cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Rogėnē (Kretinga)
Rogėnē - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kretingas seniūnėjuo. Anuo nagīven prietelē.
Ragės
Daba ragės nauduonamas retā, tonkiausē so šlajėkėmis važėnie vākā.
Dounīnė
Dounīnė taisa ne tėktās ėš cielas dounas, bet ėr ėš senuos dounas plotu, dounas maišīma.
Kalnabrėdē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 22 žmuonis.
Sens Terpopis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Ida Lindtveit Røse
Ida Lindtveit Riuosė (g. 1992 m. groudė 3 d. Ida Lindtveit Røse) - Nuorvegėjės puolėtėkė, 2020 m. gegožė mienesie laikėnā ējosė šėimuos ė suocēlėniu rēkalū mėnėstrės parēgas.
Kapalėšios
Kapalėšios ī galvuos dongals so platēs brīlēs. Ons kieravuoj galva nug lītaus, viejė, saulės, doud šašoulieti akėm. Tepuogė kapalėšios tonkē liuob būs ėšēgėnis dākts, so katruo žmuonis ēs i miesta, so rēkalās. Kapalėšē būn ėš šiaudū, kailė, tūba ė kėtuokiu medegu.
Žemaitiūs liuob nešiuotė šiaudėnius kapalėšius – brīlius.
Gianluca Ramazzotti
thumb|180px|Gianluca Ramazzotti Gianluca Ramazzotti (g. 1970 m. rogpjūtė 22 d.) - italu televizėjės ė tētra aktuorios, dublioutuos.
Gianluca Ramazzotti ruokounas italėškā, ispanėškā, onglėškā kāp ė prancūzėškā.
Kalnoutė IV
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kartenas seniūnėjė
Nouruodas
Kateguorėjė:Kretingas rajuona seniūnėjės
Ožopē (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Žalgėrė seniūnėjė
Nūruodas
Kateguorėjė:Kretingas rajuona seniūnėjės
Traktuorios
Kateguorėjė:Žemės ūkis Kateguorėjė:Transpuorts
Antanėškės (Trakā)
Antanėškės - gīvenvėitė Traku rajuonė, Senu Traku seniūnėjuo.
Duobruomėslė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Šatrėninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 218 žmuoniū.
Ovānėškē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniu.
Vuobeliu seniūnėjė
Gīvenvėitės
Ssniūnėjės gīvenvėitės ė gīventuoju skaitlios palē 2001 m. doumanis:
Kauna vairiūju tautū koltūru cėntros
Veikla
2006 - 2012 m. istaiga organizava kasmetėni Lietovuos tautū festivali „Kultūru tėltā“, katras īr vėins dėdėliausiu tautėniu mažomū kultūras rėngėniū Lietovuo. Anamė koncertou geriausė Lietovuos tautėniu mažomū mena kolektīvā, rėngamis amatū pristatīmā ė vākū kūrībėnės akcėjės. Festivalis tradicėškā rėngams Kauna miesta cėntrė po atvėro dongo, vo 2013 m. sorėngs Alītou. 2008 ė 2013 m. īstaiga organizava Lietovuos tautėniu mažomū sekmadėinėniu muokyklu festivali, katras kuožnās metās īr organizoujems skėrtingus šalėis miestus.
NRK
Televėzėjė
Kateguorėjė:bėndruovės Kateguorėjė:Televėzėjės kanalā
Krėkštiuoniškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 28 žmuonis.
Batvėnē
Kateguorėjė:Zopės
Lapīnė
miniatiūra|240x240px|Lapīnė so rūgštīnėm ė kiaušēs (rūgštielīnė) Lapīnė aba rūgštielīnė ī tuokė rūgštė zopė, katra taisa ėš vairiū daržuoviu aba žuoliū lapu. Lapīnē tink vairės žuolės: tonkiausē ded rūgštīnės, sīkēs da balondas, špėnatā, nuotnierės, kiaulpėinės, vėštkuojės. Lapīnė, katra taisa ėš batvėnlapiu ta šauk batvėnēs. Kap ė kėtas zopės, lapīnė taisa ėš rasala, droskas, pagardū (pėpėru, babkas lapu). Tonkiausē da ided kiaušiu, mēsuos šmuotu, kresnu, bolbiu, marku, kroupu, ožblėnd miltās. Ka lapīnė rūgštė ī, ta ana pradara smetuono. Gal jiestė ė šalta, ė šėlta.
Lapīnė paprastā pavasarė jiedis ī. Kap da nie batvėniu, kituokiu daržuoviu, ta pavasarėnės žuolės tam gerā tink.
Kateguorėjė:Zopės
Ožmergē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Šaltis
Dėdlis sošalėms ī nošalėms: tonkiausē sošāl ronku, kuoju pirštā, šnuobė, žondā, ausis. Šālont šiorpst skūra nes tāp kūns miegėn mažintė šėlomuos praradėma. Smarkē sošalė̄s žmuogos nab'sėgaud aplėnkuo, praded nejaustė kūna ė gal sošaltė lėg smertėis.
Ragovėškē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Žalgėre seniūnėjuo. Anuo gīven 369 prietelē.
Kovėits (miests)
Kovėita miests ī Kovėita suostėnė ė dėdliausis anuo miests. Tas īr dėdlē muodernėšks miests.
Panemonė (Jorbarks)
Panemonė - Jorbarka rajuonė, Skėrsnemonės seniūnėjuo asontė gīvenvėitė. Anuo gīven 8 prietelē.
Happyendless
Narē
Kateguorėjė:Lietovuos mozėkontā
Bodrē
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Sergiejos Furgals
miniatiūra|Sergiejos Furgals Sergiejos Ivanuovėčios Furgals (g. 1970 m. sausė 12 d.) ī Rosėjės puolėtėks, LDPR partėjės narīs, nūg 2007 lėgė 2018 m. bova Valstībės Dūmas narīs, vuo nūg 2018 m. ēn Chabaruovska krašta gobarnatuoriaus parēgas. 2020 m. ons bova areštous Maskvuos valdės ė ėšvežts tėismou i Maskva.
Margā (Jėizns)
Margā - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Duobruovuolė (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 38 žmuonis.
Bėkienā (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Groznos
Kateguorėjė:Rosėjės miestā
Valpānē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Ūkana
thumb|250px|Ūkana vėršom snėiga
Žotautā
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Žalgėre seniūnėjuo. Anuo gīven 145 prietelē.
Temperatūra
k – Bolcmana konstanta
Kroupīnė
Kroupīnė ī zopė, katra verd ėš kroupu. Ana nug sena taisa ėš perlėniu kroupu (mėižiu). Kroupus rēk ožpiltė karšto ondenio ė pamėrkītė kuokė adīna. Paskom tūs kroupus pėl i mēsuos ė pagardū rasala, prīded bolbiu, marku, kuokė žalėma (petrošku, cėboliu), mēsuos šmuota aba grību.
Palendrē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Žemaitiu Naumieste seniūnėjuo. Anuo gīven 126 žmuonis.
Kroupā
Kateguorėjė:Jiedis
Ožope Karklienā
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Babka
Kateguorėjė:Medē Kateguorėjė:Žuolīnā
Žėrnānē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 52 žmuonis.
ADA onėversėtets
Nūruodas
Kateguorėjė:Azėrbaidžians Kateguorėjė:Onėversėtetā
Gatas Parlament
thumb|right|200px|Gatas Parlament
Kėsė
Pri Juomontū padėrbts 5 ha tvenkėnīs, pri katruo īr Tarvīdū suoda.
