cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Saluomiejė Nierės
Gėmė Kėršū suoduo. Bengė Alvėtė pradiuos muokīkla, paskom muokies Vėlkavėškė gimnazėjuo. Tėnās prisėjonė pri Ateitėninku būrelė, 1921 m. anū gazietuo pradiejė spausdėntė eilės pu slapīvardēs Jūraitė, Liūdītė. 1924 m. istuojė i Kauna VDU Teoluogėjės ė fėluosuopėjės fakolteta. Tėnās stodėjava lietoviu literatūra, vuokītiu kalba ė literatūra, tēpuogė pedaguogėka. Paskom ėšvažiava tuobolintėis i Parīžio. Ėšmuoka prancūzu kalba. Grīžos diestė vuokītiu kalba ė lietoviu literatūra Vėlkavėškė pruogimnazėjuo, Paneviežie, Lazdėjūs, Kaunė.
1930 m. gīvendama Kaunė soartiejė so kairiū ė prokomunėstėnė nusėstatīma frontėninkās. 1931 metās žornalė „Trets fruonts“ parašė parēškėma, katram paskelbė, ka nutrauk rīšius so liaudė. Lėkos ba darba ožsėjiemė relėgėnė pūbūdė kūrėniū goldīmo.
Donuojā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Kalveliū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 74 žmuonis.
Saluomiejė Nierės
1940 metās rogpjūtė 3 d. TSRS Aukščiausės Tarības sesėjuo, ijongontiuo Lietova i TSRS sodieti, skaitė sava sokortuos „Puoemas aple Stalėna“ ėštraukas. Vainuos metās gīvena Penzuo, Ufuo, Maskvuo.
Donuojā
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Saluomiejė Nierės
1945 lėipas 7 dėina Maskvuo mėrė nu kepenū viežė. Palaiduota Petrašiūnu kapūs.
Puoezėjės rinkėnē
Nėris, Salomėja
Dausīnėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Tėltelē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ėlgis (Otenuos raj., Lėliūnu sen.)
Ėlgis īr ežers rītū Lietovuo, Otenuos rajuonė, 8 km i pėitvakarius nu Otenuos, pri Ontalgies kaima, šalep kelė Otena-Okmergie. Krontā aukštė, statos. Ītek' 6 opalē.
Maršala plans
Maršala plans - JAV pagelbas plans Euruopas tautuoms pū II Svieta vainuos, Šaltuosės svieta vainuos gadīnie.
Pagelba gava tonkiausē ton vakarū ė pėitū Euruopas valstībės, katruos pū II Svieta vainuos ėšlėka liousas nū Suovietū Sājongas itakuojėma ė katrū puolėtėnie sanklouduo vīrava demuokratėjė.
Kateguorėjė:Istuorėjė
Kobėlėškė (Kelmė)
Kobėlėškė - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Nauru gimnos
Nauru gimnos da īr oficēlē vadėnams Nauru bwiema ("Nauru dainė"). Mozėkas autuorios - Lorensos Henris Hiksos (Laurence Henry Hicks) vuo teksta autuorė - Margareta Hendri (Margaret Hendrie).
Gimna tekstos
Nauru bwiema, ngabena ma auwe.
Ma dedaro bwe dogum, mo otata bet egom.
Atsin ngago bwien okor, ama bagadugu
Epoa ngabuna ri nan orre bet imur.
Krasaušėškės
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Nauru gimnos
Gimna tekstos
Ama memag ma nan epodan eredu won engiden,
Krasaušėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 33 žmuonis.
Ondėnilis
miniatiūra|Spektrā tests Ondėnilis (H) īr kemėnis elements, katruo atuomėnis skaitlios - 1. Nuormaliuom sālīguom ondėnilis īr bespalvės, bekvapės, beskuonės, degės diatuomės dojės, katrū muolekolėnė fuormolė - H2. Tai īr lengviausės elements.
Krasaušėškės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Ondėnilis
Kateguorėjė:Kemėnē elementā
Raitėninkā (Variena)
Raitėninkā - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo. Anuo gīven 9 prietelē.
Nauru gimnos
Gimna tekstos
Miyan aema ngeiyin ouge,
Nauru eko dogin!
Kateguorėjė:Nauru Kateguorėjė:Valstībėnē gimnā
Raitėninkā (Variena)
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Dvartėškē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Tautelē
Tautelē - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Gėrnėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Krėštapėškės
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 42 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Stoltėškē
Stoltėškē īr kaims Paneviežė rajuonė, Opītės seniūnėjuo, 2 km nu Opītės. Čiuonās stuov arkėtektūras pamėnklos – 1880 metās padėrbts viejė malūns. Daba anamė dėrb lininėnkīstės moziejos.
Kateguorėjė:Paneviežė rajuona gīvenvėitės
Prūds
Prūds gal rēkštė:
Vingis
thumb|250px|[[Virvītės vingis]]
Vingis aba lonktis ī opėis vaguos rongīmasės, srūvėms ne tėisē, vuo tonkē lonkstontėis ė šuonūmpi.
Kateguorėjė:Opis
Klans
thumb|250px|Klans ont kelė
Klans, bala ī nedėdlis, čiesėšks ondens telkėnīs, katros pu lītaus, plūda, tirpstont snėigou. Klans gal būtė ė vėsā mažioks, keliū cantimetru dėdloma, ė keliū dešimtiu metru. Dėdlė klanā maiša transporta ēsmou.
Kateguorėjė:Ondens telkėnē
Gēbolē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Kalveliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Suoduo 2001 metās gīvena 73 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kirkšnės (opės)
Kirkšnės ī opiesmos Žemaitėjuo, Rėitava savėvaldībie, kairė šmuota Jūras opėis intaks, katros itek i anon 153,5 km nug anuos žiuotiū, i pėitus nug Rėitava. Ėštek bėški i šiaurė nug Gėliuogėrė, tek ont pėitū–vakarū posėis.
Tora intaka  Dabraka (kairė šmuota), katros jonga Kirkšni so Aitra.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Kraujalē (Vėlnios)
Kraujalē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena nivėins žmuogos.
Suodalė (Kaltinienā)
Suodalė - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 3 km i šiaurės rītū šmuota nū Kaltinienū miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 12 žmuoniū.
Mažuoniokā
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Apikartā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Doblėns
Dublins, Doblėns (airėškā - Baile Átha Cliath, ) - Airėjės Respoblėkas suostėnė, dėdliausės palē gīventuoju skaitlio ė akanuomėškā ė koltūrėškā magtīngiausės miests, veik uora ė jūras oustā, miests īr rītėnie Airėjės saluos posie.
