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo.
Antalkē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Nuuks
Nuuks īr Grenlandėjės suostėnė ė dėdliausis miests.
Haris Puoteris
Nūruodas
Kateguorėjė:Haris Puoteris
Baravā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Darba
Ont Darbuos palėkė̄ do tvenkėnio: Darbienu (9 ha) ė Lazdėninku (108 ha). Prī Darbuos stuov Nausiedu, Auksūdė, Darbienu, Želviu suodas.
Kaliūkštē
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Juonošā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 88 žmuonis.
Sielenā
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Dauparū-Kvėitėniū seniūnėjuo. Anuo gīven 29 žmuonis.
Paulėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Sėbėrka (Trakā)
Sėbėrka - gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Rūgštos pėins
Kateguorėjė:jiedē
Suomiu kalba
Suomiu kalba (suomen kieli) īr urala kalbū šeimīnā, fėnuougru kalbū gropē prigolontė kalba. Suomiu kalba īr oficēlė kalba Suomėjuo ė mažomuos kalba Švedėjuo.
Gāliūnā (Kauns)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Estu kalba
Rašts
Estu kalbuos abecelė paremta muodėfėkoutas luotīnū kalbuos abecelės pagrīndo:
Karelu kalba
Karelu kalba īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Karelu kalba rokounas aple 118 000 žmuoniū, katrū daugoma gīven Karelėjuo, Rosėjuo ė Soumėjuo.
Bruno (vēkies)
Bruno (čiesās ėšgolduoma Brüno) īr satīrėnis Austrėjės dėzaina žornalėsta persuonažos, katra somėslėjė ė vaidėna onglu humuorėsts Sacha Baron Cohen. Bruno persuonažos tonkē liuob pasėruodītė televėzėnie pramuogėnie laiduo „Da Ali G Show“. 2008 m. bėrželė-lėipas mienesiūs pradiets ruodītė kėna fėlmos "Bruno", katros solauk dėdlė pasėsekėma vėsom svietė.
Kuova 4
Kuova 4 dėina īr 63 metu dėina (kelamasēs metās - 64) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Godravis
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Patonkėškē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 144 žmuonis.
Mikails Vilfrids Vuoinīčios
Mikails Vilfrids Vuoinīčios 1912 metās ėš Muondragona vėlas Italėjuo nusėpirka krūva senuobėniu ronkraštiu. Terp anū bova ė sliepėningasā vėdoromžiu ronkraštis, katros parašīts ne tėktās nežėnuoma kalba ale ė nežėnuomo rašto. Lėgė šiuolē nėiks ana negal perskaitītė. Tasā ronkraštis pavadėnts Vuoinīčious vardo.
Kētuonīs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis. No 2018 viel gyven.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Šuolē (Kauns)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Kelėivėniu stacėjė
Kelėivėniu stacėjė īr ākštė kelėivėnėm autuobusam stuovietė ė sokiuotėis so specēlē pabūdavoutās tvarkaraštēs, bodīnkās ė kėta infrastruktūra, skėrta aptarniautė kelėivius.
Akvatuorėjė
Akvatuorėjė ( 'undou' + territorium 'terėtuorėjė') - tamtėkros natūralaus, aba dėrbtėnio vandens basėina (jūras) pluots.
Pamėškė (Trakā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Jūra (žornals)
Nūruodas
Kateguorėjė:Spauda
Sausarāstis (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Jautakē (Kauns)
Istuorėjė
XIII-XIV omžēs suoduo bova Paštovas pėlis. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 197 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Loudkas
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Jerozalė
Jerozalė (hebr. יְרוּשָׁלַיִם = Jerušalajim ; ) īr sens Artimūjū Rītū miests, dėdlē svarbos krėkštiuonėms, žīdams ė mosolmuonams.
Anarkėjė
thumb|150px|Anarkėjės sėmbuolis Anarkėjė ( – bevaldīstė) īr sāvuoka, apėbūdėnontė keleta skėrtīngu dalīku:
Robarbs
Robarbā miegst poveningas dėrvas, nasibėjė̄ šaltė ė vilgšmies. Onksti praded līstė ėš žemės, da būn pašuols naėšiejė̄s. Geriausi būn kuokēs septintās metās.
Švėnta Petra raktā
Švėnta Petra raktā, da kėtap Švėnta Jorgė raktā, Švėnta Petra raktelē, raktelē, rakta žuolie, dongaus raktelē ī tuokis pavasarėnis augals, katros muokslėškā prigol prī raktažuolėniu augalū (Primulaceae) šeimuos.
Ambrotē
- Jorbarka rajuonė, Rauduones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 18 prieteliu.
Ketorratis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Transpuorts
Etnoluogėjė
Etnoluogėjė īr muokslos, katros tīrinie ivairės svieta tautas, tautū gropės ėr anū koltūra. Etnoluogėjė īr koltūrėnės antropoluogėjės muoksla dalėm. Šėts muokslos ožgėmė XIX o. pabėnguo, anam prade padėrba E. Teilora, L. G. Morgana darbā ėr etnuograpėjė, katra sotėik daug žėniū aple svieta tautas.
Kuova 18
Kuova 18 dėina īr 77 metu dėina (kelamasēs metās - 78) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Padaugovelė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 24 žmuonis.
Mėškėniškės
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Raskėls
Raskėlā aug daugiausē lonkūs, šlapiūs pėivūs, tepuogė medies, krūmūs, atšlāties. Tas ī nuognē gers šierals gīvuoliams – avėm, karvėm.
Bėrbėlā
- Jorbarka rajuonė, Rauduones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 15 prieteliu.
Navėkā (Sovēks)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Saulietekē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Porvėškē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Meiruonā
Meiruonā ī tuokė žuolie, katra ožaug 15-40 cm aukštoma ėr ī apaugosė tonkēs plaukelēs. Lapā trompās kuotās, kiaušė skvarmas. Žėidokā nedėdli, sosispėitė̄ vėršonielies, balti aba švėisē rausvi, žīdia lėipas–rugpjūtė mienėsēs. Ciels žuolīns gardē kvepa.
Inare samiu kalba
Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Dėdlė̄jė Būdežerē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Luobėškē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Akalas samiu kalba
Akalas samiu kalba īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Akalas samiu kalba ėšnīka 2003 m. groudė 29 d., kūmet mėrė paskotėnės žmuogos, katrs muokiėjė rokoutėis akalas samiu kalba ana bova Marja Sergina.
Ginēkē (Kauns)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Rėdėks
Mažiokā, natuoki laiški rėdėkā rėdėkielēs šaukiami.
Raudėnė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 27 žmuonis.
Juokavā
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Bajuorėškės (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 31 žmuogos.