Vėsuomenė
Kateguorėjė:Antruopuoluogėjė
Diekėntā
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Auksūdė Velnė kūlis
thumb|250px|Auksūdė Velnė kūlis
Jaknėškės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Fredis Merkoris
miniatiūra|Fredis Merkoris Fredis Merkoris (tėkras vards Faroukh Bulsara, g. 1946 m. siejės 5 d. – mėrė 1991 m. lapkristė 24 d.) bova žīmos brėtu dainėninks ė dainiu autuorios, ruoka kuolektīva „Queen“ pagrindėnis narīs. Gėmė Zanzėbarė, katros tūmet prīgolė JK. Fredis Merkoris pradėjė sava karjėra 1969 metās.
Petrėkātē
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Soltīs
thumb|[[Vuobols|Vuobolu soltīs so trėm vuobolēs.]] Soltīs aba sonka īr skīstos žalevā karaktuorėnga skuonė vaisiu, ougas ė daržuoviu dėrbėnīs. Tor onglėondenė, mėneralėniu medegū, vėtamėnu. Gal būtė so mėnkštėmo ė ba anuo, natūralės, maišītas, kondensoutas. Čiesās saldėnamas sokro, kėtās saldėklēs, prisuotėnamas onglėis dijuoksėda, raugėnamas.
Kateguorėjė:Nealkuohuolėnē gieralā
Jakotsks
Jakotsks (jakotėškā Дьокуускай ė rosėškā: Якутск) ī miests Rosėjuo, Jakotėjės respoblėkas suostėnė ė dėdliausis miests. 2020 m. miestė gīvena aple 322 tūkst. žmuoniu. Pluots – 122 km².
Kalnojā (Šėlotė)
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Skuonis
Kateguorėjė:Fizioluogėjė
Vakuums
Kateguorėjė:Fizėka Kateguorėjė:Materėjė
Šabs
Kateguorėjė:Žīdu švėntės
Aušra Maldeikienė
Aušra Seibotītė-Maldeikienė ( (g. 1958 m. bėrželė 4 d. Palonguo) īr Lietovuos ėr Euruopas politikė, puolitakuonuomė, diestītuojė, muokītuojė, publicėstė, akuonuomėkas vaduovieliu, kningu autuorė.
Šeima
Vīrs Eugenijus Maldeikis (g. 1958 m.), akuonomėsts, puolitėks (ėšsėskīrė 2017 m.). Sūnā Mats Maldeikis (g. 1980, Seima narīs) ė Mīkuols Maldeikis (g. 1987). Bruolis – pargoldītuos, filoluogs Kazimiers Seibotis.
2019 m. rugsieji bova paskelbta žėnė, ka Aušrā nustatīta ontruos stadėjės krūtėis viežīs. 2020 m. gegožės mienesi sava feisbuka paskīruo Aušra Maldeikienė pranešė, ka gīdīma kūrsos īr bėngts, lėguos puožīmiu neblėka ė padėkavuojė daktarams.
Žvīrē (Jorbarks)
Žvīrē - Jorbarka rajuonė, Skėrsnemones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 52 prietelē.
Žalpiū kūlis
thumb|250px|Žalpiū kūlis
Korol i Šut
260px|miniatiūra|Korol i Šut Korol i Šut ī rosu ruoka gropė.
DJ Broiler
Sėnglā
"Afterski" (2012 m.)
Gars
Garo sīkēs pavadėnama žmuogaus dūšė, ūps.
Martīns Andrioškevėčios
Martynas Andriuškevičius (Martīns Andrioškevėčios, gėmė 1986 metas kuova 12 dėina Kaunė) - Lietovuos krepšėninks.
Būdvėitē (Kretinga)
Būdvėitē - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Žalgėre seniūnėjuo. Anuo gīven 5 prietelē.
Bavarėjė
Geuograpėjė
Bavarėjės pluots ī 70 549 km²; 12,6 mln. giventuoju (2011 m.). Bavarėjė īr soskėrstīta i 7 regėjuonus.
Beėršėva
Beėršėva (בְּאֵר שֶׁבַע, Beersheba) īr miests vėdorė vakarū Izraelie. 2012 m. miestė gīvena 205 588 žmuonis. Miests īr 7 vagol dėdloma šalie. Miesta mers īr Rubik Danilovich.
Ramūnas Šiškauskas
Ramūnas Šiškauskas (žemaitėškā Ramūns Šiškauskis, gėmė 1978 metās siejės 10 dėina Kaišēduoriūs) - Lietovuos krepšėninks, žaid Lietovuos rinktėnie ė Maskvuos "CSKA" kuomanduo. Seniau žaidė Treviza "Benetton" kuomanduo ė bova pripažėnts geriausio Italėjės līgas finala žaidiejo.
Donatas Slanina
thumb|right|Donatas Slanina Donatas Slanina (Donats Slanina, gėmė 1977 metās balond 23 dėin Šiauliūs) - Lietovuos krepšėninks. Bovės rinktėnes narīs.
1936
1936 bova kelamė̄jė metā, katrėi prasėded sereduo.
Kiekštā (Kretinga)
Kiekštā - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Žalgėre seniūnėjuo. Anuo gīven 16 prieteliu.
Kačātē
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Žėivie
Senū mediū žėivės paviršios būn soskeldiejė̄s, soaižiejė̄s, pamažo nusilokšten. Tas paviršėnis slouksnis šaukiams žiauberio.
Atspars
thumb|240px|Tėlpta atspars
Tūmelē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Žemaitiu Naumieste seniūnėjuo. Anuo gīven 20 žmuonis.
Čiokors
Kateguorėjė:Patalpas Kateguorėjė:Truoba
Grozėnu kalba
Grozėnu kalba (grozėnėškā: ქართული ენა [kartuli ena], IPA: [kʰɑrtʰuli ɛnɑ]) – Pėitu Kaukaza kalbu gropē prėklausontė kalba, katra rokoujas i rinki 3,9 mln. žmuoniu , katru dedliuojė dalės gėven Grozėjuo (Sakartvelė).
Saulius Štombergas
thumb|Saulius Štombergas Saulios Štuombergs (Saulius Štombergas, gėmė 1973 metās groudė 14 dėina Klaipieduo) – Lietovuos krepšėninks, bovės Naciuonalėnės rinktėnės kapėtuons. Paskesnio čieso žaidė Kazanės „Unics“ kuomanduo. 2007 m. bėrželie bėngė sava karjiera.
Tekātē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Spėitē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Žemaitiu Naumieste seniūnėjuo. Anuo gīven 14 žmuoniū.
Baltnuotrīnė
Tas augals daugiametis ī, 20-40 cm aukštoma, golsta šaknėm. Stombris ketorbriaunis, statmens ė plaukouts. Lapā dontītās kraštās, apaugė̄ plaukielēs. Žėidā bakuotē, balti, solindė̄ i lapu pažastis, ėšruod kap lūpas. Anūs bėtis rond daug nektara.
Snokalē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Žemaitiu Naumieste seniūnėjuo. Anuo gīven vėins žmuogos.
Kalimantans
Kateguorėjė:Induonezėjė
Skuodėškės
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Gvaraniu kalba
Nūruodas
Kateguorėjė:Kalbas
Ragana
Ragana īr muotrėška, katra tor steboklingu galiu ė gal' pridėrbtė vėsuokiu muonu. Raganas īr tonkē aprokounamas pasakuosė, sakmiesė ale vėdoromžēs ė da vielēsnēs čiesās vierīta ka īr tėkras raganas. Bažninčė raganuom liuob vadėntė vėsuokes žėniounes, žuolėninkes, ožkalbietuojes, neženuotas muotrėškas, ė čiesās inkvėzėcėjė anas liuob degintė ė kėtēp žodītė.