Apikartā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Mažuoniokā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Doblėns
Istuorėjė
Ofėcėjalė Doblėna ėkūrėma data īr 998 metā, bet pėrmuojė leika miests pamėnavuots 140 mūso eras metās, kūmet Doblėna gīvenvėitė bova vadėnama Eblana.
Vėkingā bova pėrmėjē miesta prietelē. Ton fakta ėruoda arkeolougėnē kasėnėjėmā Wood Quay, šalėp miesta cėntra, kor rasta vėsuokio ėronkio, sėino ėr nomu griovėsio.
IX omžiou Doblėns bova ožjīmts dano. Airē lėikās ožjīimdava miesta, bet naėlgam. 1171 metās danus ėšvarė onglā, katrėims vadovava Henrės II.
Lėgė XVII omžiaus vėdore Doblėns mėnavuonams, kāp mėnkos vidoromžiu miestalės. Bet 1649 metās, pu Onglėjes pėlėitėne kara miesta bova ožgroubės Olėverės Kromvelės. Tuon meto Doblėne gėvena aple 9000 prieteliu.
XVII omžeus pabėnguo miests pradėje plėistės. Glava ton priežastės bova protėstantu pabėgėlē ėš Euroupas. XVIII omžiou Doblėns grētā auga. XVIII omžiaus pabėnguo Doblėns palėka ontru vagol dėdoma miestu Brėtu imperėjuo.
Paskelbos Airėjės naprėgolomībė, 1922 m. Doblėns palėka šalėis suostėnė, kultūras, akanuomėkas ė polėtėkas cėntro.
Klimats
right|thumb|200px|Vėdotėnė temperatūra (rauduona), vėdotėnės krėtoliu kėikis Doblėnė vīraun jūrėnis klimats, kor žėimas īr šėltas, vuo vasaras - vėisės.
Žėima daugiausē līn, aba ēn šlapdrėba. Šlapdrėba gal tēstėis nu lapkristė lėgė balondė. Snėigs vėdotėnėškā ėšsėlaika 4-5 dėinas par metus.
Transports
thumb|right|240px|Tramvajos Doblėne Šeurėnie miesta posie vėik ėnternacėjonalėnes Doblėna vora ousts (airėška - Aerfort Bhaile Átha Cliath), keltās pōikos sosėsėikėms so Lėverpolio ė Holėhedo. Išvystyta mašinų, metalo, maisto, tekstilės, siuvimo pramonė, laivų statyba, alaus pramonė (garsioji „Guiness“ aludarių kompanija).
Kelėivėnes
Daug Doblėna gyventojo keliau so kelėivėnėm. Miesta kelėivėnes valdo bendruovė Bus Átha Cliath (Dublin Bus), katra tor aple 200 autobuso. Naktėis meto Doblėnė tēpat važiou kelėivėnės, bet retiau ė tėk tam tėkruom krītėm rečiau. Naktėnės kelėivėnės žīmėmas N, pvz. kelėivėnė 39, naktėis meto būn 39N.
Traukėnē (Dartā)
Miestėnē Traukėnē Doblėnė vadėnamė terp prieteliu Dartās (nu DART). Anie īr dėdlė patuogė transporto prėimonė, prietelems, katrėi važiou ėš Doblėna primiestio ė centro.
Tramvajē
Doblėnė vėik tramvajā, katrie, ėr katrū lėnėjės vadėnas LUAS.
Rīšē
Doblėns īr Airėjes naujīnu ė rīšio centrs. Mieste vėik daug laikraštiu, radėjė stoutiu, telekomunikacėjo kompanėjo centrėnio būstėnio. Teppat čė vėik svarbeusė Airėjes pašta (An Post) ė telekomunikacėjo bendrovio Eircom, Vodafone, o2 centrėnes būstėnes ė glabnėjė infrastoktūras objektā.
Prietelē
thumb|right|180px|The Spire monomėnts Doblėne Vagol 2006 m. sorašīma doumenės prieteliu skaitlės bova:
Doblėnė gėven ėvairiu tautū prietele. Daugeusė gėven airio, onglo, lėnko, lėitovio, latvio, žemātio, negerėitio, kėno, okrainėitio ė roso.
Nūruodas
Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Airėjės miestā Kateguorėjė:Nedielės straipsnis
Baltrakis
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Gėžū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 37 žmuonis.
Kėimienā (Vėlnios)
Kėimienā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Kalveliū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Drūktenėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Barauka (Ruokėškis)
Barauka - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Sėrvīdā (Vėlnios)
Sėrvīdā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 57 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Barauka (Ruokėškis)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Rūtē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 3 km i pėitrītiū šmuota nū Kaltinienū miestalė.
Vėrkėninkā
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 51 žmuogos.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Uopškalnis
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Dvarvėitē (Kražē)
Dvarvėitē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Rotkėškės (Vėlnios)
Rotkėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 38 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kopranogarē
Kopranogarē aba verbliūdā  īr tuoki žvierē, katrėi ont sava nogaras tor tuokės rīškės kokšteras. Gīven Eurazėjuo ėr Afrėkuo, vuo anėms gėmėningi žvierē (pvz., lama, alpaka, guanaks ė vikunėjė) gīven Pėitū Amerėkuo.
Da bėnt ketorės rūšīs īr ėšnīkosės, bepalėkosės tie tėktās fuosilėjės.
Kateguorėjė:Žvierē
Taubotē
Taubotē - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė, seniūnėjės centros.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 52 žmuonis.
Polėms
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Radīštios
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo, ož 8 km ī pėitvakartios nu Merkėnės. Anuo gīven 61 prietelės.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Tadaušava
Tadaušava - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 28 prietelē.
Ožoežerė (Paberže)
Ožoežerė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena nivėins žmuogos.
Uoranā
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Ēdėntėškē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Pavilbėnis
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Potvėnskē
, onkstiau Potvē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 4 km i šiaurės šmuota nū Kaltinienū miestalė.
Club de Gimnasia y Esgrima La Plata
Club de Gimnasia y Esgrima La Plata īr Argentėnas spuorta klobs ėš La Platas miesta. Ons īr ikorts 1887 m. Pagėndėnė kuomanda īr futbuola, katra žaid Argentėnas Primera divizėjuonė. Namū varžības rongtėniau Estadio Juan Carlos Zerillo stadėjuonė, torėntiam 33 tūkst. vėitu.
Tēpuogi priklausa krepšėnė ė ronkėnė kuomandas.
Nūruodas
Kateguorėjė:Fotbuola kuomandas Kateguorėjė:Argentėna
Opītė
Opītė īr miestalis vėdorė Lietovuo, Paneviežė rajuonė, pri Vešetuos opalė. Seniūnėjės cėntros. Par miestali ēn kel's Kiedainē–Paneviežīs. Dėrb muokīkla, žemdėrbīstės ėnstėtota mieginėmu stuotis, bėbliuoteka. Īr 1878 metās statīta bažnīčė, šalep Opītės īr palėkė paluocē, viejė malūns (Stoltėškiūsė). Tēpuogi šalep īr legendūsė mėnavuojams Čėčėnska kalns.