Stuolaukelis
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Šėlkātē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Baušėškės (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniū.
Dailėdės (Trakā)
Dailėdės - gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Dalgžuolė
Aug opiu, opalu, ežerū ė griuoviu krontūs, paopė pėivūs, krūmūs.
Olītele
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kūkalis
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Maiklos Džeksuons
Apdovėnuojėmā
Glavnėjė apduovenuojėmā:
Varpėninkā
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 33 žmuonis.
Ėnklierėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Dergiuonīs
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Žemaitėjės geuograpėjė
thumb|right|240px|Žemaitiu aukštomas netuol Tverū thumb|240px|Tėpėšks Žemaitėjės eglīns Žemaitėjuo vīraujanti temperatūra lėipas mienesi īr aple 16°C ė mažā skėrias par vėsa pluota. Tiktās pri Tauragies ė Šiauliū īr šėltiou nē 17°C. No žėima, sausė mienėsi šėltiausė īr pri jūras - vėdotėnėškā -3°C. Rītum uors šaltiej: Žemaitiu aukštomuo -4-5°C, a pri Kelmės šaltiau -5,5°C. Žemaitėjuo būdėngi viejā ėš vakarū, tēpuogi ėš šiaurės nū nedažnā būn ėš rītū a pėitū. Smarkiausės viejs īr pri jūras (vėd. 5 m/s), lėkosiam pluotė (4-4,5 m/s). Žemaitėjuo būn mažiausē saulietu dėinū par metus (līginont so Lietova). Tas īr diel tuo ka debesē nū jūras ožstrėng aukštomuosė. Pats "tamsiausias" regėjuons īr trėkompis Platelē-Telšē-Rėitavs, čė par metus būn mažiau nē 40 saulietu dėinū par metus. Daugiausė saulietu dėinū īr pri jūras (>55 d.).
Partėkā
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Jelščėzna
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Stanėslava (Kauns)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 40 žmuoniū.
Vėlkėškės (Sovēks)
Vėlkėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Bazėlėškē
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Vėtebska srėtės
Admėnėstracėnės skėrstīms
Vėtebska srėtės sodalinta i 21 rajuona:
Ruožė
Ruožė ī tuokė dėdlē miegiama kvietka, katra atmains dīka eršketė (Rosa) ī.
Vīželē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 45 žmuonis.
Padobīsīs (Vėlkėjė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 31 žmuogos.
Mažė̄jė Lėipuonīs
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Dvarkelē
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Pjaunē
- Jorbarka rajuonė, Rauduones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 17 prieteliu.
Daugožē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Aduomkėškē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Uodesa (Trakā)
Uodesa - gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Saugū seniūnėjė
Saugū seniūnėjė - seniūnėjė Šėlotės rajuona šiaurie, centros - Saugas.
Šėlīnā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Rūgštīnė
thumb|left|140px|Žėidā
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Žuolės Kateguorėjė:Daržuovės
Arvīds Aizsils
Arvīds Aizsils - Latvėjės koltūras vėikies, latgaliu fuolkluora rinkies. 1941 m. ėšlēda muonuograpėjė (Senejuos kuozys Daugpiļs apleicinī, seniejė Daugpėlė apskrėtėis veseliu papruotē) aple latgaliu fuolkluora.
Vilkītē
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Petrelē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Saugū seniūnėjuo. Anuo gīven 233 žmuonis.
Juonātē (Vėlkavėškis)
Juonātē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Kībartū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kokuorā
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Arklarūgštė
thumb|190px|Arklarūgštės žėidā
Līgumā (Vėlkavėškis)
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Būdavuonės darbėninks
Būdavuonės darbėninks - pruopesuonalos žmuogos, aba ba pruopesės darbėninks, katrs dėrb pri būdavuonės, būdavuo bodīnkos. Ton īr tonkē sonkos ė rēkalaunontės pėzėnės jiegas darbs. Krūvuo ton da īr ė tonkē pavuojings darbs, katram pasėtaika nalsimīngū notėkėmū tonkiau, nē kėtūs darbūs. Baguotuos Svieta valstībies būdavuonės darbėnīnkās tonkē dėrb žmuonės ėš biednesniū kraštū. Žemaitelē ė kėtė lietovelē tonkē važiuon darboutės būdavuonės darbėnīnkās i JK, Nuorvegėjė, Švedėjė ė Danėjė.
Būdavuonės darbėninkā gal būt vėsuokiu specēlėzacėju:
Lapiu seniūnėjė
Kėtas soudnas
<div class="references-small" stīle="-moz-column-count:4; column-count:2;">
Pakolnėškē (Kauns)
Pakolnėškē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Lapiu seniūnėjuo.
Valdis Dombrovskis
right|250px|thumb|Valdis Dombrovskis
Dombrava (Trakā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Žemaitkėimis (Saugas)
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Lapīnā
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Lapės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Matlaukīs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 429 žmuonis.
Vuokėška Vikipedėjė
thumb|160px|[[:de:|Vuokėška Vikipedėjė]]
Šiaudėnėškē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Kībartū seniūnėjuo.
Ondris Bērzinis
250px|right|thumb|Ondris Bērzinis
Marcelios Martėnātis
Pakasts Martėnātis Marcelios Ontakalnė kapūs Vėlniuo.
Vest Indėjė
Nug XVII o. ispanu ožvajėvuota Vest Indėjė pradiejė dalītėis kėtas Euruopas šalis: Onglėjė, Prancūzėjė, Olandėjė, Puortogalėjė, Danėjė, Švedėjė ė Koršos.
Smėltīnā II
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 35 žmuonis.
Bezdiuonė
Patiuos mondriausės ė žmuogō gėmėniškiausės bezdiuonės vadėnamas žmuogbezdiuonėm.
Ėsmuonīs
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Fėnmarks
Savėvaldībės
Fėnmarkė īr 19 savėvaldībiu:
Spėndios (kaims)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Hedmarks
Hedmarks (Hedmark) - vėina ėš pėitū Nuorvegėjės apskrėtiū, katruos centrs īr Hamars.
Rūdėškiu kaims
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 42 žmuonis.
Duonalds Tramps
Kateguorėjė:JAV prezidėntā
Huordalands
Savėvaldībės
Huordalandė īr 33 savėvaldībės:
Čekėškės seniūnėjė
Čekėškės seniūnėjė - seniūnėjė Kauna rajuona i šiaurės vakarū šmuota nū Kauna miesta. Cėntros - Čekėškė.
Nūruodas
Kateguorėjė:Kauna rajuona seniūnėjės
Mantvīdā (Šėlotė)
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Rūgtis
Rūgtē gadin karviu pėina, vėniuojas ont augalū, rūgštėn dėrva.