Mindaugas Žukauskas
Žukausks sava karjiera pradiejė Šeuliūs. Vėliau žaid īvairios kėtuos komanduos. Garsie kāp dėdlēī gera besigėnontis žaidies.
Mindauga dinastėjė
Šeimuos medis
Kateguorėjė:Lietovuos istuorėjė
Merešlienā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Elon Musk
Gīvenėms
Ons īr dėdlē ėšsėlavėnė̄s, daug skaitontis knīngas, sonkē ė daug dėrbontis žmuogos.
Kim Džiuong Un
Kateguorėjė:Šiaurės Kuoriejės žmuonis
Krakė
thumb|250px|Krakė
Anuos kūns ī jouds. Nogara blizg kāp metals, kūna apatė pilkā jouda. Patėna makaulės vėršos ī raudons. Snaps baltā jouds. Staibio pilko.
Borneo
thumb|230px|Sala ėš satelėta
Virginijus Praškevičius
Praškevičiaus ūgis īr 206 cm, svuoris 112 kg. Uns žaid sunkiuoj krašt puoliejaus pozicijuo.
Mīkuols Kēsgāla
Mīkuols Kēsgāla (gėmės aple 1380 m. Deltovuo - mėrės 1451/1452 m. būktās Kražiūsė) bova Lietovuos Dėdliuosės Konėgaikštīstės bajuors, dėdėks ė pėrmasā žemaitiu seniūns.
Guonts
right|thumb|300x300px|Guontu donga Guonts aba guonta, skeidra ī tuokė medėnė lėntalė stuogou apdengtė.
Kobėls
Kateguorėjė:Rakondā
Šrejė Ghošal
Ghoshal Kateguorėjė:Mozėkontā
Prīmenie
Prīmenie mažnēs sotamp so prīangio.
Kapėtals
Tēpuogė veizieket
Kateguorėjė:Akuonuomėka
Prīangis
right|thumb|240x240px|Svirna prīangis Prīangis ī truobas aba kėtuokė truobesė dalės par katra ivēnam i vėdo. Tas padailėn truobesė ėšruoda, keravuoj doris nug viejė, lītous.
Vėdas
Vėdas īr senuovės Indėjės švėntė̄jė tekstā, katrėi bova skėrtė apieravuojėma apeiguom. Vedas palėik sodarītas ėš gėismiū, paskėrtū dievams. Tėi tekstā īr atneštė arėju, katrėi īsiveržė Indėjuon, mėslėjama ka anėi bova sokortė prīš 2,5-3 tūkstontius metu.
Joudbalē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 163 žmuonis.
Lėngienėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniū.
Veronda
Kateguorėjė:Patalpas Kateguorėjė:Truoba
Kalėninkā (Žemaitiu Naumiestis)
Kalėninkā - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Žemaitiu Naumieste seniūnėjuo. Anuo gīven 2 žmuonis.
Druobstā
Druobstā - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 75 prietelē.
Delna
Kateguorėjė:Kūns
Smuolenskos
Smuolenskos ī miests vakarū Rosėjuo, šalėmās Dnėipra opėis. Tas ī sens istuorėnis miests. Vėdoromžēs Smuolenskos bova Smuolenska konėgākštėjės suostėnė.
Rejė
Rejuo liuob nakvindintė gausius svetius.
Terva
Terva ī miests pėitū Estėjuo, šalėp sėinas so Latvėjė.
Poudiūnā (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kapā
Kateguorėjė:Smertis Kateguorėjė:Papruotē
Apša
Apša aba Apšė  īr opės Žemaitėjuo, Skouda rajuonė ė Latvėjuo; Bartovas dešėnė šmuota ėntaks.
Suodas prī Apšas: Giesalā, Dėdlė̄jė Rūšopē, Narvīdē (Žemaitėjuo), Plūduonē (Latvėjuo).
Labdara
Kateguorėjė:Etėka
Dėdelaukės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Magdalenas departaments
Magdalenas departaments – departaments Kuolombėjės šiaurie.
Rafael Correa
thumb|Rafael Correa Rafael Vicente Correa Delgado (g. 1963 m. balondė 6 d. Gvajakėlie) īr Ekvadora puolitėks, 2007-2017 m. bova Ekvadora prezidėnts.
Kūtė
Kateguorėjė:Truobesē
Tamara
Tamara - (mėrė – 1207 m.) –  Grozėjės valduovė (1184–1207 m.). Tamaras valdīma metās Grozėjė palėka magtīnga valstībė. Ana bova karale Geuorgėjaus III dukra. Tamara bova dėdlē gražė ė pruotīnga.
Apošuots (Jėizns)
Apošuots - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Nėla krakuodėls
Nėla krakuodėls ī ruoplis, prėgolons prī krakuodėlu (Crocodylidae), dėdliausis ė pavuojingiausis vėsuo Afrėkuo. Paplėtė̄s vėsom žemīnė, skīros Sakaras dīkoma. Gīven opiū ėr ežerū pakronties. Ėlgoms lėgė 6 m, sonkoms lėgė 750 kg. Jied žėndoulius (tēpuogi gal' ožpoltė ėr žmuonis), ruoplius, žovis.
Bruokuorē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Žemaitiu Naumieste seniūnėjuo. Bruokuoriūs gīven vėinioulėka žmuoniū.
Paišielis
Kateguorėjė:Rakondā
Tapa
Nūruodas
Kateguorėjė:Estėjės miestā
Būda (Jėizns)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 41 žmuogos.
Ekversheima traukėnė avarėjė
Ekversheima traukėnė avarėjė - traukėnė avarėjė, katra notėka 2015 m. lapkristė 14 d. Ekversheima savėvaldībie, Prancozėjuo, šalėmās Vuokītėjės robežiaus, kūmat nū biegiu noriediejė mėigėnams grētasis traukėnīs. Traukėnīs vīka 350 km/ad. grētio. Par ton avarėjė žova 10 žmuoniū.
Karvelėškės (Prėinā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Dailėdėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Piknik
miniatiūra|Piknik Piknik ī rosu ruoka gropė.
Valjedopars
Kateguorėjė:Kuolombėjės miestā
Goupstas (Vėlnios)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ieglis
Ieglis aba kadagīs ī nedėdlis, lėgė 12 m aukštoma, kėparisėniu šėimuos spėglioutis medis aba krūms, ruduos spalvuos, pluona ėr išėlgā īpleišiejosė žėivė. Spīglē būn 10-15 mm ėlgoma, tomsē žali so balta ėšėlgėnė drūžė vėršotinie posie. Ougas tor pu tris sieklas. Subrėndosės anuos būn joudā melsvuos spalvuos, aple 6-9 mm skersmenėis. Senās čiesās Žemaitėjuo ieglis liuob būtė garbėnams kāp švėnts medis.
Carol Castro
Carolina Osório de Castro (g. 1984 m. Kuova 10 d. Rio dė Žanėiros) īr Brazilėjės aktuorė ė pramuogėniu laidū vediejė.
Daugėrdā (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuoniu.
Kėndėja departaments
thumb|right|240px|Kavuos plantacėjės Kėndėjė departamentė
Brondės
Kateguorėjė:Augalū narē
Jegor i Opizdenevščije
Jegor i Opizdenevščije ī rosu ruoka gropė.
Ožopē (Rėitavs)
Ožopē - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 36 prietelē.
Rėsaraldas departaments
Glabniausė miestā
Kateguorėjė:Kuolombėjės departamentā
Mažė̄jė Līgānē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Pagėriū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 71 žmuogos.