Istuorėjė
Mėnavuojama ka 1208 metās žiemgalē so Livuonėjės uordėno miegėna ožpoltė Opīte, ale tas anėims nepavīka. Opītė bova aukštaitiu Opītės žemės cėntros, čiuonās stuovėjė svarbė pėlės. XVI o. palėka pavieta cėntro.
Kateguorėjė:Paneviežė rajuona gīvenvėitės
Botkėškės (Prėinā)
Botkėškės - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Klīkē
Klīkē īr kaims Otenuos rajuonė, Tauragnū seniūnėjuo, i pėitrītius nu Otenuos, pri kelė Otena-Tauragnā. 108 gīventuojē. Šalep kaima telkša Klīkiu ežers.
Kateguorėjė:Otenuos rajuona gīvenvėitės
Avėitinė (Šalčėninkā)
Avėitinė - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 12 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Rūdīnė (Vėlnios)
Rōdė̄nė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Laukėninkā (Vėlnios)
Laukėninkā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Kalveliū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 64 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Netto
Netto - Danėjės prekības tėnklos, torontės sava krautovės Danėjuo, Švedėjuo, Lėnkėjuo, ė Vuokītėjuo. Pėrmuojė Netto kriautovė bova atėdarīta 1981 m. Kuopenhaguo. Lėgė 2012 m. Netto toriejė krautovės ė JK.
Kateguorėjė:Bėndruovės
Mila Kunis
thumb|Kunis, [[2012]] Milena Markovna Kunis (1983 m. Rogpjūtė 14 d. - ) - JAV aktuorė ė dainėninkė. Ėšgarsiejė vaidėndama fėlmūs Family Guy, That '70s Show.
Fėlmuografėjė
Kateguorėjė:JAV aktuorē
Klīkiu ežers
Klīkiu ežers īr ežers Aukštaitėjuo, Otenuos rajuonė, Tauragnū seniūnėjuo, 4 km i šiauris vakarus nu Tauragnū, pri kelė Otena-Tauragnā. Ėlgoms 1,8 km, platoms 0,4 km. Krontā aukštė, statūs, vėituom apaugē mėško. Puotvėnė čieso mizernu opaliu jongias so Puolėtėškiu ežero. Pri Klīkiu ežera īr Klīkiu ėr Ėnkortū kaimu.
kateguorėjė:Otenuos rajuona ežerā
Barkėškis
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 73 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Povuotē (Merkėne)
Povuotē - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniū.
Dainažīmė
thumb|150px|Dainažīmės Dainažīmė gal būtė tam tėkra dažnoma garsos, katram douts pavadėnėms, aba grafėnis sėmbuolis, vaizdoujontės ton garsa mozėkas notacėjuo ė čiesās anuo ėlgoma. Tēpuogė dainažīmė gal reikštė kuonkretu garsa mozėkas korėni.
Povuotē (Merkėne)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Dautarā
Dautarā (lt: Dautarai) ī suoda Mažeikiū rajuonė, Žėdėkū seniūnėjuo. Kaimalie tabier dvars, katros īr laikuoms vėino ėš trījū svarbiausiū Mažeikiū rajuona dvarū.
thumb|left|230px|Dautarū dvar alieja
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Šiltėnė
Šiltėnė ī tuokė ūmė ožkretama lėga. Ana sokela bakterėjės, katras ėšnešiuoj otis, blosas, erkotės. Ožiejus šiltėnē, prasided karštiavėms (oždegėms), galvuos suopiejėms, soskis. Sosirgėms pasirēšk maždaug pu 5-9 dėinū nug ožsikrietėma. Praded sostė galūnės, paskom sosiejėms parēn ont ciela kūna. Ėm suopietė kramė, apkvaist svāmie. Nagīduoma šiltėnė tonkē bėngas smertėm.
Naumiestis
Naumiestis īr miestalis vėdorė Lietovuo, Paneviežė rajuonė, pri Neviežė opės. Seniūnėjės cėntros. Ēn kelē i Krekenava, Opītė, Panevieži. Dėrb paštos, muokīkla, bėbliuoteka, darželis, aptieka, ambulatuorėjė, žemės ūkė bendruovė. Īr 1908 metās padėrbta neoguotėkėnė bažnīčė, kėtamė Neviežė šmuotė īr karaimu kapā.
Šiltėnė
Senuobie šiltėnė bova dėdlē paplitus lėga, īpatingā par vainas, badmetius. Žmuonims pradiejus švariau gīventė, geriau gluodītė parazėtus, šiltėnė pasitaika retā (daba sīkēs Afrėkuo, Azėjuo, Centrėnė Amerėkuo).
Kateguorėjė:Lėgas
Naumiestis
Istuorėjė
Naumiestis mėnavuojams nu XVI omžė. Čiuonās bova īkorė karaimā, katrėi dabuojė Opītės pėli. Paskum pastatīta refuormatu bažnīčė, bova dvara paluocē. 1958 metās Naumiestis tapa miesta tėpa gīvenvėitė, a nu 1991 metu palėka miestalio.
Kateguorėjė:Paneviežė rajuona gīvenvėitės
Stėigvėlā
Stėigvėlā - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė, seniūnėjės centros. Stėigvėlūs gīven 40 prieteliu.
Stanisluovėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Juons Aistis
thumb|right|180px|Jonas Aistis Juons Aistis (tėkruojė pavardie Kuosa-Aleksandriškis (Kossu Aleksandravičius) 1904 m. lėipas 7 d. - 1973 m. bėrželė 13 d.) - lietoviu rašītuos.
Gėmė gausiuo kalviū šeimīnuo, šalėp Kauna, pri Romšėškiu. Bova slabnuos sveikatas, žema ūgė, slabna sodiejėma.
Mokėnuos Kauna "Aušruos" gimnazėjuo, vieliau Kauna VDU humanitarėniu muokslu fakultetė. Čė sosėdraugau so A. Mėškėnio. Draugīstė ėšlėka ligė pat senatvės.
1937 metās gavės švėitėma ministerėjės stipendėjė ėšvažiava i Prancūzėjė. Tėnās studijava prancūzu vėdoromžiu raštėjė. Grenoblė universitetė igėjė muokslu daktara laipsni. 1946 m. so šeimīna persikielė gīventė i JAV. Diestė lietoviu kalba kolegėjuo, vieliau dėrba Vašingtuonė, Kongresa bibliuotekuo.