Genji Monogatari
Skīrē
X. Kumogakure (雲隠)
45. Hashihime (橋姫)
53. Tenarai (手習)
Ėškartas
Kateguorėjė:Medė
Medalē
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Lauckaimis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena žmuonis 117 žmuoniū.
Antkolnē (Kauns)
Antkolnē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Čekėškes seniūnėjuo.
Lėipuonīs
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Žagrienā
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Kībartū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 19 žmuoniū.
Kalvē (Trakā)
Kalvē - gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Uobelē (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Miestlaukis
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Kībartū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 47 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Joškātē (Kauns)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Paražnē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Kībartū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 17 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Kėluova
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Čekėškes seniūnėjuo. Kėluovuo stuov apleists dvars.
Vītautava
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Lebedē (Kauns)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Bogelovka
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Mėknēva
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Pagraužopīs
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Eglīns
Kateguorėjė:Medė
Severėnava
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Čekėškes seniūnėjuo.
Paprėinē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniū.
Pamerkē (Trakā)
Istuorėjė
Kaimalie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Dvarnė̄jė
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo.
Stėrnienā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Khana akademėjė
Khana akademėjė (Khan Academy) ī nekuomercėnis pruojėktos, skėrts pagelbietė gėlėnt žmuoniū žėnės aple ivairės muoksla srėtis. Khana akademėjė sokūrė 2006 metās JAV ėš Bangladeša kėlė̄s Salmans Khans.
Vaznėčiuonīs
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Prėinā (Kauns)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 30 žmuoniū.
Porvātē (Kauns)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniū.
Varšovelė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Radvėliškē (Kauns)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Verganėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Sauliegrōžos
thumb|240px|Sauliegrōžā
Apošruots
Apošruots aba apošruotīns (kėtap epošruots, epošruotīns) ī tuokė medė, katruo daugomuo aug apošės.
Pėlvėškē
Istuorėjė
Pėlvėškiū kaimalis ikorts XVI o. pradiuo pradiejos kėrstė Sūdovuos mėškos, šalėp Pėlvės ė Šešopės opiu santakas. Šalėp Pėlvėškiū ējė kels nū Kauna lėgė Prūsėjės. 1536 m. vagol karalienės Buonas prėvėlegėje miestaliou soteiktas Magdeborga teisės. 1559 m. G. Vuoluovičės Sūdovuos gėriu aprašīmė Pėlvėškē ožvadintė, kāp "Naus miestalės". 1567 m. miestalis prėgoė Mėkaluojou Sapiegā. 1656 m. parbūdavuota katalėku bažnītalė. 1756 m. ikorta parapėjė. XVIII o. Pėlvėškiūs bova pradiuos muokīkla, miestali valdė seniūns. 1777 m. mėnavuojama parapėjėnė muokīkla. 1791 m. miestalės gava savėvaldas privelėjės. Nū 1918 m. lėgė 1950 m. Pėlvėškē bova valstiaus cėntros. Ontruosės Svieta vainuos čiesė, nacē ėštruotėjė aple 1800 Pėlvėškiūs gīvenosiu žmuoniū.
Teklėnava
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Uomentėškē
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Regina Maciūtė
Biuograpėjė
Maciūtė, Regina Kateguorėjė:Lietovuos pedaguogā
Pėliouna
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Taurakėimė seniūnėjė
Taurakiemio seniūnėjė - seniūnėjė Kauna rajuona i pėitrītiū šmuota nū Kauna miesta, centros - Pėliouna.
Smėlgē (Vėlkavėškis)
Smėlgē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 35 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Alberts Kviesis
Alberts Kviesis (1881 m. groudė 22 d. Tervetie, dab. Dūbelės rajuons – 1944 m. rogpjūtė 9 d. Rīga, Latvėjė) - Latvėjės teisėninks, advuokats, tretesis Latvėjės prezidėnts.
Žiūrē (Vėlkavėškis)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Motörhead
Motörhead īr legendėnė brėtu hard ruoka ė metala gropė.
Tadžmahals
Tadžmahals - (ongl. Taj Mahal aba Tajmahal) īr bodīnkos Indėjuo, Agras miestė. Anou 1631-1654 m. būdavuojė aple 2000 žmuoniū. Mogolu imperatuorios Šakdakans anou ėšbūdavuojė, kāp mauzuoliejo sava brangiuosės žmuonas Arjumand Banu Begum, da žėnuomas kāp Mumtaz Mahal, garbē.
Torėzmos
Kateguorėjė:Indėjė Kateguorėjė:Naujė̄jė septīnė svieta dīvā
Leuonavs (Kauns)
Leuonavs - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Taurakėime seniūnėjuo.
Duobėlėjė
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Taurakėime seniūnėjuo.
Gougā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 28 žmuonis.
Arlavėškes
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Taurakėime seniūnėjuo.
Koprelėškē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Jorkšā II
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 60 žmuoniū.
Galiakaušē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 12 žmuoniū.
Penkvalakē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 21 žmuogos.
Kariuotėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 416 žmuoniū.
Čėžėškē (Pėlvėškē)
Čėžėškē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Paprūdē (Vėlkavėškis)
Paprūdē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Stānėškė (Vėlkavėškis)
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Pakalvėškē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Mastis
Mastis - ežers Telšiū rajuonė, prī Telšiū. I anon itek Dorbėna opalis, Talša ėr ėštek Mastopis. Ežerė īr 44 a. sala. Nu miesta ana sonkē matuos. Rītūs žmuonės vasaruo miegst atētė maudītėis.
Vėnta (miests)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Žemaitėjės miestā Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Negriešnoms
Negriešnoms paruoda, ka prietėlios a prietėlė īr tīra, tor čīsta dūšė, īr atsakėngs, dvasėngs.
Šarūns Jasėkevėčė
Asmenenē pasėikėmā
Jasikevičios, Šarūns Kateguorėjė:Lietovuos krepšėnė trenerē
Grūšlaukė
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo. Anuo gīven 631 prietelės.
Žėdėku Marėjės Pečkauskaitės vėdorėnė muokīkla
thumb|right|260px|Žėdėku Marėjės Pečkauskaitės vėdorėnė muokīkla thumb|right|260px Žėdėku Marėjės Pečkauskaites vėdorėn mokīkla īr Mažeikiu rajuonė, Žėdėku miestelie, S. Dariaus ė S. Giriena 14. Muokīkluo muokėnas aple 300 mokiniū. Dėrb 34 pedaguogā. Muokīkla tor sava vieleva, herba i himna.