Elsmīrs
Žmuonis
Saluo gīven aple 168 žmuonis – dėdliuojė daugoma īr ėnoitā. Īr 3 gīvenvėitės: Alerts (Dėdliausē šiaurie esontė svieta gīvenvėitė), Eurėka ė Grėse Fjuords.
Bajuorā (Bartninkā)
Bajuorā - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Bartninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 32 žmuonis.
Tėntelē (Kūlopienā)
Tėntelē - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kūlopienu seniūnėjuo. Anuo gīven 29 prietelē.
Pilėis tėlts
thumb|280px|right|Vėlnios. Pilėis tėlts Pilėis tėlts - tėlts par Vėlniaus cėntra pri pat Vėlnelės itekiejėma i Nerė, Vėlniaus pėlėis pašuonie. Tėlta ėlgom: 34m, siaurom 20m, vuo aukštoms 7m. Tėlts pastatīts 1892 m., rekonstrouts 1964 metās. Rėkonstrokcėjės pruojekta padėrba instėtota „Promtransniiprojekt“ Kauna filijals.
Aušbėkavis
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Ūglis
Kateguorėjė:Augalū narē
Barbuosa
2015 metās Barbuosuo gīvena 23 070 žmuoniū.
Dargėškė (Šėlotė)
Dargėškė - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Vainuota seniūnėjuo. Anuo gīven 28 žmuonis.
Stalgs (Rėitavs)
Stalgs - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Malkas
Kateguorėjė:Ūkis Kateguorėjė:Medėina
Ēzbė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Suleva
Kateguorėjė:Lietovuos opis Kateguorėjė:Kiedainiu rajuons
Kėrvis
Kateguorėjė:Rakondā
Mėkašiūnā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Entuonis Parkerės
Parkere ūgis īr 196 cm, ons žaid lengvuoj krašt puoliejė pozicijuo.
Lazdounienā
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Paoužuolē
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Galvīdėškė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Geronkštis
Geronkštis (dgs.; vns. geronkštės) ī tuoki dontis, katrėi aug dontū lonka pabonguo, gėliausē bornuo. Anėi stuoriausi ė dėdliausi terp vėsū dontū, so kelēs gomborēs jiediou trintė. Pas žmuogu būn 12 geronkštiu, nuors patīs paskotėnē („pruotėnē dontis“) ėšdīgst ne vėsiem.
Nerėms
Kateguorėjė:Jausmės
Lolītis
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Vainuota seniūnėjuo. Anuo gīven 54 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Ožopis
Istuorėjė
Ožopė Konstėtocėju gatvie īr ėškabėnta 13 Ožopė konstėtocėju ivairiuom kalbuom. 2012 m kuova 3 d. ėškėlmėngā atidengta ė konstėtocėjė žemaitiu kalbuos dūnėninku tarmė
Varaunoms
Varaunoms – teigama karaktuore savībė, pasirėiškonti stuoraune pažiūra ī dāktus, darba nučīnus ėr pruodoktus. Prīšīnga savuoka – švaistīms. Varaunomas ėš esmies skėras nu šīkštoma. Skaugis tep pat taupa, tėk anuo taupīma muotīvā kėti: ons taupa ožvidiedams savėi ėr ketīm. Duoruovėnė varaunoma esmie īr ta, ka ons ėšreišk pagarba žmuogaus darba rezoltatams, atsakuomībė ož pruotīnga materialiū vertībiu nauduojėma.
Gėrgždielie
Kateguorėjė:Lėgas
Alisa
Ona pradėjė sava karjėra 1983 metās.
Narē
kairėje|miniatiūra|181x181px|Konstantėns Kinčėvs
Dainios Razauskis
2016 m. Dainios Razauskis apduovenuots Juona Basanavėčė premėjė.
Liuoliū seniūnėjė
Liuoliū seniūnėjė ī seniūnėjė Kelmės rajuona pėitūs, anuos cėntros ī Liuolē.
Būda (Naujuojė Ūta)
Istuorėjė
1959 metās gīvenvėitie gīvena 5 šėimas, vėsa bova 25 žmuonis. Kuomonėstū valdė tēp ė nedevė alektras lenėjū suodā, todiel, jaunėms nabgrīža čėštās gīvent, vuo senuojė pakalenėjė ėšmėrė. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos. 2007 metās suoduo tebgīvena vėins žmuogos, 80 metū Vincas Krupavičius. Sudas terėtuorėjė bėng ožaugt medēs.
Aruozā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Žagata
Jiedims
Žagatas jied vabzdius, kiaušius, jaunus paukštokus, pelės, ougas, vaisius, žėima les ė vėsuokės šiokšlės.
Rondo
Nūruodas
Kateguorėjė:Rosėjės ruoka kuolektīvā
Gerbienėškė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Rėizgē
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Čerelē (Vėlnios)
Čerelē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 1 žmuogos.
Gīvībė
Bėndrā ruoduo gīvībė rēšk bikuo kostiejėma, jodroma, svēkoma, žvaloma, tūdie gal būt rokounama ėr aple mėsliu, kuokės vėituos, ondėnė gīvībė. Gīvo šaukiams tuokis žmuogos aba gīvis, katros ne tėktās nie mėrė̄s, bet katros svēks, žvalos, kostos.
Jerozalės tvėnkėnīs
Abruozdielē
Kateguorėjė:Lietovuos tvėnkėnē Kateguorėjė:Vėlnios
Paloknė seniūnėjė
Nūruodas
Kateguorėjė:Trakū rajuona seniūnėjės
Aukštpamedē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Vuobeliu Prīmiestis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 328 žmuonis.
Mėrkalėnė
Kateguorėjė:Rakondā
Mėrkals
Kateguorėjė:Jiedē
Stremenē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Osienū seniūnėjuo. Anuo gīven 30 žmuoniū.
Ažobalē (Vėlnios)
Ažobalē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Tyus Edney
Pasiekėmā
Edney,Tyus
Godmuonėškė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Kalnėškē (Kartena)
Kalnėškē - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kartenas seniūnėjuo. Vėik koltūras nomā, bėbliuotėka, bendroumenes nomā.
Jakotėjė
Jakotėjė aba Sacha – Rosėjės respoblėka, rītėnem šalėis šmuotė.
Jaka Lakovic
Lakovičiaus ūgis īr 186cm, svuoris 84kg. Ons žaid ižaidiejė pozicėjuo.
Buenas Airēs
Nūruodas
Kateguorėjė:Argentėnas miestā Kateguorėjė:Suostėnės
Baldānē
{Baldānē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Baltiūnėškės (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ėngrėjė
Kateguorėjė:istuorėjė Kateguorėjė:Rosėjė
Televisa
Nūruodas
Kateguorėjė:Televėzėjės kanalā
Paloknīs
Istuorėjė
Mėslėnama, ka nū XV–XVIII o. šalėp Loknas opės dėrba geležėis liejīkla. 1794 m. ešbūdavuota kuoplītalė, 1921 ėkorta parapėjė. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 742 žmuonis.
Madiūnā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 199 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Džianloidži Bufuons
Bufuons nacēnalinie rinktėnie žaid nug 1997 metu. Anuo pravardie īr "Gigi" ("Džidži").
Vāra
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Gomėltienā
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 31 žmuogos.
American Broadcasting Company
American Broadcasting Company (ABC) īr JAV televėzėjės translioutuos, ikorts 1943 metās. File:ABC-2021-LOGO.svg
Žadėikē (Kretinga)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Pamarnakėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Kačergėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 21 žmuogos.