Kėtkos
Aistis, Jonas Kateguorėjė:Lietovuos puoetā
Ejotē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Tvonka
thumb|250px|Tvonka ont [[Virvītės Kapienūs]]
Ejotē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 34 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Žvėrgdātē (Vėlkavėškis)
Žvėrgdātē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Gėžū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Leuonėškės (Kalvelē)
Leuonėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Kalveliū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 35 žmuonis.
Tvonka
Tvonka ī tuokis pastats, katros skersā parkert ondens sruovė ė tāp pakel anuos ondens aukštoma. Tāp ož tvonkuos palėik tvėnkėnis. Tvankas būdavuojamas ėš kūlė, betuona, medė, būn ė pīlėms, katros prėlaik ondeni.
Pavalkē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 28 žmuonis.
Tvonka
Gomtuo sava tvankas būdavuo dabrā.
Šuoblė
thumb|240px|Prancūzėška šuoblė
Šuoblė (kėtēp – kards) ī tuokis kertams ė dorams gėnklos, kalavėjis. Šuoblės ašmenā ėšlėnkti īr, gals smālos, geležtė metalėnė, so apserga.
Šuoblės dėdlē nauduotas Lietovuos-Lėnkėjės Respoblėkuo.
Kateguorėjė:Gėnklā
Gėriuotėškės
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Tvonka
Kateguorėjė:Bodīnkā
Prėinā (Šėlalė)
Prėinā - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, šalėp autuomagėstralės Vėlnios-Klaipieda patious aukštiausės vėitas (180 metrū aukštiau jūras līge).
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Baltarosē
Baltarosē (blr.: беларусы, biełarusy) aba godā - rītū slavū tauta. Anū tonkiausē gīven Baltarosėjuo. Anie teppat gīven ė Lietovuo, Rosėjuo, Lėnkėjuo, JAV, Kanaduo ė kėtuos Sveita valstībies, krūvuo anū īr aple 10 mln.
Kateguorėjė:Slavā
Ostruonė (Kelmė)
Ostruonė - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Leuonėškės (Kalvelē)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ostruonė (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
2008
2008 - kelamė̄jė metā, katrėi prasėded oterninko.
Nutėkėmā svietė
Sausis:
Vasarės:
Kuovs:
Gėriuotėškės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
2008
Nutėkėmā svietė
Lėipa:
Rogpjūtis:
Smertis
Sausės:
Vasarės:
Kuovs:
Gegožė:
Bėrželis:
Rogpjūtis:
Šaltenē
Kateguorėjė:Metā
Lana Del Rey
right|thumb|200px|Lana Del Rey
Elizabeth Grant (g. 1985 m. bėrželė 21 d.), geriau žėnuoma scenas vardo Lana Del Rey īr JAV dainė.
Kateguorėjė:JAV mozėkontā
Kronts
thumb|250px|[[Lonkesas opėis kronts]]
Kronts aba kronta ī sausomuos dalės, katra tėisē gol prī kuokėtās ondenė. Kronta jousta skėr ondeni nug žemės. Kronts būn prī bikuokė dėdlesnė ondens telkėnė – jūrės, opėis, ežera. Ka ondens aukštoms tonkee mainas ta ė kronta jousta nie vėsačies vėiniuoda.
Diel skėrtinga ondens telkėnė ė dirvas atmaina krontā būn nuognē skėrtingė: jūriu krontūs gal būtė ėš smiltiu sogoldytė paplūdīmē, vuo gal būtė ė statūs skardē.
Kateguorėjė:Žemės vėitas
Žagarė̄nė (Vėlnios)
Žagarė̄nė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Porplē (Variena)
Porplē - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo. Anuo gīven 19 prieteliu.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Tvenkėnis
thumb|250px|[[Sablauskiu tvenkėnīs, Akmenės raj.]]
Tvenkėnis, jēb mažos tūmet prūds īr tuokis žmuogaus padėrbts ondens telkėnīs, katros palėik, kūmet par opė patvenkiama tvanka. Ana vald ondens aukštoma tvenkėnie. Tvenkėnis ī dėrbams ka dėrbtom alektra tvankuo esontiuo ondens alektrėnie, anou ondou nauduonams laukus lāstītė, gīvoliu, žmuoniū gierėmou.
Lietovuo dėdliausė tvenkėnē īr Kauna marės (63,5 km²), Ontalėiptės marės (19,11 km²), Elektrienu marės (12,64 km²).
Mažos, ėškasts, bet ne ožtvenkts tvenkėnoks vadėnams kūdra ī.
Kateguorėjė:Ondens telkėnē Kateguorėjė:Tvenkėnē
Ažokalnē (Dėivenėiškės)
Ažokalnē - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Krīžios
thumb|200px|XIX o. krīžios kapūsė
Ažokalnē (Dėivenėiškės)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Krīžios
Krīžios īr nuognē paplėtės sėmbuolis, katra sodara dvė statmenā sosėkertontės atkarpas. Daba krīžios tonkiausē būn sosėjės so krėkštiuonībė, katruo ons īr Jiezaus nokrīžiavėma ė prėsėkielėma sėmbuolis. Ale krīžē kāp sėmbuolē nauduotė nu daug senesniū čiesu - senuobės egėptėitiu (anchs), keltu ė germanu (Saulės krīžios) ė kt. Vairės krėkštiuoniu šakas tor sava skėrtėngos krīžios: pravaslavā so īstrėža atrama, kuoptu panašus i ancha, grozėnu so nulenktās kraštās ė t.t. Apversts krīžios tonkiausē soprantams kāp satanėzma znuoks.
Kateguorėjė:Sėmbuolē
Ganīpruova
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Žemalė
Žemalė - kaimalis Mažeikiū rajuonė, Šerkšnienū seniunijuo. 10 km i vakarūs nus Tėrkšliū. Īr Viešpaties Apreiškėm Švč. Mergelē Marėjā Bažninčė. (pastatīta 1826 m).
Ganīpruova
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 40 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Vėlniaus apskrėtės
Vėlniaus apskrėtis - Lietovuos apskrėtis pėitrītiū Lietovuo. Vėlniaus apskrėtie gīven 848 555 žmuonis.
Vėlniaus apskrėtėis terituorėjuo īr 8 savivaldībės:
Apskrėtie īr 16 miestū, ėš katrū dėdliausė īr:
Žvirzdė (Kelmė)
Žvirzdė - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Joudopis (Prėinā)
Joudopis - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Stepuonava (Jorbarks)
Stepuonava - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė, seniūnėjės centros.
Žvirzdė (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Stepuonava (Jorbarks)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 22 žmuonis.
Žvirzdė (Kelmė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Joudopis (Prėinā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Botelē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
La Nouvelle Tribune
La Nouvelle Tribune – savaitraštės lėidams Marokė. Ons lėidams prancūzū kalbuo.