Istuorėjė
Prasidjiejos karou muokīkla bova uždarīta. 1915 m. Žėdėkūs apsigīven Marija Pečkauskaitė katra ikūr slapt lietovėšk muokīklel. 1918 m. Žėdėkūs atodaruoma legali lietovėška muokīkla. 1929 m. muokīkla suteikts Marėjes Pečkauskaites vards, katras tarībėnes laikas bov atimts.
Šiou meto mokīklā vadovaun Rima Širvinskien.
Sedas Vītauta Mačernė gėmnazėjė
thumb|260px|right|Vytauta Mačērnė gėmėnazėjė
Telšiū Ateitėis vėdorėnė muokīkla
Telšiū Ateitėis vėdorėnė muokīkla - vėdorėnė muokīkla Telšiūs.
Vėnta (opės)
Ėntakā
Dėdliausė ėntakā:
Hidruoluogėjė
Ondens līgis par metus svīruo Papėlie 4 m, prī Abavas žiuotiū - 12 m. Opė ožšāl tonkiausē groudė pabėnguo, onkstiausē lapkrėstė vėdorie. Dėdliausis leda stuoroms būn nu 58 cm (žemopie) lėgė 90 cm prī Papėlies. Leda donga aukštopie ė vėdoropie laikas 54-74 dėinas. Pavasarė čieso prī Papėlies opė nutek 41 %, vasaras čieso 6 %, rodenė čieso 20 %, žėimas čieso 27 % vėsa metėnė ondens kėikė.
Reikšmie
Prī Ožvėntė padarīts 17 ha tvenkėnīs. Vėntas slienis prī Papėlies īr paskelbts geoluogėnio draustėnio. Opės vėdoropis patenk i Vėntas regėjuonėni parka. Lietovuo prī Vėntas īr 5 miestā: Ožvėntis, Koršienā, Vėnta, Vėikšnē, Mažeikē.
Salontā
Gamtuos paminklos - 4,8 m. apimtėis Salontū kaštuons. Miesta gamtininks M. Ivanauskas sava privateme sklīpė laika egzuotinius paukštius ė žvieris. Do kraštuotīras moziejā: muokīkluo ė prėvatemė A. Gaponavičiaus nomė.
Istuorėjė
Salontā žėnuomė jau nu XVI a. Pėrma karta mėnavuojamė 1566 m. kāp Skėlundiū paluocē. Aple 1638-1640 m. Skėlondē pradietė vadintė Salontās. 1688 m. Salontā pavadėnamė miesto. Miestė iškėla dėdėkū Vainū, Guorskiū, Oginskiū paluocē. 1746 m. Augosts III leida čė rėngtė 4 prekīmetius 1833 m. mėstelie bova 1294 gīventuojā, 1897 m. - 2449.
1996 m. Salontā atšvėnt 440-uoses ėkorėma metėnes ė švėntes pruogo lėipas 2 d. bova patvirtintė miesta herbs ė vieleva, vuo pri senionėjes atidėngta skopltūra (autuorios L. Ruginis).
Mažeikiu Kalnienu vėdorėnė muokīkla
Nūruodas
Kateguorėjė:Žemaitėjės muokīklas
Senuojė Īpėltės
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo. Anuo gīven 324 prietelē.
Vainėikē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo.
Karēvas (Pakrožontis)
Karēvas - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Mažeikiu Švt. Jiezaus Šėrdėis bažninčė
Istuorėjė
"Saulės" draugėjės skīrios 1907 metās parapėjės numūs īsteigė lietovėška pradiuos muokīkla.
Mažeikiu Senamiestė pagrėndėnė muokīkla
thumb|right|260px|Mažeikiu Senamiestė pagrėndėnė muokīkla
Cafu
thumb|right|190px|Cafu Cafu (tėkrasis vards Marcos Evangelista de Moraes, gėmė 1970 metās bėrželė 7 dėinė San Paulė) īr bovės futbuolėninks, bova stėpreuses svieta futbuola rinktėnės, Brazilėjės, kapėtuons. Ons žaidė gīniejė puozėcėjuo.
Nausiedā (Kretinga)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 134 žmuonis.
Pakomprīs
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ėšlauža seniūnėjuo.
Didier Drogba
thumb|right|160px|Didier Drogba Didier Drogba (žemaitėškā Didjie Drogba, gėmėe 1978 metās kuova 11 dėina [{Abėdžans|Abėdžanė]]) īr Dromblė Kaula Kronta fotbuolininks. Žaid Luonduona "Chelsea" kuomanduo.
Nūruodas
Drogba Drogba
Arvīds Sabuonis
Arvīds Sabuonis sava karjiera pradiejė Kauna „Žalgėrė“ meistru kuomanduo ėr atvedė šiou kuomanda pri dėdliausiu anuos pergaliu. Daba Sabuonis īr Lietovuos krepšėnė federacėjė prezidėnts.
Mažeikiu Pavasarė vėdorėnė muokīkla
thumb|right|260px|Mažeikiu Pavasarė vėdorėnė muokīkla thumb|right|260px| right|260px|Muokīklas vieleva Mažeikiu Pavasarė vėdorėnė muokīkla - īr vėdorėnė muokīkla Mažeikiu miestė, Pavasarė (Pavasario) gatvie. Ana īr jauniausė Mažeikiū muokīkla.
Arvīds Sabuonis
Karjiera
1992–1995 m.: Madrėda „Real“ (Ispanėjė)
Kazīlā
Kazīlā - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie babova lėkės vēns žmuogos.
Būdas žemaičių
Būdas žemaičių - Mažeikiu rajuona laikraštis nu 1991 metu lēdams lietuviu kalba do lėikos par savaite, 2000 egzempliuoriu tėražo. Laikrašts īr spalvuots, 12 poslapiu. Ontradienēs da būna 8 poslapiu prieds - "Sveika šeima", vo penktadienēs - "Žiūrėk".
Barkelē
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Koprė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Stankėškē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Kintū seniūnėjuo. Anuo gīven 118 žmuoniū.
Cėgarėits
thumb|220px|Dagontės cėgarėits Cėgarėits īr svēkatā pavuojo kelontės gamėnīs, katruo glabna sodedamuojė dalės – taboks.
Vagol Harvarda unėversėtetė atlėkta tīrėma doumėnės, nėkotėna kėikis aug nu 1998-2005 m. pu 1,6%. Diel dėdesnė nėkotėna kėikie kūrėnantėms daugie svēkatuos sotrėkėmu ė sonkiau atsėkratītė ton žalėnga īpruotė.
Ėlgėnē
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Skouds
Pavadėnėma kėlmie
Miesta pavadėnėms kėla nu asmenvardė, da i daba tebesontės pavardies Skouds.
Švėitėma ėr ūgdėma īstaigas
thumb|right|240px|Skouda rajuona savėvaldībės adminėstracėjė thumb|right|240px|Skouda parks
Puovėlā
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Grėcē
- Jorbarka rajuonė, Veliounas seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 151 prietelės.
Maniche
Žaid 2006 metū pasaul čempijuonate, trečiuos rungtynies ir aštunfinalie peln po įvart, o po aštunfinal rungtyniu bov pripažints geriausio anū žaidiejuo.
Maniche 2003 metās laimiej UEFA taur, 2004 metās UEFA Čempijuonų lygą ir Tarpžemynėn taur. Tus titulus uns laimiej su "FC Porto" komanda.
Jozomā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Lātekē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Anīkštē
Kateguorėjė:Lietovuos miestā Kateguorėjė:Anīkštiu rajuona gīvenvėitės
Kristėjuons Duonelātis
Biuograpėjė
1740–1742 metās dėrba Štalopienu muokīklas mozėkas muokītuojo. Nu 1742 metū muokīklas vediejo. Nu 1743 metū lig pat smertėis Duonelātis bova Tuolminkėimė konėgs.
„Metā“
Kristėjuona Duonelātė „Metū“ ižonga (ėš „Pavasarė linksmībiu“) žemaitėškā:
Balīs Srouga
Biografėjė
Grīžes i Lietova Srouga dieste Kauna universitet Humanitariniu muokslu fakultetė rusu literatūr, pasaulėn tetr kurs, isteig tetr seminar, o kėik vėliau i akademėn dramas studėj. Pu 1940 metū persikiel i Vėlnio, tėn mokėna.
Garsiausis šio rašītojaus kurinīs īr atsėmėnėma "Dievū mėšks".
Montē
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Štormā
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Kintū seniūnėjuo. Anuo gīven 41 žmuogos.
Lemarks Albrėdžos
LaMarcus Aldridge (Žemaitėškā: Lemarks Aldridžos, gėmė 1985 m. lėipas 19 d. Dalasė, JAV) - liōb būt vėins perspektīviausiū Amerėkas krepšininkū, NBA Naujuokū bėržuo 2006 metās pašaukts ontro nūmario. Anū pašaukė Čėkagas "Bulls", bat tujau parlēda i Puortlenda "Trail Blazers".
Kražē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Trēgē (Kriokā)
Trēgē - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Puotis
Istuorėjė
VII–VI o. pr. m. e. sosėdorėmė Riuone žiuotīs ėsikūrė graiku kuoluonėjė Fasės.
Vēkšē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniū.
Šiaulėškē
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ėšlauža seniūnėjuo. Prėinū šėlė īr Šiaulėškiū kūlis, katrs īr gamtuos pamėnklos.
Darko Miličić
Miličičiaus ūgis īr 213cm, svuoris 107kg. Žaid sunkiuojė krašta puoliejaus ė "centr" pozėcėjuo.
Neršiuonīs
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniu.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Jocē (Kelmė)
Jocē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Vāgovas seniūnėjuo.
Emeka Okafor
Okafor ūgis īr 208cm, svuoris 117 kg. Žaid sunkiuoj krašt puoliejaus ė "Centra" pozicijuos. Labā gerā gėnas i blokoun daug varžuovu metėmu, dėltuo tor pravard "Bluoku karalios".
Muorkėškė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Jodėkē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Vāgovas seniūnėjuo.
Padvarninkā I
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Ēšėškės
Dvė atskėras miesta dalīs īr pasėdėrbosės da XIII o. - XIV o. pabenguo abėpus Versekuos opės. Pėitėnė kuompleksa dalės īr dėdlesnė. Bovosė torgaus aikštie so aplinkėniem ūlyčėm - Lietovuos orbanėstėkas pamėnklos.
Covid-19 pandemėjė
Kuoruonas virosa pandemėjė, da vadėnama Covid-19 pandemėjė īr 2019-nCoV virosa epidemėjė, katra prasėdiejė Ūhana miestė, Kėnėjuo, 2019 m. patiuo pabėnguo ė 2020 m. pradiuo ėšplėta vėsuo Kėnėjuo, vuo 2021 m. - mažne kuožnuo valstībie. Ligšiuol aple ožsėkrietosios Kuoronas viroso pranešės nie tėk Turkmienistans. Paskiausė šalės, katruo palėka ožfėksoutė pėrmė viroso ožsėkrietė žmuonis - Tuvalu (2022 m. gegožės 20 d.). Smertės ėštīnk aple 1,02% sergontiu, smertėngoms pandemėjės pradiuo bova geruokā aukštėsnis, vuo tonkiausē mėršt vīresnė omžiaus ė slabnė žmuonis. 2021-2022 m. pandemėjė miegėnama sotorietė vakcėnuom, ale basivīstantiūsė šalīsė vakcėnoutu skaitlē palėikt žemė. 2023 m. lėipas 30 d. doumenim, kuoruona bova sosėrgta 768 559 963 sīkius, mėrė mažne 7 mln. žmuoniū (mėslėjama, ka so neožfėksoutam smertėm tas būtom 28 mln.) Ta pandemėjė skaituoma pėnkta palē smertiu skaitlio pandemėjė.
Kalnėškē (Vāguva)
Kalnėškē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Vāgovas seniūnėjuo.
Liuonards Dombriūns
Liuonards Dombriūns (g. 1906 m. Žižmiūs (liet. Žižmiai) − m. 1976 m. JAV) bova lietoviu kalbėninks. 1936–1938 m. redagava laikrašti „Gėmtuojė kalba“. Parengė „Lietoviu kalbuos gramatėka“ (1937 m.), „Kalbuos patarieja“ (1939 m.), skaitėnius nalietoviu muokīkluoms „Lietoviu kalba“ (1939). 1944 m. apsėgīvenė̄s JAV, parašė „Lietoviu kalbuos sintaksė“ (1946 m.), „Lietoviu kalbuos veiksmažuodiu aspektus“ (1960 m.) ėr kt.
Tarpotē (Medėninkā)
Tarpotē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Medėninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 19 žmuoniū.
Balėškē
thumb|260px
Anatuomėjė
Anatuomėjė
Raminta
Ramintas varda dėina būn kuova 6.
Šaltopis (Prėinā)
Šaltopis - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ėšlauža seniūnėjuo.
Šalkėškės (Medėninkā)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ontanėškē (Prėinā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Mėsėsėpė (opės)
Mėsėsėpė ( īr dėdliausė opės Šiaurės Amerėkuo ėr vėina dėdliausiu opiūm vėsom svietė. Anuos ėlgoms - 3950 km, vuo nug Mėsore ėštaku – 6420 km.