Varnalė
Būds
Kėni kraun ouksvūs, pastuogies, paliepiūs, buokštūs. Perėn paprastā krūvuo ciels polks varnaliu. Ded 4-6  kiaušius, katrus perėn 17-18 dėinū.
Bazvietē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Margā (Vėlkavėškis)
Margā - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Bartninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 9 žmuonis.
Jonkūnėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Žardvėitē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Osienū seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Barakā
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Palokne seniūnėjuo.
Kernavelė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven vėins žmuogos.
Da Vinčė kuods
Aktorē
Kateguorėjė:Filmā
Antanėškē (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kupiškėnų studija
Kopėškienu stodėjė - regėjuonėnės Kopėške krašta TV kanals.
Dirk Nowitzki
Novėcke ūgis īr 213 cm, svuoris - 111 kg. Uns žaid lėngvuoj ė sunkiuoj "kraštū" puozėcėjuos.
Pasiekėma
Nowitzki,Dirk
Veržėninkā
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Brazilėjė
Brazilėjė – valstībė Pėitū Amerikuo, šalėp Atlanta vuondenīna. Tōr 26 valstijės ė suostinēs apīgarda. Suostėnė īr Brazilijė, vuo dėliausis miests – San Pauls. Brazilėjuo gīven 188 mėlėjuonā žmuoniū. Ta ī dėdliausė palē pluotībė ė gīvėntuoju skaitliu Pėitū Amerėkas valstībė.
Geuograpėjė
Šiaurėnė ė vakarėnė šalėis posė ožjėm Amazuonėjės gėrės, pėitrītėnė ė vėdorėnė posė – Brazilėjės pluokštakalnis. Patiuo šiaurie, ont robežious so Venesolėla kīln Gvianas pluokštakalnis, katramė ī aukštausė šalėis vėita – Neblėnas kalns.
Levīduonė̅s
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Žilvėtis
Kateguorėjė:Medē
Kajetuonėškės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Senaūtis
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Naujuoses Ūtas seniūnėjuo.
Jousta
Joustas būn austas aba pintas ėš vėrvaliu. Galā poušti kotās.
Ontanašė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Laris Brauns
Laris Brauns īr vėinintėlis vīrs, katras Olimpėnio čempijuono palėka ė kāp žaidies (1964 m.), ė kāp trenerės (2000 m.).
Cėgelnė (Kelmė)
Cėgelnė - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Kėrmgraužos
thumb|240px|Kėrmgraužu sojiests medis
Cėgelnė (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Nuorvīdā (Bartninkā)
Nuorvīdā - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Bartninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Vruoclavs
Kateguorėjė:Lėnkėjės miestā
Venevisión
Venevisión īr Venesoelas televėzėjės translioutuos, ikorts 1961 metās.
Kamonts
Kamontus dėrb ėš berža, vinkšnas medė.
Lokuonīs (Trakā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Kentrē (Kelmė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Poklėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Serbentėnė
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Naujuoses Ūtas seniūnėjuo.
Žvierīns (Trakā)
Žvierīns - gīvenvėitė Traku rajuonė, Palokne seniūnėjuo.
Bukuoniu Šv. arkangela Mīkuola bažninčė
Kateguorėjė:Lietovuos bažninčės
Vielātē (Kretinga)
Vielātē - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kartenas seniūnėjuo.
Telšiū Vincėnta Borisevičiaus konėgū seminarėjė
Istuorėjė
1940 m. semėnarėjes rektuorio, vėituo, vīskopo paskėrto, V. Borisevičiaus, palėka P. Ramanauskos. Bet da tas pates metās sovietam ožiemos Lietova, seminarėjė bova oždarīta. 1941 m. apėntās atidarīta. 1946 m. anuos vēkla apėntās sustabduoma.
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos muokīklas Kateguorėjė:Katalėkībė
Dels Harėsos
Karjiera
2004 metās Dels Harisos dėrba Kėnėjes naciuonalėnes krepšėnė rinktėnes vīriausioujo trenerio.
Vielībnėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Andriūnā (Ruokėškis)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 32 žmuonis, vuo 2011 m. - 15.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Phil Jackson
Treneris
Prīš kėta sezuona Džeksuons komanda sostėprėna NBA veteranās Karlo Melouno ė Gario Pėituono. Komanda toukart pateka i NBA fėnala, ale anou pralaimiejė, pu nesiekmies Onils ė Brajants galotėnā sosėpīka. Džeksuons nusprandė tuokiuo komanduo geriau nebdėrbtė. Bet pu metu puols „Lakers“ viel ikalbėna treneri dėrbtė so komanda ė Džeksuons sotėka. „Lakers“ uns tebdėrb ligė pat daba.
Švėntopis
Švėntopis gal rēkštė anuokės opės:
Roduolfs Tuomjanuovėčios
Karjiera
Kap žaidies atstovav San Dieg(vėliau Hiustuon) „Rockets“ komanda.
Karasėns
thumb|200px|Sluovėks karasėna
Lākšės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Ārienā II
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Šviekšnas seniūnėjė
Šviekšnas seniūnėjė - seniūnėjė Šėlotės rajuona šiaurie, cėntros - Šviekšna.
Riežē (Vėlnios)
Riežē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Rosienā
Istuorėjė
Suodnuo liōb gīvent žmuonis, bat palē 2001 metās atlkėkta sorašīma razoltatos anuo nabgīvena nivēns žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Sausėninkā
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Bartninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 76 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Trīs Karalē
Krėkštiuonībie Trīs Karalē (aba Trīs Magā) ī ėš Persėjės atkakė̄ Kaspars, Merkelis ė Baltazars, katrėi pėrmė̄jė antlonkė tėktās gėmosi kūdėki Jiezo, ėr anam atnešė duovenū – auksa, smilkalū ė mėras.
Munhwa Broadcasting Corporation
Munhwa Broadcasting Corporation (MBC) īr Pėitū Kuoriejės televėzėjės translioutuos, ikorts 1961 metās.
Vrahovicė
Vrahovicėīr miests Čekėjuo. Anam gīven 3 402 žmuoniū.
Flerėjuonėškė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniu.
Gembūtiškė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Pūstelnėnkā (Vėlnios)
Pōstelnėnkā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo.
Ruolonds Paksos
Paksos liousē rokounas žemaitėškā ė dėdžiuonas ka īr žemaitis.
Kėpis
thumb|200px|Kėpis (okrainėitėškos)
Kėpis (kėtap kėpė, kėpalis) ī tuokis senuobėnis nedėdlis medėnis ėnds so ronkėna. Ons gīvenėmė liuob platē nauduots bova – karvėm milžtė, šonėm, veršalėm gėrdītė, bornā, veidou, ronkom praustėis, paršam juovala piltė, solā leistė, perenie piltė ondeni, ė panašē. Paskom kėpius pamainė vairē viedrā ė bliūdā.
Gabietėškė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Rick Carlisle
thumb|right|Rick Carlisle Rick Carlisle (Riks Karlails, gėmė 1959 metās spalė 10 dėina) - JAV krepšėninks ė krepšėnė treneris. Trenėrava Indijanas "Pacers" kuomanda, katruo žaidė Šarūns Jasėkevėčė.
TVN (Pėitū Kuoriejė)
tvN (Total Variety Network) īr Pėitū Kuoriejės televėzėjės kanals. Televėzėjė ikorta 2006 metās.
Pakrempė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 61 žmuogos.
Lėipīnā (Šaukienā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Skruoblā
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Panemenčīs
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo.
Gālē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo. Īr pašts (pašta kuods: LT-86014).
Mnet
Nūruodas
Kateguorėjė:Pėitū Kuoriejės televėzėjės kanalā
Marėjampuolis (Paberže)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ožbalē (Prėinā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Drebolē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 46 žmuonis.