Nūruodas
Kateguorėjė:Dėinraštē
Krauklā
thumb|150px|Krauklos
Krauklā, kėtap šuonkaulē, krauklē ī krūtėnės kaulā, katrėi sodara krauklėnė. Tėi ī tuoki ešlėnkti kaulā (anūm 24 – 12 puorū), katrėi ēn nug stobora ė sosijonga par kremzlė ont krūtėnės (sodara krūtėnkauli). Vėršotėnē krauklē strioki ī, par vėdori ėlgiej, paskom apėnt trompiej. Krauklē tomprē sosijongė̄ so moskolās – tap alsoujont moskolā pakela krauklėnė, ė leid iētė uorou, vuo paskom, atsidūstont, ana nūleid.
Kateguorėjė:Kūna narē
Sėitova
thumb|250px|Sėitova opie
Pavaičīs
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Puolėtėškiu ežers
Puolėtėškiu ežers īr Otenuos rajuonė, Tauragnū seniūnėjuo, 2 km i šiaurėis vakarus nu Tauragnū, pri kelė Otena-Tauragnā. Krontā aukštė, statūs. Pri pėitvakarėnė kronta aug' mėšks. Ītek' 2 opaliu (vėins tek puotvėnė čieso ėš Klīkiu ežera), ėštek' opalis i Mamotėškė ežera. Pri ežera īr Puolėtėškiu kaims.
Sėitova
Sėitovūs tonkē miegst kavuotėis žovis.
Kateguorėjė:Opis
Puolėtėškiu ežers
kateguorėjė:Otenuos rajuona ežerā
Mažuojė Kousėnė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Kalveliū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 70 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Liousas Euruopas radėjė
Liousas Euruopas radėjė - radėjė transliounontė tonkiausē nademuokratėniem Euruopas ė Azėjės tautuom.
Ternība lietoviu kalba gīvava nū 1974 lėgė 2004 m.
Kateguorėjė:radėjės
Marėjanavs
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Gėžū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Breaking Bad
Breaking Bad - JAV televėzėjės serials, katron sokūrė ė prodiosava Vince Gilligan. Serials ējė nū 2008 lėgė 2013 m.
Kateguorėjė:Televėzėjė
Pėlės (suoda)
Pilės - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo,i vakarū šmuota nū Kaltinienū miestalė.
Istuorėjė
1990 m. ėšbūdavuots mede pamėnkls Vītauta Dėdle garbē. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Plekē
Plekē - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 43 prietelē.
Skliaustē (Vėlnios)
Skliaustē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 21 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Žaldvaris
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Pasvėrė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Sėbėrs
Istuorėjė
Pėrmuojė lėika rašītėniūs šalteniūs Sėbėra ožvadėnėms mėnavuojams XIII o., ožvadėnėma kėlėms nier aiškos. XVI o. Sėbėrs pajūngts pri Rosėjės, terituorėjės isavėnėms ožsītesė kelės omžios.
Gerdiuogala
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Bietiuonīs (Šalčėninkā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 28 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Nuorvāšā (Vėlnios)
Nuorvāšā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Kalveliū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 44 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Paulo Coelho
thumb|right|180px|Paulo Coelho (2000)
Paul Coelho (Pauls Koels; g. 1947 m. rogpjūtė 24 d.) - brazėlū rašītuos.
Biografėjė
Paul Coelho gėmė Rio de Ženėirė. Stodėjava teisė, ale 1970 m. nutraukė stodėjės ė pradiejė keliuonė pu ivairės šalis: Meksėka, Peru, Bolivėjė, Čilė, tēpuogė aplonkīdams Šiaurės Amerėka ėr Euruopa.
Pargrīžės i Brazilėjė ožsėjiemė kompozėtuoriaus darbo, dėrba karto su populiario mozėkonto Raulio Seiksaso.
2000 m. bova apduovėnuots Prancūzėjės garbies legijuona ordėno.
Šiuo meto gīven Rio de Ženėirė ė Tarbės miestė karto so žmuona Kristina.
Kūrība
Coelho knīngū īr pardouta daugiau nego 86 mln., pėnkiuolėkuo šaliū. Ivairiuos svieta šalīs anuo knīngas īr tarp populiariausiu: Graikėjuo, JAV, Italėjuo, Izraelie, Kanaduo, Lietovuo ė Prancūzijuo. Paulo Coelho īr vėsū laikū daugiausē knīngū pardēvės brazilu (portugalu kalbuo) rašītuos.
Nūruodas
Coelho, Paulo
Pelekėškė
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo, ož 3 km ī šiaurė nu Merkėnės.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Padvarėškės (Vėlnios)
Padvarėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 31 žmuogos.
Nuorēkėškės (Prėinā)
Nuorēkėškės  – gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Padvarėškės (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Nuorēkėškės (Prėinā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 41 žmuogos.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Vītauts Vaitkos
Biuograpėjė
Dėrba vairoutuojo kėna stodėjuo, pū ton dėrba darbėnīnko Spuorta rūmūs. Anuo vardo īr ožvadīnta gatvė Vėlniou.
Kateguorėjė:Sausė 13 aukas
Snėiguonėške
Snėiguonėške - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 27 žmuonis.
Bokontėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 45 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Tauragnā
Tauragnā īr miestālis Otenuos rajuonė, 24 km i pėitrītius no Otenuos, šalep Labies ėr Tauragna ežerū. Seniūnėjės cėntros. 473 gīvėntuojē. Stuov' Šv. Jorgė bažnīčė.
Tauragnā īr senobėnė gīvenvėitė, mėnavuojama da 1255 m. Tauragnuos ožauga garsė etnuograpė Eugėnėjė Šimkūnaitė.
Kateguorėjė:Otenuos rajuona gīvenvėitės
Vuorėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Adamarėna
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Gėžū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 45 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėškė rajuona gīvenvėitės
Laumenā (Kaltinienā)
Laumenā - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 4 km i šiaurės vakarū šmuota nū Kaltinienū miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 40 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Pakalnē (Rokānē)
Pakolnē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ruoduomėslė
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Edirnė
Edirnė ī miests pačiūs Torkėjės vakarūs, Trakėjuo, šalėp Grākėjės ė Bolgarėjės robežiaus, prī Tundžas opėis. Pruovincėjės cėntro ī. 2002 metās tamė miestė gīvena 128,4 tūkstontē žmuoniū. Edirnie krīžiounas plėntā ī gelžkelē (terp anūm ė Stambols-Suofėjė). Žmuonis dėrb žemė (augėn javus, alėjėnius augalus), ėšdėrb jiedi, medvilnė. Miestė ī XV–XVII omžiu arkėtektūras paminklu (Selimėjės mečetė, miesta buokšts, uosmanu lėguonėnė ė kt.).