Šīšgėrē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Kintū seniūnėjuo. Anuo gīven 56 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Žīnē (Šėlotė)
Žīnē - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Kintū seniūnėjuo. Anuo gīven 45 žmuonis.
Liopšē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Vāgovas seniūnėjuo.
Garšvėnė (Prėinā)
Garšvėnė - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ėšlauža seniūnėjuo.
Kiedainē
Nūruodas
Kėdainiai
Euruopas Sājonga
Instėtocėjės
Glabnos ES institucėjės īr:
I
I, i - devėnta luotīnu abecielės raidė.
Šiaurės jūra
Kateguorėjė:Jūras
Poudžiūnā (Juonėškis)
Poudiūnā - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven vėins prietelės.
Ouga
Augalā, katrėi nuokėn ougas īr ougėnē augalā. Prī anūm prėgol ašuoklē, agrasas, broknis, mielīnės, spangoulės, avėitės, žemougės, katougės, vaivuorā, vīnougės ė kt. Dalės ougu ī ouguonamas medies, pėivūs, liūnūs, vuo kėtas īr augėnamas šalep nomū.
Marluons Brando
thumb|right|300px|Marluons Brando 1963 metās Marluons Brando (1924 m. balondė 3 d. – 2004 m. lėipas 1 d) bova amerikietiu artists. Oskara premėjes laureats, laikuoms vėino geriausiu XX omžė aktuoriu. Anuo vaidėnėma stėlios toriejė dėdlės ītakas jaunūju aktuoriu kārtā.
O
O, o - penkioulėkta luotīnu abecielės raidė.
Kateguorėjė:Luotīnėškas raidės
P
Kateguorėjė:Luotīnėškas raidės
Šiltnomis
Kateguorėjė:Agronomėjė Kateguorėjė:Truobesē
Žuolėninks
Kateguorėjė:Ūkis
Šv. Ontana Paduvietė bažninčė
Nūruodas
Kateguorėjė:Žemaitėjės bažninčės Kateguorėjė:Telšē
Verkšiuonė̅s
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 32 žmuonis.
Q
Kateguorėjė:Luotīnėškas raidės
Koršienā
Koršienā - miests Žemaitijuo, Šiauliū rajuonė, 25 km i vakarūs nu Šiauliū. Koršienā īr dėdliausios Lietovuos miests, katras netor savėvaldībes statosa. Koršienā tor miesta senionėjes statosa, tep pat īr kaimėškuosesės senionėjės cėntros.
Vėnta vingioun Koršienas ėš pėitrītiū ī šiaurės vakarus. Stuov Šv. Juona Krikštītuojė bažninčė (pabudavuota 1933 m.), īr parks, Kalėnduoriu moziejos, koltūras cėntros, L. Ivinske aikštie - paminklos Laurīnō Ivinskiō.
Pavadėnėma kilmie
Liaudėis etimoluogėjuo ruokounama, ka kažkumet pėivas bova ožpėltas lītaus ė sugadėnoses šėina, vuo atliekė žmuonis šaukiuojė „Kor šėins?! Kor šėins?!"
Nemenčėnės seniūnėjė
Nemenčėnės seniūnėjė īr seniūnėjė Vėlniaus rajuona šiaurie. Anuos cėntros Nemenčėnė īr.
Rāšē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 251 žmuogos.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
T
T, t - dvėdešėmta luotīnu abecielės raidė.
Trakėnė (Prėinā)
Trakėnė - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ėšlauža seniūnėjuo.
Mikael Jepson
Mikael Jepson - Švedėjės glamruoka gropės The Ark gėtarėsts.
Tilvėks
Lietovuo tilvėks kāp kor ī tonkos. Čiuonās būn nug kuova lėgė siejės. Anam patink tīrā, mišriū mediū griaumenā, tīkniuo opaliu, ežerieliu krontās. Keušius perėn mediūs, sīkēs ont kēsū. Ded lėgė 10 keušiu i kėtū paukštiu senas gūžtas.
Kazėmėirava (Ėšlaužs)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena vēns žmuogos.
NSB
NSB (Norges Statsbaner AS) - valstībėnė Nuorvegėjės traukėniu transpuorta bėndruovė, katra valda dėdliausė šmuota kelėivėniu traukėniu transpuorta Nuorvegėjuo. NSB bova ėkorta 1996 m. groudė 1 d. Centrėnė būstėnė ī Uoslė.
Soeca kanals
Kateguorėjė:Kanalā
Šaltėnėškē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Skoumontā
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Suodnos
Suodnos ī sklīps, katramė ī augėnami vaismedē ėr ougas.
Rodausē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 424 žmuonis.
Pakražontokā (Pakražontis)
Pakražantokā - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Petrėkātē (Kelmė)
Petrėkātē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Vāgovas seniūnėjuo.
Vuolga
Vuolga (, tuotuor. İdel, muordv. Raw, mariu Юл; antėkos čiesās vadėnta Ra, vėdoromžēs – Itėlis) – ėlgiausė Euruopas upė euruopėnie Rosėjės dalī. Opės ėlgoms 3530 km. Tas īr pagrėndėnis opiu laivības arterėjė Rosėjuo. So Baltėjės jūra Vuolga sosėsėik kanalās.
Stefan Olsdal
right|thumb|200px|Stefan Olsdal
Stefan Olsdal (g. 1974 m. kuova 31 d.) - Švedėjės mozėkonts, gruo buosėne gėtara mozėkas gropie Placebo.
Plazma
Plazmuos termėna 1922 m. pėrma lėika panauduojė JAV fizėks ė kemėks Irvings Langmiurs.
Taškis
kateguorėjė:žaidėmā
Fejd
Dėskuograpėjė
I En Tid Som Var - Demo	(2002)
Björn Dixgård
Caligola
Kateguorėjė:Švedėjės mozėkontā
Čarlis Čaplėns
Biuograpėjė
Rīšē su JAV valdė bova itėmpti, īpatingā nu II svieta vainas, diel tuo ons pargrīža i Onglėjė, vuo paskom apsigīvena Šveicarėjės miestė Veviejou. Mėrė 1977 metās groudė 25 dėina.
Šiauliu "Šiauliai"
Šiauliū "Šiauliai" - vėina magtingiausiu LKL ė SEB BBL kuomandu. Ikorta 1994 metās Šiauliūs. Kuomanda žaid LKL, SEB BBL līgas ė ULEB taurės turnīrė.
Aleksėndra Dėdlīsis
Kateguorėjė:Valduovā
The Roop
Šaltenē
Kateguorėjė:Lietovuos mozėkontā
Stėrbišē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Kelmė
Istuorėjė
Senesnie muokslėnie literatūruo gal ožtėktė, ka Kelmė pėrma lėika pamėnavuota 1294 m. aba 1295 m. kāp Kymel aba Kimel Petra Dusburgėitė „Prūsėjės žemės kronėkuo" mėnavuojama pėlės, katrou ėšgriuovė krīžioutē). Bat lietovėškuojė kronėkas pargoldīma leidies ė komentatuorios Ruoms Batūra iruodė, ka Kimel bova pri Nemona ė uns gal būtė dabartėnė Kaimelė souda Šakiū rajuonė. Palē kėtuos versėjės, krīžioutiu kėliū i Lietovų aprašimūs mėnavuojama vėituojama Stabuncaln (1386 m.), Stabekalne, Stabekalmen (1395 m.) buvus dabartėnes Kelmes apīlinkies ė galieto būtė laikuoma pėrmoujo gīvevėitės pamėnavuojamo (pėrmasis šio gīvenvėit su Kelmė susiej Theodor Hirsch 1863 m.). Vītauta laiaks čė bov didėlis dvars.
Sargėnė (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Rozgā (Ruokėškis)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Rauduondvaris (Nemenčėnė)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Last.fm
thumb|upright|right|last.fm
Naujuojė Akmenė
Naujuojė Akmenė - miests šiaures Žemaitijuo, 61 km i šiaures vakarūs nu Šiauliū ė 46 km i ritus nu Mažeikiū, šalėp sėinas su Latvėjė; Akmenes rajuona cėntros. Miests tor senionėjes statos, tep pat īr kaimėškuoses senionėjes cėntros. Īr Šv. Dvases Atsiuntėma bažninčė (pašvintinta 1999 m.), koltūras rūmā, Akmenes rajuona cėntrėnė lėguonėnė, pėnsijuons. Rėtėniam' miesta pakraštie īr botanikas suods „Poušmena", pėitritiūs - pagrėndėnė miesta imuon' „Akmenes cėmėnts".
Dėdlīsės mars
Aukas
Kateguorėjė:Istuorėjė Kateguorėjė:Notėkėmā
Švītrėškė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Žoviedra
Lietovuo gyven 8 žoviedru rūšis.
Kateguorėjė:Paukštē
Kėdainiū "Nevėžis"
Kiedainių "Nevėžis" - LKL komanda, įkorta 1992 metās. LKL pradiej žaist 2002 metās. Komanda žaid Kiedainiu spuort mokykluo(1500 vėitu).
Slonks
Slonks ī mediuonams paukštis.
Trompėškis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Ožgėrē (Vāguva)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Looptroop Rockers
Nūruodas
Kateguorėjė:Švedėjės mozėkontā
Vėsgirdā (Kelmė)
Vėsgirdā - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Vāgovas seniūnėjuo.
Pigu.lt
Šaltenē
Kateguorėjė:Bėndruovės
Dokornuonīs
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Frīmans Daisons
Kateguorėjė:muokslėninkā Kateguorėjė:JAV žmuonis Kateguorėjė:Onglėjės fizėkā Kateguorėjė:Matematėkā
Žėdėkū Šv. Juona Krėkštītuojė bažninčė
Istuorėjė
1963 metās bova pastatīta medėnė kuoplīčė, vuo 1680 metās Žėdėkūs apsėgīvenos jiezoėtams bova pasatatīta naujė, katruos vėituo nug 1812 metu stūks dabartėnė klasėcistėnės arkėtektūras stėlė kūlė mūra bažninčė, stuovintė prīkio i šiaurė. Darbus atlėk liaudėis mēstrā. Ana īr ba buokštu, bet so gana aukšto stuogo. Laikontėis vėitas statības tradėcėju, ons bov dėngts šiaudās. 1825 metās stuogs ožkluots čerpiem, o 1873 metās oždėngts skiedruom, katrėi 1970, 1999-2000 metās bova pakėistė.
Bažninčė
Parapėjė švėnt sava atlaidus. Čė īr titolėnė Šv. Juona Krėkštītuojė atlaidū Žėdėkū parapėjuo da īr ė šv. Onuos atlaidā katrėi vīkst kapūs pri kuoplīčės.
Žiaunė (suoda)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Rėits
Kateguorėjė:Mēsuos jiedē
Lėcėškienā
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Tėtans (palīduovs)
Tėtana sorada 1655 m. kuova 25 d. uolandū astruonuoms Krėstėjans Huīgens. Kateguorėjė:Saulės sėstema
Bausmie
Šion prasme duoruovėnė sankcėjė ėš esmies skėras nū teisėnės sankcėjės ėr bausmies savuokas torėnīs īgīn skertinga prasme. Duoruovē svetėmas fizėnės, administracėnės bausmės, katruom apeliounama teisė. „Jēgo nuori ītvirtintė duoroma jausma pagrindus, nerēk baustė. Duoruovė īr kažėkas tėik šventa ėr didinga, ka anuos negalėma dibavuotė ėr līgintė so drausme“ (I. Kants). Tačiau asmou, nebepaisons duoruovės, īr ne tik duoruovės subjekts, ale karto tamp ėr teisės uobjektu. Tumet uns jau teisės sankcėjuoms vertams grīžtė ī teisoma būsena.
Osienā
Pėmuojė lėika Osienā pamėnavuotė 1722 metās.
Eurelijus Žukauskas
Eurelijus Žukauskas (žemaitėškā Eurelėjos Žukauskis, gėmėė 1973 metās rogpjūtė 22 dėina, Klaipėduo) - buvės Lietuvuos krepšininks. Vėins tituluočiausiu Lietuvuos krepšininkū. Karjierų baig Kaun "Žalgiris" komando.
1994 metās Žukauskis bova pašaukts NBA Naujuokū biržuo 54 numerio, anū pasirink Seattle "Supersonics" kuomanda, bet zars teises i anū perleid Milwaukke "Bucks" komanda, Žukausks bov kvėitams į šiuos komandas stovyklas, bat i NBA nepateka.
Pornoškės (Nemenčėnė)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Īvs
thumb|200px|Īvs
Ėšruoda
Īvs ī dėdlis paukštis, anon kūns 58-75 cm ėlgoma, atstoms terp ėšsklēstū sparnū ī 138–200 cm. Īvū muotrėškas dėdlesnės kāp patėnā: patėnū sonkoms 1,5-3,2 kg, pataliū – 1,75-4,5 kg.
Tuora
thumb|250px|Tuora aplėnkou truobesius
Lėteratūra
Kateguorėjė:Bodīnkā
Maria Arredondo
Nūruodas
Kateguorėjė:Nuorvegėjės mozėkontā
Ožobalē (Ruokėškis)
Ožobalē - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Skuopjė
thumb|left|Akmenū tėlpts par Vardara opi ī Skuopjės miesta sėmbuolis
Kateguorėjė:Suostėnės
Šėliokā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kavuolē (Šėlotė)
Kavuoliū kapėnies īr 1000 metū senoma oužuols.
1253
1253 - nakalāmieji metā, katrie prasided trečiadeinī.
Pajuomontės
Istuorėjė
Nu 1936 m. dėrb pradėnė muokīkla.
Karen Bliksen
thumb|right|260px|Karen Blixen Kenijuo (1918)
Lielis
Keušius ded tėisē ont žemės. Ded 2 balsvo keušio, ėšrašīto roduom diemėm. Perėn 17-18 dėinū ėr ešved dvė vadė. Jied naktėnius varmus.
Vedovėškis
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Tanoka Beard
Nūruodas
Beard,Tanoka
Fani Kadeo
miniatiūra Fani Kadeo (Fanny Cadeo, gėmė 1970 m. siejės 11 d.) īr Italėjės muodelis, teatra aktuorė, televėzėjės „žvāzdie“ ė dainėninkė.
Kuondensacėjė
Kuondensacėjė - garū vėrtėms skīstė aba kėitoujė kūna. Kuondensacėjė īr egzuotėrminis pruocėsos (anuo meto ėšskėrama šėloma).
Patverės
Patverės - Rėitava savivaldībie, Tveru seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 24 prietelē.
Šapienā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniu.
Stefanėjė Orlando
thumb|200px|S. Orlando (2008 m.) Stefanėjė Orlando (Stefania Orlando, gėmė 1966 m. groudė 23 d.) īr Italėjės televėzėjės laidū vediejė, aktuorė, muodelis ė dainėninkė.
Rešketa
Ėntakā: Griaužopis, Šaltopis, Žėizdrė (kairė̄jė), Rodopis (dešėnis).
Rešketuos vaga daugel vėitū ī ėštėisinta, vasaras čieso ožžel ondens augalās. Žėimas čieso aukštopie sīkēs ožšāl lėgė patė dogna vuo vasara ėšsausie.
Plauskėnē
1945 metu lėipas 25 d. Plauskėniu kaimė SSRS pasėinietē žiaurē ėšžode kaima gīventuojos. 1989 metu lėipas 22 d. pasatīts pamėnklos pamėnavuot žodīnio aukas.
Plēnes
Plēnes - Rėitava savivaldībie, Tveru seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 8 prietelē.
Barūnielē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 9 žmuonis.
Olafs Šolcos
Kateguorėjė:Vuokītėjės kanclerē
Karls Bencos
Nurnodas
Kateguorėjė:Ėšradiejē Kateguorėjė:Vuokītėjės žmuonis
Gabriela Duarte
Televėzėjuo
Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
Angela Merkel
1991-1994 m. iejė Vuokītėjės muotrėšku ė jaunėma ministrės, 1994-1998 m. aplėnkuos keravuojėma ministrės parēgībės. 2000-2018 m. bova Vuokītėjės krėkštiuoniu demuokratu sājongas pėrmėninkė. 2007 m. pėrmėninkava Euruopas Vaduobu Tarībā.
Naujė̄jė metā
Naujū metu pradė baltu kraštūs paprastā ruodė žėimuos sauliegrīža, katra vīkst par Kaliedas. Kāp daba Naujūju laukėms īr svarbiausė švėntės dalės, tāp onkstiau par Kūčės liuob lauktė Saulės pargrīžėma. Naujė̄jė metā žīm senuojė svieta smėrti, nogramzdėma i chauosa, tomsa ė naujė svieta, naujės švėisas ožgėmėma. Tāp čiesos ī atnaujėnams, žmuogos ī liuosos nug anon niešė. Da ė daba žmuonis so Naujēs metās briežas naujus siekėmus, darbus.
Šilvarnis
thumb|250px|Šilvarnis
Nūruodas
Kateguorėjė:Paukštē
Lola Pagnani
Lola Pagnani valnā ruokounas italėškā, prancūzėškā, ispanėškā ėr onglėškā.
Rešketienā (Rėitavs)
Kateguorėjė:Rėitava savivaldībės gīvenvėitės
Aužkīkē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Osienū seniūnėjuo. Anuo gīven 21 žmuogos.
Luozuorėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Arans Luoms
Kateguorėjė:Onglėjės žmuonis
Kaimīnā
Kaimīnā - XV–XVI o. LDK žėnuoma prigolomu valstėitiu kateguorėjė.
Kateguorėjė:Lietovuos Dėdliuojė Konėgaikštīstė
Šėmkātē (Kelmė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Žagarės gėrė
Žagarės gėrė īr dėdlė medė (gėrė) šiaurės rītū Žemaitėjuo, Žagarės kraštė, ont Latvėjės robežiaus. Tenās aug maumedē guotās, ōžuolā, apošės, jieglės, pošis, šermokšlē.
Ferma (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniū.
Lietovuos Dėdliuojė Konėgaikštīstė
LDK konėgaikštē
Kateguorėjė:Lietovuos istuorėjė
Trādē
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Ožpelkē (Kretinga)
Ožpelkē - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kretingas seniūnėjuo. Anuo gīven 49 prietelē.
Kėsėilėškės (Prėinā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Tabalē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Ropiejės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Džazmīn Bīrn
Fėlmuograpėjė
thumb|right|200px|Bryne, 2005 m.
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV muodelē Kateguorėjė:Puornograpėjė
Dancer
Šaltenē
Kateguorėjė:Klaipieda Kateguorėjė:Transpuorts
Goupstas (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniū.
Ožpelē (Tverā)
Ožpelē - Rėitava savivaldībie, Tveru seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 37 prietelē.
Kopstėnė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Vėilātē I
Vėilātē I - Rėitava savivaldībie, Tveru seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 7 prietelē.
Grabėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Fabėjuonėškiu kaims
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 16 žmuoniū.
Žokā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniū.
Vāgovalė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Vāgovas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
TAU Ceramica
Istuorėjė
Komanda bova ėkorta 1959 metās kāp "Club Deportivo Baskonia". Ėškarta pateka ī stėprieus Ėspanėjės līga. Nu 1976 lėgė 1983 metū vadėnuos CD Basconia, o nu 1984 lėgė 1987 metū Caja Alava. Nu 1987 lėgė 1997 metū komanda vadėnuos "Taugres", nu 1997 lėgė daba "TAU Ceramica"
Gieris
Kateguorėjė:Etėka
Vuošėškės
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Zėnkėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 17 žmuoniū.