Gautėškė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Klebets
Klebets (leketoks) ī tuokis rakonds vėrvėm (šniūram) ė pantėm vītė. Tas ī kap tuokė medėnė melnīčielė so ragās, katra taisas prī sėinas. Kap ana sokas, tap sosivej vėrvė.
Lėndrīns
Kateguorėjė:Žemės vėitas
Pabėkē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Darios Pakamanis
Darius Pakamanis (Darios Pakamanis, gėmė 1981 m. siejės 8 dėina Mažeikiūs) - Lietovuos krepšėninks, vėins geriausiu Žemaitėjės krepšėninku.
Pakamaniaus ūgis īr 192cm, svuoris 80kg. Uns žaid ižaidiejė pozicėjuo.
Ažosėinis (Ruokėškis)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Boivīdėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo gīven 1493 žmuonis.
Ontuons Salīs
Bėbliograpėjė
Ontuons Salīs prisėdiejė sodaront keleta žuodīnu:
Šakalėškē (Prėinā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniū.
Niccolò Cusano onėversėtets
Nūruodas
Kateguorėjė:Italėjė Kateguorėjė:Onėversėtetā
Grėškamorgis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Kronkėns
Būds
Kėni praded krautė jau vasari. Tamė patiam kėnie perėn kelet metu ėš eilies. Ded paprastā 5 šmuotoutus kiaušius. Perėn patalė 20-23 dėinū.
Kronkėnā paprastā given 10-15 metū (retsīkēs lėgė 40 m.).
Jiedis
Kateguorėjė:Paukštē
Pālgis (Kelmė)
Pālgis - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Mėckūnū GS
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Mėckūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 61 žmuogos.
Malė imperėjė
Galerėjė
Kateguorėjė:Istuorėjė Kateguorėjė:Malis
Agrastinė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Zėrnajā (Ruokėškis)
Zėrnajā - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Galindā
Kateguorėjė:prūsu gėntis
Pagodē
Kateguorėjė:prūsu gėntis
Gombėnė (Kelmė)
Gombėnė - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Varniu konėgū seminarėjė
Varniū konėgū seminarėjė - nu 1623 m. lig 1864 m. veikosė muokīkla, katra rėngė katalėku dvasėninkus Žemaitėjės vīskopėjē.
Istuorėjė
1762 m. Žemaičiū vīskopo paskėrts Juons Domininks Luopacinskis. Uns riemė kningū leidība, bova dailės ė literatūras mīlietuos, sava dvarelie Lukėškies (Vėlniou) toriejė gausė bibliuoteka ė mena kuolekcėjė. Anuo vīskopavėma meto perbūdavuota 19 Žemaitėjės bažninčiu, Viržuvienūs' isteigta rezidėncėjė. Varniū katedra išgrīsta mamūro, mėstelie pabūdavuotė nomā vėkarams ė kuoristams, pri muokīklas - muokītuojams, pradieta rūpintėis nauja seminarėjės budinka būdavuojėmo bovosės katedras vėituo, skėrta 40 000 auksiniū iš anuo pajemū. 1767 m. puopėžiou pranešta, ka jau bėngama būdavuotė mūrėnė seminarėjė. Tas bova ivīkdīta aplė 1770 m.
Numalšėnos 1863 m. sokėlėma, cara valdžė 1864 m. Varniū konėgū seminarėj perkielė i Kauna.
Kaltinienā
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Ontalėiptės marės
Šaltėnē
Kateguorėjė:Lietovuos tvėnkėnē
Archimeds
right|150px Archimeds (aple 287-212 m. pr. Kr.) − grekuonu matematėks, fizėks, beigi ėšradies, ivariaposėškiausis anuos gadīnės muokslėninks. Atrada šmuota fizėkas dīdiu beigi diesniu. Vėins dėdliausiu anuo nūpelnu − sverta taisīklė, katrō sofuormolava someistraudams paprasčiausius skīstius („Doukėt mon atramuos taška, ėr aš paplustinsio Žeme“). Pasvėrosi pluokštoma īkviepė anū sokortė šriūba (Archimeda šriūbs). Tēp pat atrada pavaruos princėpa (Archimeda princėps). Stodėjoudams Aleksandrėjuo duomiejuos matematėka: traukė kvadratėnės šaknis, skaitliava pluoti beigi tūri, atrada līgėnamuji svuori ė svuoriaus centra taisīklė.
Danotė Mokienė
Gīvenėms
D. Mokienė ī Lietovuos mozieju portala, daugelė kėtū mozieju internetėniu leidėniū pruojektu vaduovė ė kūriejė.
Daugelė straipsniu Žemaitėjės koltūras, moziejūs kieravuojama koltūras pavelda skaitmenėnėma, alektruonėnės leidības klausėmās autuorė.
Ablinga
Istuorėjė
1941 metās fašėstā nožodė 42 kaimā gīventuojus. Aniem atmint ikorts memuorealinis ansomblis. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Žėdėkū kuoplīčė
Kuoplītiuo kuožnās metās vīkst Šv. Onuos atlaidā. Vėsū Švėntū dėina ė par kuožnas Vielėnės anuo īr apieravuonamas šv. Mėšės.
Pagrībis
Istuorėjė
Miestalie 1980–1982 m. ēje arkeuoluogėnē kasinėjėmā, katrū čieso bova atrasta daugiau, kāp do šīmtā V-VI o. kapū so ikapēs ė šmuots VII-XIII o. radėniū.
2001 metās gīvenvėitie gīvena 161 žmuogos.
Lėipsnalė
Lėipsnalė īr paukštoks, katros muokslėškā prėgol mosėnokiėniu (Muscicapidae) šeimā.
SwedBank
thumb|Swedbank būstėnė Vėlniou
„Swedbank“, AB - dėdliausės Baltėjės valstībies fėnanso gropės „Swedbank“ banks Lietovuo.
Geltuonuojė opė
Geuograpėjė
Kateguorėjė:Kėnėjės opės
Porvėninkā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 141 žmuogos.
Spīna
Spīna - rakonds so katruo galėm ožrakīnt ė otrakīnt rakondus. Spīna gal būt pakabėnama aba īstatuoma.
Argentėna
Ėspanėjės kuolonėjė
Pirmakart regiona europėitē pasėikė Amerėga Vespočė keliuones čiesu 1502 m. Ėspanu jūrėninks Juan Díaz de Solís dabartėne Argentėna aplonkė 1516 m.
Pučos ėr nastabėluma čiesos
1955 m. Perona valdīma nutrauk Eduardo Lonardi vadovaunams karėnis pučos, katra laiko žova aple 4000 žmuoniū. Ėr nat puo pašalėnėma nu valdiuos Perons terp preitėliu ėšlėka popoliaros ėr turiejė itaka gīvendams tremtī.
Puolitėnė sėstema
Istatīmu laidamajė valdė sodara vīriausybė ė parlaments: dvėju rūmu Argentėnas Nacionalėnis Kuongrėsos (Congreso de la Nación), sodarīts ėš 72 Argentėnas Senata (Senado) nariū, ėr Deputatu Rūmu (Cámara de Diputados), sodarītu ėš 257 deputatu. Senatuoriu kadencėjė – 6 metā. Deputatu Rūmu narē renkamė tėisiuogē 4 metu kadencėjē pruoporcine sėstema, posė anū – Žemotiniu Rūmu narē – renkamė kas 2 metus. Tretė dalės partėju siūluomu kandėdatu tor būtė muotrėškas.
Argentėna priklausa Mercosur – terptautiniam bluoko, katros privaizė katras nekartas teisines funkcėjės. Šėta organizacėjė sodara 5 narē: Argentėna, Brazilėjė, Paragvajos, Urugvajos ė Venesoela. Kėtas Pėitu Amerėkuos šalīs šėtuo organizacėju tor stebietuoja statosa.
Akmenė̄nė (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Muokīkla
Muokīkla (onkstiau liob krūvuo vadīntėis – ėškala) īr švietėma istaiga, katruos pagrėndėnė veikla īr fuormalusės aba (ėr) nefuormalusės švėitėms. Ana īr pagrėndėnė dabartėnės Lietovuos švietėma sėstemas dalis.
Ba ton muokīklu da īr vėsuokiu naprėvaluomū muokīklu ėš katrū puopolērēusės īr mozėkas, spuorta, dailes ė t.t.
Joknėškė (Kelmė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Akcėjė
Kateguorėjė:Fėnansā
Rūžava
miniatiūra|Ruožė
Kateguorėjė:Spalvas
XV svieta krepšėnė čempiuonats
XV Svieta vīru krepšėnė čempiuonats vīka 2006 m. Japuonėjuo. Tam turnīrė dalīvava 24 magtingiausės svieta kuomandas. Čempiuonats vīka rogpjūtė 17 - siejės 3 dėinuom.
Pašatrėjė (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās Pašatrėjuo nabgīvena žmuonis.
Pėlka
Pavīzdē gamtuo:
Žardėškē
Žardėškē - Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 50 prieteliu.
Duonīlas
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Apelsėns
Kateguorėjė:Vaisē
Vuoverīnė (Vuobelē)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis, vuo 2011 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Renaldas Seibutis
thumb|Renaldas Seibutis Renaldas Seibutis (Renalds Seibutis, gėmė 1985 metās lėipas 23 dėina Mažeikiūs) - vėins perspektīviausiu Lietovuos krepšėninku, žaidės "Olympiacos" kuomanduo.
Seibotė ūgis īr 196 cm, svuoris 82 kg. Uns žaid atakoujontė gīniejė puozicėjuo.
Kuopūstėnė petelėškė
Petelėškė īr 50-65 mm dėdoma, baltās sparnās so joudās puškelēs ė šmuotās. Ded geltuonus kiaušėnius ont kuopūstu ė kėtū krīžmažėidiu lapu. Ėš anū ešsėrėt plaukoutė, žalsvā geltuonė so jouduom diemėm vėkšrā. Anėi īr kenkiejē ė jied augalu lapus.
Dvartios (Šėlalė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Muolioskā
Muolioskus tīrėnie malakoluogėjės muokslos.
Angélica
Angélica Ksyvickis Huck (tonkē vadėnama paprastā Angélica) īr Brazilėjės TV laidū vadieja, dainėninkė ė aktuorė. Ved laida Angélica, katra ēn par Rede Globo televėzėjė.
Uorā
thumb|428x428px|Spieros uorū permains Žemaitėjuo. 2009 m. birželė 5 d.
Golbis
Kateguorėjė:Paukštē
Bradėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Būtkėimis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Dankstītė (Prėinā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Glūšoms
Lietovuo biedū so gėrdiejėmo tor 2-3% gīvėntuoju - aniem paprastā mačėj klausuos padargā.
Staciūnā
Staciūnā - Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 7 prietelē.
Mūšē
Kateguorėjė:Okmergies rajuons Kateguorėjė:Lietovuos opis
Aunova
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Kībartėškė (Kelmė)
Kībartėškė - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Sevėlėjė
Sevėlėjė īr miests Ispanėjės pėitūs. 703206 gīventojē (2009).
Kastėnis (ežers)
Šaltenē
Kateguorėjė:Varienas rajuona ežerā
Janis Blūms
Blūm ūgis īr 190cm, svuoris 85kg. Uns žaid ėžaidieje pozicijuo.
Kėrkėlā (Kelmė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Vėgarā
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Puopīrėnė (Vėlnios)
Puoperė̄nė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Mėckūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 38 žmuonis.
Latvėjės miestā
Latvėjuo īr 76 miestā (latvėškā - Pilsētas).
Sabrėna Ferili
Gīvenėms
Sabrėna Ferili gėmė nomū šeimėninkės ė komunėstu puolitėka šeimīnuo. Pėrma dėdlesni vaidmeni kėnė gava 1991 m., kumet sovaidėna fėlmė „Rauduonplaukis amerėkuons“, vuo 1993 m. fėlms, katramė vaidėna Sabrėna, „Maniaka dėinuoraštis“ bova ruodīta Berlīna kėna festėvalie. Aktuorės ižīmoms auga, 1996 m. ana sīkiom so Pipo Baudo ė Valerėjė Maca vedė puopolēri Sanrema mozėkas festėvali.
Šėrdės
Gal būtė ivairiausiu šėrdiū lėgū — krūtėnės angėna, aortas stenuozė, prīšėrdiu vėrpiejėms, šėrdėis permošėmā, šėrdėis nepakankamoms, mijokarda infarkts, išemėnė šėrdėis lėga, mijokardits, ateroskleruozė, kėtas.
Groudē (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Gran Kanarėjės Las Palmasos
Istuorėjė
Kateguorėjė:Ispanėjės miestā
Pėištvienā
Pėištvienā - Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 28 prietelē.
Šėlienā (Vėlnios)
Šėlienā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo gīven 90 žmuoniū. Šėlienūs stuov medėnė Šėlienu Šv. Panuos Marėjės bažnīčė. Ana čėštās stuov nū 1725 m.
Vertībėškis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Gėduons Šapėra
right|200px|thumb|Gėduons Šapėra [[2012 m. uolėmpėitiu sotėkėmė]]
Vėlkiautėnis
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo. Kaimelie īr Lėškiavas pagrėndėnė muokīkla.
Žėkėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Balandėškės (Vėlnios)
Balandiškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo gīven 32 žmuonis.
Bartkėškė (Šėlalė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 26 žmuonis.
Enduokrėnėnė sėstema
thumb|250px|right|Belatakės liaukas: 1. [[Kankuoriežėnė liauka 2. Hėpuofizė 3. Skīdliaukė 4. Ožkrūte liauka 5. Antėnkstē 6. Kasa 7. Kiaušėdės 8. Sieklėdės]] Enduokrėnėnė sėstema – belatakės, o vėdaus sekrecėjės liaukas, katruos i krauja ėšskėr specėfėnios kemėnios jongėnios – huormuonos, regolioujontios vėdėnės uorganėzma fonkcėjės.
Kuojė
Žmuogaus kuojė sosided ėš tūn daliū:
Ganīpruova (Šėlalė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Kalvarėjė
Kalvarėjė (lt: Kalvarija) – miests pėitvakariu Lietovuo, Marėjampuoles apskrėtie, 18 km ī pėitos nu Marėjampuoles. Kalvarėjės savėvaldībes ė seniūnėjės centrs. Vakarėnem miesta pakraštie īr magėstrale „Via Baltica“.
Vėlnėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 9 žmuonis.
Temuks
Temuks īr Čilės miests ėr Araukanėjės regėjuona suostėnė. Gīvėntuojū: 245 347 (2002)
Sėmuons Daukonts
Sėmuons Daukonts (1793 m. spalė 26 d. - 1864 m. groudė 6 d.) - Žemaitėjės ė Lietovuos istuorėks. Pėrmasės istuorėks, katros parašė Lietovuos istuorėjė lietovėškā.
Gėmė Kalviūs, šalėp Skouda. Vėliau ons persėkielė i Vėlnio, kor muokėnuos Vėlniaus universitetė. Dipluoma gava 1825 m. Kelis metus dėrba Rīguo, vuo paskiau persikiel' i Sankt Peterborga, kor praleida daug čiesa dėrbdams su Lietovuos metriko. 1850 m. pargrīža i Lietova.
Svėlė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Dieduonėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Mėckūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 88 žmuonis.
Māšēgalas tvenkėnīs
Kateguorėjė:Lietovuos tvėnkėnē Kateguorėjė:Vėlniaus rajuons
Vatikans
Puolitėnė sėstema
Dabartėnis Vatikana vaduovs īr puopīžios Prancėškos I.
Šaltopis (Kelmė)
Šaltopis - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Vārėškis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Dainavuos gėrė
Šaltenē
Kateguorėjė:Medės
Šaukienā (suoda)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 48 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Vaisios
Nūruodas
Kateguorėjė:Augalū narē
Kėbīšē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 212 žmuoniū.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Ikikė
Ikikė īr Čilės miests. Tarapakas regėjuona suostėnė. Gīvėntuojū: 216 419 (2002)
Varnėškės (Paberžė)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Tverū–Patīrė medės
Pavėršios bongouts ī, pėitūs stūksa Vuožkoprė kalns. Par medė tek Jūras baseina opės Aitra beigis Mėnėjės baseina opis – Pala, Tėdis, Gostopis.
JAV naciuonalėnė krepšėne rėnktėnė
1998 metā
1998 metās Svieta čempijuonatė dalīvava JAV rinktėnė sudarīta ne iš NBA žaidieju, dėltuo, kad tou meto stėpriausio svieta līguo vīka lokauts i superžvaigždes atsisakė žaistė už tėvīn'. Vėituo anū bova nusiūstė krepšininkā žaiduntis NCAA, CBA i Europuo. Svieta čempijuonatė JAV užjiem tret vėit.
Varšova
Ana ikorta 1281 metās, 1413 m. patapa Mazuovėjės suostėnė. Varšova 1596 m. patapa Lėnkėjės ė Žečpuospolėtas suostėnė.
Vatienā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Jūzos Tonaitis
Biuograpėjė
1980 metās vasar ontr dėin paskėrts Švėntuoj Tiev rūmu kapelijuono.
Mairuonē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Talka (Čilė)
Talka īr Čilės miests. Maules regėjuona suostėnė. Gīvėntuojū: 201 797 (2002)
Padvarē (Vėlkavėškis)
Padvarē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Bartninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena nivėins žmuogos.
Lėns Karalios
Lėns Karalios (g. 1973 m. siejės 11 d.) bova Lietovuos dainėninks ė laidū vedies, gropės ŽAS narīs, puolėtėks. Nū 2008 m. lėgė 2010 m. bova Sėima narīs. Ons bova Tautuos prėsėkėilėma partėjės narīs.
Talins
Talinė gīven dėdliausē (27,8 %) ne Euruopas Sājongas pėlėitiu, līgėnont so kėtuom ES suostėnėm. Daugoma Talina gīvėntuoju īr estā (53 %). Kėtas gausės tautas miestė - rosā (34 %), okrainėitē (3.5 %) ė godā (1,4 %).
Seduos gėrė
Šaltenē
Kateguorėjė:Žemaitėjės medės Kateguorėjė:Mažeikiu rajuons
Luokīsta
Ėntakā:
Audrīs Jūzos Bačkis
Biuograpėjė
1964 metās pašaukts i Švėntuojė suosta diplomatėne tarnība.
Sabalienā
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Pakoune seniūnėjuo.
Ėlgėninkā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 161 žmuogos.
Manēkē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 141 žmuogos.
Šuona (Šaukienā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Mešklīdē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 45 žmuonis.
Vėišnė
thumb|left|250px|Vėišniu ougas
Jorgėškē (Jorbarks)
Jorgėškē - Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 4 prietelē.
Jarens
Jarens ī dėdliausė palē pluota apskrėtės vėsuo Nauru saluo.
Medekolnės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo gīven 25 žmuonis.
Estėjė
Puolitėnė sėstema
Aukštiausis teismos īr vadėnams Riigikohus, katram īr 17 teisieju so parlamėnta ligė gīvuos galvuos skėramo pėrmėninko.
Religėjė
Kateguorėjė:Estėjė
Šriobėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 92 žmuonis.
Orbuonėškis
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Kražontė
Prasėded Žemaitiu aukštomuo, 9 km į pėitrītius nug Varniū, netuol nugis Girgždūtės kalna. Nug sava ėštaku lėg Koprės tek poikiom vėituom pėitrītiūsump, žemiau, lėgė pat žiuotiū – i šiaurės rītus. Ītek i Dobīsa 101 km nug anuos žiuotiū, prī Borbātiu ė Padobīsė.
Tilvėkā (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 35 žmuonis.
Kolkštėns
Kolkštėnā ī kap ė miera vėita – rokoun, ka kuokis rūbs (sėjuons, kelnės) ī lėgo kolkštėnu, ka kamė ondens ī lėgo kolkštėnū. Kuoju kolkštėnus, ka anėi ėšsišuovė̄ ī, spierē galėm pamoštė kor tās trinkteliejus aba nūtrintė so batās (klompėm).
Kodlas
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Pežā
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Pasėinē (Vėlnios)
Pasėinē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo gīven 3 žmuonis.
Uožkelėškė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Grėpėškės
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Tuolotē (Šaukienā)
Tuolotē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Grėpėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 185 žmuonis.
Kanapokā
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 4 km i rītū šmuota nū Kaltinienū miestalė.
Ontuons Vaičios
Ontuons Vaičios (gėmė 1926 metās balondė 5 dėina Geidotius – mėrė 2008 m. lapkristė 25 d.) bova Telšiū vīskops emerėts.
Kūltopis
Jied kūltopis daugomuo vabzdius, tepuogė vuorus, srāgis, slėikus.
Paberžē (Liolē)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniu.
Denėgamodū
Šaltenē
Kateguorėjė:Nauru apskrėtis
Naujuojė Rieva
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Česokā
- gīvenvėitė Varienas rajuona vakarėnie posie, Merkėnės seniūnėjuo, 1 km i pėitus nu Merkėnės. Suoda priklausa Dzūkėjės naciuonalėniam parkou, Merkė kraštuovaizdė draustėnie. Truobas sobodavuotas Nemona ė Merkė santakuo. Vėins iš nedaugeliu lėkosiu gatvėniu suodu. Anuo gīven 5 prietelē.
Padratvėnis
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Traulienā (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Pabarie
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 395 žmuonis.
Sergiejos Šnurovs
miniatiūra| Sergiejos Šnurovs (, gėmė̄s 1973 m. balondė 13 d.) ī Rosėjės dainėninks, dainiu autuorios ė puolitėks, mozėkas kuolektīvu „Leningrad“ ė „Rubl“ pagrindėnis narīs. Gėmė Sankt Peterborgė.
Šolā (Vėlkavėškis)
Šolā - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Bartninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena nivėins žmuogos.
Klėmuonėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 5 žmuonis.
Algėrds
1345 m., padedams bruolė Kēstotė atjiemė valdė ėš kėta bruolė Jaunotė. Kēstotis palėka LDK submuonarko, bova atsakėngs ož santīkius so Lėnkėjė ė krīžėninkās.
Laipta
Šmuots laiptu sudara laiptas – ilėpėma i kuoki dėdlesni aukštoma.
Vladimirs Štimacos
Karjiera
Stimac,Vladimir
Patiekla
Ėntokā:
Maskvėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Muotėškē
Muotėškē - Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 74 prietelē.