Istuorėjė
Edirnė garsiejė tou, ka čiuonās nug senuobės grāku gadīnės nūtėka mažiausē 15 kuoviu.
Ruomienu gadīnie miests bova šaukiams Adrianuopuolio vagol imperatuorio Adriana, ė palėka Trakėjės puovincėjės suostėnė. 1365–1453 m. Edirnė bova Uosmanu imperėjės suostėnė.
Kateguorėjė:Torkėjės miestā
Goduobė
250px|thumb|Goduobės krūms
Petrėškės (Vėlnios)
Petrėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 11 žmuoniū.
Goduobė
Goduobė īr ėrškėtėniu šėimuos krūms. Augals so kėita medėina ėr aštrēs spīglēs. Žėidā sokrauti skīdėškūs vuo skietėškūs žėidīnūs. Vaisē („ougas“) rauduoni aba muorkavi, miltingi, jiedami.
Botiūnā (Ruokėškis)
Botiūnā - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Palobelē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Kalveliū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 24 žmuonis.
Goduobė
Goduobės aug pamedies, opiū, ežerū krontūs, anuom tink švėisės vėitas.
Arendalis
Arendalis (Arendal) ī miests pėitū Nuorvegėjuo. Miests ēn par 7 salas. Arendalie īr palėkė̄s XVII o. medėnis senamiestis.
Petrėškės (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Palobelē
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Arendalis
Istuorėjė
Miests ėkorts XIV omžious vėdorie.
Kateguorėjė:Nuorvegėjės miestā
Smaidrē
Smaidrē - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė, seniūnėjės centros. Anuo gīven 14 prieteliu.
Botiūnā (Ruokėškis)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Goduobė
thumb|left|250px|Goduobės žėidā thumb|left|250px|Goduobės vaisē
Gėnēkē (Kelmė)
Gėnēkē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 32 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Leikangeris
Leikangerus (Leikanger) ī miestalis ė savėvaldībė vakarū Nuorvegėjuo.
Kateguorėjė:Nuorvegėjės miestā
Vėlkdalgīs
thumb|230px|Geltuonāsis vėlkdalgīs Vėlkdalgīs aba vėlkdalgis ī tuokis augals, prėgolons prī vėinskiltiu augalū.
Vėlkdalgė šaknis stuoras, mēsingas. Lapā dėdli ī, padabnē kardou. Žėidā būn vairiū spalvū: geltuoni, balti, mielėni, viuoletėnē, margi.
Dīki vėlgalgē aug ont ežerū, opiu, tvenkėniū krontū, vuo kėti augėnami prī nomū, darželiūs kap kvietkas.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Kvietkas
Pakartemis (Kaltinienā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Atlajė
thumb|250px|Kairie veiziama Nemona atlajė
Atlajė aba atsiauta īr opėis slienė dalės, katra par plūdus ė palaidas apsem ondou. Atlajuo sogol opėis nešamas žemės: smėltės, muolis, domblos. Artiau opėis vaguos sogol ropesnė smėltės, tūliau – smolkė smėltės so muolio ė domblo.
Atlaju dirva nuognē skalsinga īr. Atlajūs būn ganīklas, pėivas, aukštiau dėrbamė daržā.
Kateguorėjė:Opis
Biuobiuo (opė)
thumb|right|195px|Biuobiuo opė thumb|right|195px|Biuobiuo opė Biuobiuo opės īr Čilės opė. Ėlgoms - 380 km, baseina pluots - 24 262 km².
Nūruodas
Kateguorėjė:Čilės opės
Daulienā
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 90 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Puortogalėjė
Portugalėjė, oficēlē Portugalėjės Respoblėka īr pėitvakariu Euruopas valstībė. Ona tor robežio tik so Ispanėjė, kėtas anuos robežiaus skalaun Atlonta ondėnīns. Portugalėjė īr labiausē nu Lietovuos nutuolos Euruopas valstībė.
Špīkis
thumb|240px|Medėnē tekėnē so špīkēs
Puortogalėjė
Istuorėjė
Portugalėjė lėgė XV-XVI omžiaus bova paprasta valstībė, ale tas omžēs palėka labā magtīnga jūrėnė valstībė. Vieliau sekė nuosmokis. Portugalā sava tortus prarada daugiausē XVIII-XIX omžiū sandūruo, tam daug itakas toriejė 1755 m. žemės kostiejėms, sunaikėnės suostėnė Lisabuona, uokopacėjė Napuoleuona vainū čieso ė dėdliausės kuoluonėjės Brazilėjes liousoma paskelbėms 1822 m. 1910 m. revoliucėjė panaikėna šalie muonarkėjė. Vieliau sekė zars šešė represėnė rėžėma dešimtmetē. 1974 m. pradietas dėdlės demuokratėnės refuormas pu katrū suteikts liousoms vėsuom Afrėkuo torietom koluonėjuom. 1986 m. Portugalėjė prisėjong pri Euruopas Sājungas bendrėjės.
Špīkis
Špīkis ī tuokė tekėnė dalalė, katra jong lonksta so stebolė ėr ašėm. Špīkiu skaitlios būn vairos – nelīgo medega, tekėnė paskėrtis ė panašē. Špīkē gal būtė ėš tuo patė šmuota, kap ė lėkė̄s tekėnis, bet tonkiau būn skėrtinga dalės. Senuobėnē špīkē liuob būs ėš medė, vuo daba tonkiau ėš metala.
Puortogalėjė
Geuograpėjė
Portugalėjuo īr vakariausis žemīnėnės Euruopas poškis – Ouluos kīšolīs. Šalės ožjem šėštadali Pirienu posėsalė, vuo kaimīnīstie esontė Ispanėjė ožjem lėkosi šmuota. Ėš pėitū ė vakarū šalėis krontus skalaun Atlonta ondėnīns. Tamė ondėnīnė īr Portugalėjē prigolontės Azuoru salas ė Madėiras salas. Azuoru saluosė īr aukštiausė veršokalnė šalie - Pika kalns.
Pašėlėngė
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo, ož 4 km ī pėitvakartios nu Merkėnės. Anuo gīven 4 prietelē.
Špīkis
Kateguorėjė:Teknuoluogėjės
Puortogalėjė
Geuograpėjė
Ėlgiausės opės - Douro (Portugalėjuo 320 km, bendrs ėlgoms 895 km), Tejo (Portugalėjuo 280 km, bendrs ėlgoms 1007 km.)
Pašėlėngė
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Puortogalėjė
Akuonuomėka
Tonkē prekiaun so ES šalėm - 2015 m. doumenėm, 72,8 % ekspuorta ėš Portugalėjės ēn i ES šalis, vuo 76,5 % impuorta - tēpuogė per ES šalis.
Dėdliausi BVP šmuota padėrb paslaugū sektuorios (78,1 %). Pramuonė sodara 19,7 % BVP, vuo žemės ūkis - 2,2 %. }}
Žmuonis
2021 m. groudė 31 d. šalie gīvena 10,4 mln. gīvėntuoju. Vėdotėnė gīvenėma trokmie - 82,47 m. Šalės īr pakankamā huomuogenėška - 95 % gīvėntuoju sodara etnėnē portugalā. Tēpuogė gīven nemažā brazilu. 67 % šalėis gīvėntuoju gīvėn miestūs. Raštėngoms īr prigavės 99,62 %.
Glabna viera - Ruomas katalėku (80,2 %), liuosamanē 14%, pruotestantā ė kėtė krėkštiuonē - 4,6%.
Adminėstracėnis soskėrstīms
Portugalėjė soskėrstīta i 18 apīgardu ė do autonomėnio regijuono (Azuorā ė Madėira) īr.
Puolitėka
Valdīma skvarma - posiau prezidėntinė respoblėka. Ana šalie īr isėgaliejosė nu pat 1976 m., kumet šalės ratifėkava demuokratėnė konstitucėjė.
Nūruodas
Kateguorėjė:Euruopas valstībės
Rūta Meilotītė
thumb|250px|right|Rūta Meilotītė par [[2012 m. vasaras uolėmpėnės žaidīnės Luonduonė, JK.]]
Meilotītė Rūta (gėmus 1997 m. kuova 7 d. Kaunė) īr Lietovuos plaukėkė, katra daug kartu palėka Lietovuos rekuordėnėnkė a 2012 m. Londona uolėmpėjaduo pasėikė Euruopas rekuorda (1:05.21) ė laimiejė auksa medali 100 m plaukėma krūtėnė rongtie.
Biuograpėjė
Rūta Meilotītė gėmė Kaunė. Gīven Plėmota miestė JK. Pėrms treneris – Martėnuonis Gėidrios, dabartėnis – Džuons Rūds. . Trenėroutės pradiejė Kauna Šėlainiu basėinė.
Anuos muotīna žova, kūmet anā bova ketori metā. I Onglėjė atvīka krūvuo so bruolēs ė tievo, katros JK gava darba, bet anėi gīven Onglėjuo laikėnā.
Šaltenē
Meilutītė
Ontuons Smetuona
thumb|right|260px|Ontuons Smetuona
Ontuons Smetuona (, 1874 m. rogpjūtė 10 d. Ožolienės kaimė – 1944 m. sausė 9 d. Klīvlendė, JAV) – pėrmāsis Lietovuos prezėdėnts. Lietovuos naprėklasuomībės akta signatars.
Biuograpėjė
Būsėmāsis prezėdėnts gėmė 1874 metās rogpjūtė 10 dėina Ožolienės kaimė.
Nelīdėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ontuons Smetuona
Biuograpėjė
Bėngė Taujienu pradėnė muokīkla, paskiau prėvatē muokies Okmergie ė Lėipuojuo. 1893 metās bėngė Palonguos pruogėmnazėjė, jau bova ėšlaikės egzamėnus i Žemaitiu konėgū semėnarėjė Kaunė, ale parmėslėjė ėr istuojė i Mintaujės gėmnazėjė Latvėjuo. Ėš anuos bova pašalints ož tautėnius rēkalavėmus. 1897 metās bengė Petrapėlė gėmnazėjė ėr istuojė ī Petrapėlė onėversėteta teisės fakolteta. Do karto ėš anuo bova pašalints, sojimts, trompē kalints. Muokslus bėngė 1902 metās.
Dėrba Vėlniaus Žemės bankė.
1905 m. groudė 4-5 dėinuom sodalīvava lietoviu sovažiavėmė Vėlniou.
Pėrmuojė svieta vainuos metās bova Lietoviu draugėjės nukėntiejosīms diel kara šelptė Cėntra Komėteta I vicepėrmėninks, paskiau palėka pėrmėninko.
1917 metās siejės 18-22 dėinuom dalīvava Lietoviu konferėncėjuo Vėlniou, kor bova ėšrinkts Lietovuos Tarības, vėliau valstībės tarības pėrmėninko (1917–1919). 1918 metū vasarė 16 dėina pasirašė Lietovuos Liousoma akta.
1919.04.04-1920.06.19 bova pėrmāsis Lietovuos valstībės prezėdėnts.
Ruopienā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Kalveliū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 46 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ontuons Smetuona
Biuograpėjė
1923–1927 metās Lietovuos onėversėtete diestė etėka, senuovės fėluosuopėjė, lietoviu kalbuos stėlėstėka. 1926 metās – docėnts.
1926 metu groudė 17 dėinuos parversma vėins ėš glavnūju vaduovu.
1926 m. groudė 17 dėina ėšrėnkams Lietovuos prezėdėnto. Anou ėšbova lėgė 1940 metū bėrželė 15 dėinas.
1941 metās pasitraukė i Vuokītėjė, paskiau i Šveicarėjė, ont galā i JAV.
1902–1907 metās bova Lietoviu demokrataru partėjės narīs.
1920–1924 metās bova Lietoviu tautuos pažonguos partėjės vaduovs.
Lėgė 1924 metū dalīvava Lietoviu šauliū sājongas veikluo.
1924 metās vėins Lietoviu tautėninku sājongas organėzatuoriu, anuos pėrmėninks (1925–1926).
1932 metās suteikts Vītauta Dėdliuojė onėversėteta fėluosuopėjės daktara laipsnis.
Žova 1944 metū sausė 9 dėina gaisrė Klīvlendė, JAV.
Šaltėnē
Smetuona Kateguorėjė:Lietovuos teisėninkā
Brastva
thumb|250px|Brastva par [[Veržova|Veržovuos opiekšli Vėlniou]]
Brastva aba brīdis, brėda ī gomtėnis aba dirbtėnis sieklis, skirts parbristė, parjuotė a parvažioutė opė, ežera aba pelkė. Senuobie brastvū svarboms liuob būtė nuognē dėdlis: šalep anūm būdavuojės miestā, pėlis. Senuobės Lietovuo šalep pėliū, paskavuojėma vėitu liuob būtė dėrbamas pakavuotas brastvas, aple katras liuob žėnuotė tėktās vėitas žmuonis. Tuokės brastvas, padėrbtas ėš kūlė, žvīra, šakū ī vadėnamas kūlėgrinduom.
Šarontios
thumb|250px|Šarontios Šarontios aba šarontis, skierīs īr žėrgeliu šėimuos vabzdis. Dėdlis, ivairiū spalvū. Kūna ėlgoms lėgė 80 mm, sparnū pluotis 90-110 mm. Akis dėdlės. Šarontē gīven prī ondens telkėniū.
Brastva
Paskom kāp pradietė būdavuotom tėlptā, tāp brastvu pradie mažietom.
Kateguorėjė:Žemės vėitas
Šarontios
Kateguorėjė:Vabzdē
Vėsgaudā
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Portugalėjės gimnos
A Portuguesa - Portugalėjės Respoblėkas valstībėnis gimnos. Žuodius parašis Henrique Lopes de Mendonça īr, mozėka Alfredo Keil. Pradiuo nauduots tėk kāp respublikuonu gimnos. 1910 m. Portugalėje palėkos respoblėkā pakeitė lig tuolē bovosi gimna. 1911 m. uns paskelbts oficēlio Portugalėjės gimno.
Žuodē
Gimna sodara trompa ižonga, trīs stolpelē ė prīdainis. Originaliuo poemuo ižonga skumbie kāp Contra os bretões marchar, marchar (Prīš brėtos žėgiounam, žėgiounam)
1 stulpielis
Heróis do mar, nobre povo, Nação valente e imortal, Levantai hoje de novo O esplendor de Portugal! Entre as brumas da memória, Ó Pátria sente-se a voz Dos teus egrégios avós, Que há-de guiar-te à vitória!
2 stulpielis
Desfralda a invicta Bandeira, À luz viva do teu céu! Brade a Europa à terra inteira: Portugal não pereceu Beija o solo teu jucundo O Oceano, a rugir d'amor, E teu braço vencedor Deu mundos novos ao Mundo!
3 stulpielis
Saudai o Sol que desponta Sobre um ridente porvir; Seja o eco de uma afronta O sinal do ressurgir. Raios dessa aurora forte São como beijos de mãe, Que nos guardam, nos sustêm, Contra as injúrias da sorte.
Nuorberts Vielios
thumb|200px|Nuorberts Vielios
Portugalėjės gimnos
Žuodē
Priedainis
Nuorberts Vielios
Nuorberts Vielios (gėmės 1938 m. sausė 1 d., mėrės 1996 m. bėrželė 23 d.) bova žemaitiu muokslėlninks, etnuograps, mituoluogėjės tīrinietuos; ons bova vėins pėrmuju ė svarbiausiu baltu vieras tīrinietuoju.
Portugalėjės gimnos
Žuodē
Às armas, às armas! Sobre a terra, sobre o mar, Às armas, às armas! Pela Pátria lutar Contra os canhões marchar, marchar!
Graužā (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniu.
Nuorberts Vielios
Nuorberts Vielios gėmė žemaitiu šeimuo, Golbiu suoduo, Šėlalės rajuonė. Anuo šėima garsiejė pasakuorēs. Vielios ožbengė Laukovuos muokīkla, paskom tē muokītuojava. 1957–1962 metās Vėlniaus onėversėtetė muokies lietoviu kalba ė lėteratūra, nu tuo čiesa pradiejė ožrašintietė tautuosaka. Paskom lėgė 1989 m. dėrba Lietoviu lėteratūras ė tautuosakas instėtotė. 1989 m. apgīnė daktara dėsertacėjė „Chtuonėškasā lietoviu mituoluogėjės pasaulis“. Ons Kaunė, VDU, ikūrė etnuoluogėjės ė fuolkluorėstėkas katedra, diestė Vėlniaus, Šiauliū onėversėtetūsė, Dailies, Mozėkas akademėjėsė.
Portugalėjės gimnos
Nūruodas
Kateguorėjė:Valstībėnē gimnā
Graužā (Kelmė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Nuorberts Vielios
Mėrė Vėlniou.
Darbā
Padėrba ė sokeravuojė daug kningu ėš tautuosakas ė mituoluogėjės:
Padėrba muoguograpėjės askėrėims kraštams: Zervīnas (1964), Ėgnalėnas krašts (1966), Dievenėškės (1969), Merkėnė (1970), Dubingē (1971), Kernavie (1972), Dubičē (1989), Gerviečē (1989), Lietovėninku krašts ė Lietovėninku žuodis (1995), Līdas krašta lietovē (t. 1–2, 2002) ė kt.
Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis Kateguorėjė:Lietovuos muokslėnīnkā
Šiens
Šiens (Skien) ī miests pėitū Nuorvegėjuo.
Pavarpē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 13 žmuoniū.
Šiens
Kateguorėjė:Nuorvegėjės miestā
Dabravuolė (Gėžā)
Dabravuolė - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Gėžū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 27 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Skliaustē (Jorbarks)
Skliaustē - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė, seniūnėjės centros. Anuo gīven 39 prietelē.
Mėlātē (Šėlalė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Sabalėškės (Prėinā)
Sabalėškės - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Atalyja
thumb|right|250px
Atalyja – lietoviu folkruoka gropė. Jungonti lietoviu folkluora so ruoka, džiaza, indu mozėkas elemėntās. Pavadėnėms aukštaitiu tarmė reišk „atēn lītos“. Svarbiausė repertuara dali sodara sotartėnės ėr kalėnduorėnės dainas. Isėkūrė 1998 m. Vėlniou. Ėšlēda kompaktėnės pluokštelės: „Atalyja“ (2001), „Močia“ (2004), "Saula riduolėla" (2009). Koncertava Lietovuo, Lėnkėjuo, Latvėjuo, Estėjuo, Vuokītėjuo, Torkėjuo, dalīvava Lietovuos radėjė ėr televizėjės laiduos. Tonkē dalīvaun festivaliūs „Mienuo Joudaragis“, Gīvuosės archeuoluogėjės dėinas, „Baltėjės garsos“, „Soklegas“, „Skomb skomb konklē“. Gropės mozėka skomb ivairiūs mena pruojektūs, filmūs, tetra spektakliūs.
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos mozėkontā
Abdula ibn Abdilazėzos Al Saudos
thumb|200px
Abdula ibn Abdilazėzos Al Saudos - bova Sauda Arabėjės karalios. Par vėsa gīvenėma ons ožjiemė glabnos valdiuos puostos. 1961 m. palėka Mekas miesta mero.
Karaliom bova nū 2005 m. rogpjūtė 1 d. lėgė 2015 m. sausė 23 d.
Kateguorėjė:valduovā
Potuokšlė
210px|thumb|Potuokšlė (Polīgala comosa) *Potuokšlė ī tuokis augalioks, augons pėivūs, kalnū šlātūs.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Marėjampuolės apskrėtės
Marėjampuolės apskrėtės - Lietuvuos apskrėtės pėitū Lietovuos šmuotė. Marėjampuolės apskrėtie gīven 185 419 žmuonis.
Marėjampuolės apskrėtėis terituorėjuo īr 5 savivaldībės: