cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kretingas Jorge Pabriežuos onėversėtetėnė gimnazėjė
Istuorėjė
1980 m. pastatyta nauji, tretiuoji vidorine muokykla rugsieje 1 d. sutika permuosius sava muokinius. 1994 m. gegužies 30 d. muokykla suteikts Jorgie Pabriežas vards. 1997 m. gegužies 30 d. Kretinguos rajuona savivaldybies taryba nusprende Jorgio Pabriežas vidorine muokyla reorganizuoti ī gimnazeje i vadinti ana Kretinguos Jorgio Pabriežas gimnazeje. 2012 m. gimnazejuo baigies refuorma i belėka 1-4 gimnazenes (9-12) klases. Nuo 2013 m. rugsieje 1 d. - Kretingas Jorge Pabriežuos onėversėtetėnė gimnazeje
Žemaitėjė
thumb|240px|[[Luopaitiu pėliakalnis. Rėitava sav.]] thumb|150px|Žemaitiu istuorėks S. Daukants thumb|250px|Žemaitėjė nug [[Švėntkalnis|Bėliuoniu pėliekalnė (Švėntkalnė)]]
Žemaitėjė – krašts, esontis vakarū Lietuvuos Respoblėkuo. Ana īr vėina ėš Lietuvuos istuorėniu etnuograpėniu regėjuonu. Ožjėm aple 21000 km². Gīven čė aple 500 tūkst. gīvėntuoju. Šiaurie robežios ēn so Latvėjė, tūliau jau Lietovuo so Aukštaitėjė (Šiaulē imtėnā), pėitūs – so Sūdova, kompoks so Rosėjės Kalinėngrada srėtėm, vieliau so Mažuojė Lietova, vakarūs – prī Palonguos sėik Baltėjės jūra. Istuorėnis robežios rītūs īr palē Neviežė, bet iprastā tā palē Dubīsas opė. Istuorėnės suostėnės īr bovosės kelės: Medėninkā, Raseinē. Dabā laikuomi Telšē.
Žemaitėjės luotīnėšks ėr onglėšks pavadėnėms Samogitia.
Žemaitėjės istuorėjė
thumb|250px|left Vėizėkėt da straipsni: Žemaitėjės istuorėjė
Dabartėnė Žemaitėjė sosidarė tėk XIX omžė pabonguo, lėgė tou čiesa Žemaitėjė ožjėmė dėdlesni pluota nego dabartėnēs čiesās.
Žemaitėjės vards ėr anuos konėgākštē (Vīkints ė Gerdvils) mėnavuonami 1219 m. Galiča-Vuolīnės taikuos sotartie. Bat anėi mosietās nabova pėrmi žemaitiu konėgākštē. Vagol legėnda aple Palemuona, pėrms žemaitiu konėgākštis bova Borks. Bet tūmetėnė Žemaitėjė bova vadėnams pluots daugiau dabartėnie vėdorė Lietovuo (terp Dobīsas ė Švėntuosės), nakap vakarūs. Bat pūton sosimaišė̄ so koršēs, žėimgalēs žemaitē pasistūmė i vakarus. Vakarū ė rītū žemaitius tūmet skīrė Karšovuos gėrė. Žemaitiu konėgākštē varžės so Mindaugu diel Lietovuos suosta. XIII o. vakarū Žemaitėjė ožkariava vuokītē. Tepuogė šiaurie bova kėits Kalavėjoutiu uordėns, ale žemaitē, vadovaunamė Vīkinta ana nūgaliejė Saulės kuovie 1236 m.
Žemaitėjės konėgākštīstė bova vėina ėš pagrėndiniu LDK daliū. LDK netgė kelis sīkius bova žemaitius parleidus i krīžėninku ronkas – 1382 m. Dobīsas sotartim, 1398 m. Salīna sotartim ė 1404 m. Raciuonža sotartim. No žemaitē vėsūmet nuognē prėišėnas vuokītiam ėr anū pėlnā nabova ožėmtė. Karšovuos žemės bova pastuovē poldėniejamas vuokītiu ė palėka tīrās. Pu Žalgėrė kuovės bova pasirašītas Tuorūnės ė Mielna taikuos sotartis, ė krīžėninkā daugiau nabpoulė Žemaitėjės. 1413 m. bova pradiets žemaitiu krėkštos. Ale Žemaitėjuo tvirtā laikės baltu viera ė žemaitē da ėlgā prīšėnas krėkštiunībē. Varniūs (Medėninkūs) bova ikorta Žemaitėjės vīskopėjė.
Žemaitėjuo diel anuos savaronkėškoma, suocēlėnės padėitėis lažos nabova tuokis sonkos kap Lietovuo ė tūdie čė spieriau radas naujė koltūra. 1569 m. Žemaitėjė sīkiom so Lietova patapa Žečpuospolėtas dalim. Ana palėka kap Žemaitėjės seniūnėjė, katra iejė nū Palonguos lėgė Kiedainiu, ė nū Žagarės lėgė Kībartu. Suostėnė bova Varnē, sodarė 28 tijūnėjės. Nū 1441 m. LDK konėgākštis palėka ė Žemaitėjės konėgākštio, tūdie krašts vadėnts Žemaitėjės konėgākštīstė.
Paskom Žemaitėjė palėka carėnės Rosėjės dalėm. XIX o. čiuonās pradietė vēktė Žemaitiu sājūdis – bova pradiets koltūras, istuorėjės, etnuograpėjės tīrėniejėms ė okatėjėms. Īpatėngā nūsipelnęės tuos gadīnės prietelios bova Sėmuons Daukonts, katros parašė žemaitiu istuorėjė. Pu sokėlėmu koltūrėni žemaitiu vēkėma cara valdė pradiejė gintė, bova oždrausts rašīms luotīnėškuom raidiem, ėmtas oždarėnietė bažninčės. Žemaitiu žemies nuognē liuob dėrbtė kningnešē.
Lietovā pasėikus liousoma 1918 m., Žemaitėjė bova kap neatskėriama Lietovuos dalės, ale toriejė nemažū etnuograpėniu-tautėniu skėrtomu. Vėins ėš valnuos Lietovuos prėzidentu, Aleksandros Stolgėnskis bova nū Žemaitėjės. Smetuonėnie-pruofašėstėnie Lietovuo bova stengiamas kū spieriau vėsėškā solietovintė žemaitius, bova primesta sovalkėitiu ruoda. Žemaitiu plents patapa pagrėndine Lietova ė Žemaitėjė jongiantio kelio.
Par suovėitu gadīnė Žemaitėjė da labiau solietovinta – daugums žemaitiu ėšvažėniejė pu vėsa Lietova ė daug lietoviu atsikielė i žemaitiu žemis. Šmuots mondrū žemaitiu bova prėverstėna ėšvežta i Sėbėra. Nabova palikta juokiū sālīgu riedītėis žemaitiu koltūras. Apent Lietovā palėkus liuosā, žemaitiu sālīgas pageriejė – prasidiejė koltūras atgėmėms. No da paslėka biedu diel žemaitiu kap tautuos napripažėnėma, žemaitiu ruodas sovaržīma.
Žemaitėjės valdė
Nūnā Žemaitėjė vagol istatīmus īr vėsėškā vėinuoda Lietovuos dalės, katra natora juokės savėvaldas. Ana ivēn ī Telšiū, Šiauliū, Klaipiedas (dalės), Tauragies, Kauna (dalės) apskrėtis. Žemaitėjės koltūrā ė ruodā atstovaun Žemaitiu kultūras draugėjė. Tepuogė vėik pats savėi pasiskelbė̄s Žemaitėjės parlaments ėr anam vadovaunantis „žemaitiu prezidėnts“ Justėns Burba, katros sėik Žemaitėjės autanuomėjės ėr apelioun ī istuorėnius faktus, kap pavīzdīs, ka ES torietom somuokietė žemaitiam, ka anėi apgīnė Euruopa nū muongolu. Žemaitėjės parlaments nātstovaun žemaitiu kalbas ė koltūras.
Ale dėdliuojė žemaitiu dalės ėšpažīst sava ėšskėrtėnoma nu lėkosės Lietovuos dalėis, bet īr prīš Lietovuos ėr Žemaitėjės dalėnėmus puolėtėnie pluotmie.
Žemaitėjės geuograpėjė
thumb|240px|[[Plateliu ežers]] Žemaitėjės regėjuona dėdliausė dali ožjėm kalnouta, par paskotėni aplediejėma palėkos Žemaitiu aukštoma. Ana ēn lonko nug Skouda rajuona lėg pat Neviežė žemomuos. Aukštiausė Žemaitėjės vėita īr Medviegalė kalns (234,6 m), tepuogė da īr aukšti Šatrėjės (228,7 m) ė Girgždūtės (228 m) kalnā. Vėsė šėtė kalnā īr ont Žemaitiu ondenskīras kalvīna. Pėitū Žemaitėjuo ēn Karšovuos žemoma, katra skėra Vėlkīškiu kalvagobris. Vakarėnie dalie paviršios leidias ont Pajūrė žemomuos, katra ēn lėg pat Baltėjės jūras. Patiuo šiaurie īr šmuots ėš Latvėjės atēnontės Korša aukštomuos, vuo Vėntuos basēnė tesias Vėntuos vėdoropė žemoma. Rītėnie posie Žemaitiu aukštoma ledias i Rītū Žemaitiu plīnaukštė vuo paskom i Vėdorė Lietovuos žemoma.
Žemaitėjė īr vėdotėniu platomu klėmata joustuo. Čė uorā geruokā skėrias nūg Lietovuos uorū. Diel Baltėjės jūras artoma ė Žemaitiu aukštomuos žemaitiu žemie ėškrint daug daugiau krėtoliu negou Lietovuo. Ka vėsom kraštė daugomuo uorā atēn ėš vakarū šmuota, nū Baltėjės, sonkūs lītaus debesē ožsikabėn ož aukštomū, īpatėngā Žemaitiu ondenskīras kalvagobrė, ė palėik sava krėtolius anūm šlātūs. Patė šlapiausė Žemaitėjės (ė vėsuos Lėitovuos) vėita īr Laukovuo ėr i pėitus nū Rėitava. Čė par metus vėdotėnėškā ėškrint vėršom 900 mm krėtoliu. Ale tuo patiuo Laukovuo tepuogė īr tap bovė̄ (2002 m.), ka par ciela mienesi (rogpjūti) naėškrėta ani laša lītaus. ēnont tūlīn nū Laukovas krėtoliu mažie – Žemaitiu aukštomuos vėdorie ėškrint 850–900 mm, vuo dėdiuojė daugomuo Žemaitėjės 700–850 mm par metus. Patė sausiausė krašta vėita īr i rinki nug Šiauliu – čė par metus ėškrint mažiau nē 550 mm. Daugoms krėtoliu Žemaitėjuo ėškrint vasaras ė rodėnė čieso (lėipa, rogpjūti, sieji, spali) kap lītos. Ale žemaitiu žemie ėškrėnt i daug snėiga – vėdotėnis snėiga pakluota stuoroms īr 25-30 mm, bet 1931 m. Laukovuo bova orašīts Lietovuos rekuords – snėiga patals bova 94 cm stuoroma. ēnont ont pajūrė snėiga pakluota stuoroms mažiej, ė snėigs ėšsilaik trompā (prī Palonguos mažiau nekap 70 dėinas).
thumb|right|240px|Žemaitiu aukštomas natuol Tveru thumb|240px|Daugomas Žemaitėjės mediu eglīnā ī Žemaitėjuo temperatūra lėipas mienesi īr aple 16 °C ė mažā skėrias par vėsa pluota. Tėktās prī Tauragies ė Šiauliū īr šiltiou kap 17 °C. Ale žėima, sausė mienesie šiltiausė īr prī jūras – vėdotėnėškā -3 °C. Rītūs uors šaltiej: Žemaitiu aukštomuo -4-5 °C, a prī Kelmės šaltiau -5,5 °C. Žemaitėjuo paprastā pota viejē ėš vakarū, tepuogė ėš šiaurės, ė natonkē būn ėš rītū aba pėitū. Smarkiausis vies īr prījūras (vėd. 5 m/s), lėkosiam pluotė (4-4,5 m/s). Žemaitėjuo būn mažiausē saulietu dėinū par metus (palīgėnėmou so Lietova). Tas īr dielē tuo, ka debesē nū jūras ožstring aukštomūs. Pats „tamsiausis“ krašts ī trėkompis Platelē-Telšē-Rėitavs, ba čė par metus būn mažiau kap 40 saulietu dėinū. Daugiausė saulietu dėinū īr prī jūras (>55 d.).
Dielē tuo, ka Žemaitėjuo tonkē līīn, čė īr tonkos opiu tinklos. Daugoms Žemaitėjės ivēn i Nemona basēna, šiaurie īr Vėntas basēns, patsā šiaurės rītinis šmuots pakliūn i Lėilopės basēna, vuo vakarūs – i Bartovas basēna. Dėdliausė žemaitiu opės Vėnta ī. Anuos dėdlesni intakā īr Vardova, Virvītė, Vadakstė. Pėitėnio robežiom tek Nemons. Anou basēna svarbiausės opis īr Jūra, Mėnėjė (žemaitiūs tėktās aukštopīs), Šešovės, Dobīsa, Mėtova. Žemaitėjuo tepuogė īr Mūšas, Bartovas aukštopē. Pu gausiū lītū žemaitiu opis smarkē patvinst. Žemaitiu aukštomuo īr nemažā ežerū: Plateliu (dėdliausis ė gėliausis), Loksts, Mastis, Plinkšiū ežers, Seduos ežers, Tausals, Bėržulis, Riekīva ė kt. Vuo pėitū ė rītū Žemaitėjuo ežerū zars nie. Tepuogė īr nemažū pelkiu: Kamanas, Tītuvienu tīralis, Rēskiū tīrs, Laukesa, Dėdlīsā tīrolis.
Pagrindėnā Žemaitėjuo būdingas jaurėnės pelkėnes ė velienėnes jaurėnes dėrvas, medies, pru ežerū da īr pelkėniu dėrvu. Ož Vėntas opėis ė Karšovuo prasided velienėnes gliejėnės dėrvas, tepuogė īr labā nedaug jaurėniu šėlainėniu, velienėniu karbuonatėniu ėr aliovėniu sėrvu. Geoluogėškā Žemaitėjė nier tortings krašts – čė īr tėktās smolkūs žvīra, smėltiu, muolė telkėnē, ale prī Naujuosės Akmenės ožtatās gausoms klintiu ė duoluomėta ī.
Žemaitiu žemės palīgėnėmou so Lietova natora daug mediu. Ale čė, nakap vėdorė Lietovuo, vīraun skojoutiu mediu (īpatingā egliu) medės. Dėdliausi eglīnā īr Rėitava, Koliū, Teneniu, Pagramontė medės. Karšovuos gėriuo daugiausė aug pošīnā. Tepuogė īr nedėdliū lapoutiu ė mišriū mediu. Lėkusie pluotā daugiausė pėivas, lonkas, tīrā, dėrvuonā ī. Žemaitėjės gīvūnėjė smarkē nasiskėr nū Lietovuos. Žemaitiu žemie īr paslėkė̄ da nemažā vėlkū, īr lūšū. Daugoms žvieriū īr zoikē, lapės, stirnas, elnē, vuoverės, brėidē, kiaunės ė kt. Senuobie žemaitiu medie gīvena meškas, katras īr žemaitiu sėmbuolis, nū jau senē anū nablėka. Plateliu ežerė gīven reta žovės ežerėnis sīks, opies pakliūn lašėšu, šlakiu. Žemaitėjės gomta keravuojama Žemaitėjės nacēnalėnėm parkė, Pagramontė, Rombīna, Varniu, Vėntas, Salontū, Kortovienu, Žagarės, Tītovienu, Dobīsas regėjuonėniūs parkūs, Vėišvėlės ė Kamanū rezervatūs ėrgė gausībie draustėniu ī.
Žemaitėjės akuonomėka
thumb|240px|[[Mažeikiu nėpta]] Žemaitėjuo nier smarkē ėšvīstėta pramuonė, vuo daugiau žemės ūkis. Pagrėndėnē pramuonės cėntrā īr Šiaulē, Mažeikē, Gargždā, Telšē, Tauragie, Naujuojė Akmenė. Jiedė (pėina gamėniū, mēsuos, alaus, dounas; daugel miestu), tekstėlės (Šiauliūs, Plongie, Tauragie), mašėnu (dvėratē, televėzuorē – Šiauliūs), naftuos pardėrbima (Mažeikiūs), baldu (Gargždūs), statībėniu materėjalu (N. Akmenie, Koršienūs, Tauragie, Gargždūs) ė kt.
Žemaitėjuo augėnami kvėitē, lėnā, rogē, rapsā, bolbės, daržuovės, rītūs – sokrėnė ronkelē. Derlingiausi rajuonā īr Kelmės, Raseiniu, Jorbarka. Augėn čė ė karvės, paršus, vištas. Īr kelets žovū augėnėma ūkiu (Pasroujė, Paopīs, Bobē, Laikšės). Žagarie ė Pagiegiūs augėnami žėrgā.
Žemaitėjė kert kelets svarbiū transpuorta joustu: grētkelis Kauns-Klaipieda, plentā Paneviežīs-Palonga, Suovietsks-Rīga, senuobėnis Žemaitiu plents ė kt. Svarbiausi gėlžkelē: Vėlnios-Klaipieda so atšaka ont Mažeikiu, Suovietsks-Radvėliškis. Laivounama opės īr tėktās Nemons.
Žemaitėjės torėzmos
Žemaitėjė tor dėdlė naėšnaudouta torėzma galėmībės. Žemaitėjuo īr poikė gomta ė namažā ėšlėkosiu koltūrėniu, istuorėniu, vieras, arkėtektūras paminklu.
Dėdliuojė ožrobežė torėstu dalės atvažioun ėš Latvėjės, Lėnkėjės, Ispanėjės, Soumėjės ė Švedėjės. Dėdlė dalės anūm aplonka Žemaitėjės naciuonalėni parka. Namažā torėsto atvažiou lėipas mienesie ī Žemaitiu Kalvarėjuo ēnontius atlaidus.
Žemaitėjės žmuonis
Daugiausē Žemaitėjuo gīven žemaitē, jė veizietė kap i atskėra prieteliu gropė, tumet lietovē dėdliausē sosibūrė̄ īr miestūs ė rītū Žemaitėjuo, dā īr ė nadaug rosu ė kėtu tautībiu. Latvėjės parobežie īr latviu. Tonkiausē gīvenami īr Šiauliū, Plongės, Telšiū rajuonā, īpatingā abelnā tūm rajuonu cėntrus. Retiausē apgīvendinti īr Šėlalės, Kelmės, Akmenės rajuonā. Īpatingā retā gīvenama īr Juonėškė rajuona Gāžātiu seniūnėjė, katruo īr tėktās 4 suodas.
Žemaitėjuo īr dėdliausis vāku gėmstamoms ė mažiausis žmuoniu smertingums vėsuo Lietovuo, diel šėton čė īr dėdliausis gīventuoju priaugėms. Jēgo naskaitliounont emigracėjės, Žemaitėjės gīventoju priaugims īr 0-3 gīventuojē ont 1000 gīventuoju. Dėdliausis priaugims īr Mažeikiu, Plongės, Šėlalės, Rėitava rajuonūs. Žemaitėjuo tēpuogė nie dėdlė miestu gīventuoju dalės: Šėlalės, Skouda rajuonūs miestu gīventuoju skaitlios napriēn 35 %, Telšiū, Plongės, Akmenės rajuonūs 50-65 %, smarkiausē miestiuonėšks īr Šiauliū rajuons (>80 %).
Pat dėdliuojė daugoma gīventuoju īr katalikā. Da īr bėški pruotestantu, ateistu, pravaslavu. Īr mažos skaitlios senuobėnės baltu vieras atstuovu.
Žemaitėjės miestā
Miestā, katrūs gīven nu 20000 gīventuoju:
Šiaulē Mažeikē Telšē Tauragie Plongė Kretinga
Miestā, katrūs gīven nu 7000 gīventuoju:
Palonga Gargždā Koršienā Jorbarks Raseinē Naujuojė Akmenė Kelmė Skouds
Miestā, katrūs gīven nu 1000 gīventuoju:
Šėlālė Rėitāvs Ariuogala Vėnta Akmenė Tītovienā Vėikšnē Skaudvėlė Salontā Varnē Seda
Mažesnė miestā:
Ožvėntis
Žemaitėjės koltūra
thumb|240px|Kuoplītštolpis Žemaitėjuo Žemaitiu koltūra smarkē vēkė baltu viera, paskpm atiejosė krėkštiuonībė, maišėmasis so lietovēs. Nū paguonībės čiesā īr ėšlikė̄ daug alkū, alkakalniu, švėntvėitiu, kapū (mėlžėnkapiu), kūliu. Krašta istuorėjė atmen daug pėliekalniu. Ėš Perkūna čiesa ī dabartėnė žemaitiu koltūra pariejė legėndas, sakmės, padavėmā, dainės. Žemaitėjė ėlgiausė vėsuo Euruopuo (naskaitlioujant šiaurės ė rītū) ėšlaikė sava prigimtėnė viera. Ale paskom, ka parėjė i krikštiuonībė, palėka dėdlēs katalėkās. Žemaitėjuo kap nėikor kėtor prī suodu, palē plentus īr pilna krīžiu, kuoplītštolpiu, senuobėniu kapeliu. Zars kuožnam kaimė īr kuoplīčielės so Marėjės mūkelė. Daug bažninčiu, īpatingā medėniu. Žemaitėjės parobežie, Šiauliū rajuonė īr ėšskėrtėnis Krīžiu kalns. A Žemaitiu Kalvarėjė, kap ė Šėlova, īr dėdli katalįku vieras ėšpažinėmā cėntrā. Čė vīkst atlaidā, i katrus sosirenk tūkstontē žmuoniū.
Žemaitē īr ėšlaikė̄ sava senas, da nū paguonībės čiesa ėšlėkosės dainavėma tradicėjes. Dainės īr skombės, meliuodingas, daugiebalsės. Žemaitėjuo vēk šmuots mozėkas kuolektīvu, katrėi kieravuon sava senuobėnė mozėka. Tepuogė nūnā gīvoun ė šiūlaikėnė žemaitėška mozėka. Kuo gerā patsā garsiausis žemaitiu dainėninks Žilvėns Žvagolis ī, katros dainuo žemaitėška pop mozėka. Žemaitėjės varda vėsuo Euruopuo garsėna dainėninkė Aistė Smilgevėčiūtė, katra Euruovėzėjuo sodainava žemaitėška dainė „Strazds“.
Žemaitiu žemies ožauga daug garsiū rašītuoju, puoėtu, istuorėku, koltūras žmuoniu. Žemaitėjė Lietovā paduovenuojė tuokius prietelius kāp Žemaitė, Sėmuons Daukonts, Šatrėjės Ragana, Vītauts Mačernis, Muotiejos Valončė, Mairuonis ė da daug kėtū. Nū Žemaitėjės kīln Lietovuos prezėdėntā Ruolandos Paksos, Aleksandros Stolginskis, premjėrs Gedėmins Vagnuorios, euoparlamėntars Eugenėjos Gentvėls.
Spuorts
Žemaitėjuo populērės spuorta šakas īr krepšėnis, futbuols, regbis.
Napaleuons
thumb|Napaleuona abruozdielis Napaleuons (gėmė kap Napoleone di Buonaparte, paskom Napoleon Bonaparte; 1769 m. rogpjūtė 15 – 1821 m. gegožė 5) bova prancūzu revuoliocinės armėjės generuols, nū 1799 m. palėkė̄s Prancūzėjės valduovo – lapkristė 11 dėina paskėrts I Prancūzėjės Respoblėkas Pėrmuojo Kuonsolo, a nū 1804 m. gegožė 18 d. palėka Prancūzėjės ėmperatuoriom (Empereur des Français), Italėjės karaliom (nū 1805 m.) ė Reina sājongas pruotektuoriom (nū 1806 m.) Ėmperatuoriom ėšbova lėgė 1814 m. balondė 6 d., tepuogė trompā nū 1815 metu kuova 20 lėgė bėrželė 22 d.
1792–1815 m. šaukiami Napaleuona gadīnė ī.
Kateguorėjė:Generuolā Kateguorėjė:Prancūzėjės puolitėkā
Vasarė 9
Vasarė 8 dėina īr 40 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Kretinga
Kretinga - vėins ėš seniausiū vakarū Žemaitėjės ė Lietovuos miestū. Ons īr isikūrės pri Akmenuos opės, šalėp Palonguos kurorta, 25 km ė šiaurės rītus nu Klaipiedas. Rajuona cėntros, tēp pat senionėjės ė apīlinkiu senionėjes cėntros.
Kretinguo ėš šiauris ī pėitus tek opis Akmena. Dėdlesniuojė miesta dalės ėšsėdiestiosė rėtėniamė opės krontė. Čė īr savėvaldībė, Viešpatėis Apreiškėma Švč. Mergele Marījės bažninčė (pabūdavuota 1617 m.), bernardėnū vėinuolīns (so seniausio ėšlėkosio Saulės laikruodio Lietovuo - aplė 1610 m.), Evangelėku liuteruonu bažnīčė, koltūras nomā. Šiaurėniame pakraštie īr Dvara rūmā, Kretingas moziejos, rajuona cėntrėnė lėguonėnė, puoliklinika, čė telkša do ežero. Vakarėniamė Akmenuos opės krontė īr pramuones dėrbīklas, ēr gėlžkėlis ī Klaipieda.
Sports
thumb|left|240px|Bernardėnu vėinuolīns thumb|left|240px|Vaizdos nu Peliedas kalna
kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Duovena
thumb|240px|Kaliedu duovenas Duovena īr daiktā, pėningū, puoslaugė teikėms kėtam prietėliui ož šėta nesėtikėnt atlīgė. Duovėnas pagrėndėnā duovėnoujamas par šventes.
Kateguorėjė:Koltūra
Karuolėnėškė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Samanas
thumb|left|250px|Tonkus samanīns japuonėškom suodė
Samanas - augalū, katrėi netor ėndu, gropė. Anas aug tonkiausē pritemuo, mėška pakluotė ė sodara ėštėsa donga. Daugėnasė spuorom, katras ėšbarsta par spuorainės. Švietė prėskaitiounama aple 10 000 samanū rūšiū.
Klasė. Tetraphidopsida
Kateguorėjė:Augalā
Vartavalakės
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo gīven 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
2015 m. karštė bonga Pakėstanė
'''2015 m. karštė banga Pakėstanė''' ī 2015 metās nutėkus karštė bonga Pakėstanė, nū katruos pasėmėrė aple 2000 žmuoniū.
Aukas
Vėin Karačė miestė pasėmėrė 1 140 žmuoniū.
Kateguorėjė:Notėkėmā
Gunmas prefektūra
Gunmas prefektūra (群馬県;Gunma-ken) - Japuonėjės prefektūra, asontė Kanto regijuona šiaurės vakarūs, Honšiū saluo. Suostėnė - Maebašis.
Ketorė dabartėniu čiesu ministrā pėrmėninkā īr kėlėma ėš šėtuos prefektūras - Takeo Fukuda, Jasuhiro Nakasonė, Keizo Obuči ė Jasuo Fukuda.
Kateguorėjė:Japuonėjės prefektūras
Drebolīnė
Drebolīne - Jorbarka rajuonė, Gėrdiu seniūnėjuo, ož 8 km i rītos nū Gėrdiū esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 m. Drebolīnie gīvena 12 žmuoniu.
Sakalā I
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo gīven 21 prietelės.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Kondoulėnė energėjė
Kateguorėjė:Energetėka
Vašingtons
Vašingtons (oficēlē - Kolumbėjės apīgarda; onglėškā: Washington, District of Columbia) - JAV suostėnė, miests šalėis rītūs, pri Atlanta ondėnīna. Nuors patem miestė tegīven apie 650 000 gīventuojū, metropolitėnem Vašingtona-Baltimorės regijuonė gīven apie 7,6 mln žmuoniū.
Vašingtonė īr tarptautėnis uora ousts Friendship. Daugoms gīvėntuojū dėrb valstībės tarnībuo, paslaugū sferuo, prekības ė fėnansū srėties. Ėšvīstīta jiedė, poligrafėjes, vainas pramuonė. Īr metropolitens. Miestė tēpuogė īr nacionalėnė muokslu akademėjė, JAV kongresa bibliuoteka, universitetā.
Miestė īr balts 169 m. aukštė Dž. Vašingtona obelisks, pastatīts 1848-1884 m. ėr atidėngts 1888 m. spalė 9 d., lėgė Eifelė buokšta ėšbūdavuonėma bova aukštiausės bodīnkos svietė. Kongresa rūmu bodīnkos - Kapitolėjos (1793-1865 m.), prezidėnta rezidencėjė - Baltė̄je rūmā (1792-1829 m.). Tēpuogė īr JAV nacionalėnis moziejos, orlaivīstės ėr aeronautikas moziejē, mena galerėjė, dailies galerėjės. thumb|right|290px|Vašingtuon obelisks
Istuorėjė
Miests ikorts 1791 m. ėr ožvadints pėrmuojė JAV prezidėnta Džordža Vašingtona garbē. JAV suostėnė - nū 1800 metu.
Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:JAV miestā
Kaukazos
miniatiūra|260x260px|Kaukazos Grozėjuo
Kaukazos ī dėdli kalnā ė krašts, katros rondas terp Euruopas ėr Azėjės, sopams Jouduosės, Azuova ė Kaspėjės jūriu. I šiaurė nug Kaukaza ēn Rosėjės stepės, nuo i pėitus prasided Mažuojė Azėjė ėr Irans.
Pagrindėnė Kaukaza kalnū dalės Dėdlīsis Kaukazos ī. Ons ēn nug Suočė lėgo pat Bakū. Anamė kīln patīs dėdliausi Euruopas kalnā: Elbrosos (5642 m) ė Kazbeks (5033 m). Tūliaus i pėitus drėikias Koras-Araksa žemoma, vuo paskom ėškīlė̄ Mažuojė Kaukaza kalnā.
Šiaurėnė Kaukaza dalės prigol Rosėjē, tenās gīven daug variū vėitas žmuoniū, dalės anūm sėik naprigolnībės (pvz., kap katrėi čečienā, ingošā). ī tuokės Rosėjės respoblėkas: Dagestans, Čečienėjė, Ingošėjė, Kabarda-Balkarėjė, Karačiaju Čerkesėjė, Adīgiejė). Ožkaukazie īr Armienėjė, Grozėjė, Azerbaidžans.
Kateguorėjė:Kalnā
Kazuokėškės (Trakā)
Kazuokėškės - gīvenvėitė Traku rajuonė, Grendavės seniūnėjuo.
Mėntātē
Mėntātē - Juonėškė rajuonė, Žagares seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 97 žmuonis.
Vasarė 10
Vasarė 10 dėina īr 41 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Skalvē
thumb|Baltu gentīs [[XII omžios|XII o.]] Skalvē bova baltu gentės, katra gīvena Nemona, Mėnėjės žemopie ė prī anūm ėštaku – Skalvuo.
Baltarosėjės roblis
Baltarosėjes roblės (baltarosėškā: беларускі рубель, rus: белорусский рубль) - Baltarosėjes respoblėkas valiota, nauduojams nu 1992 m. gegožė 25 d. Baltarosėjes roble ISO 4217 kodā ī BYN ė 933. Vėins Baltarosėjes roblės sosėdara ėš 100 kapėiko. Muonetas: 1, 2, 5, 10, 20 ė 50 kapėiko 1 ė 2 roblės. Banknuotā: 5, 10, 20, 50, 100, 200, 500 roblės. Leida Baltarosėjes Banks.
Nūruodas
Kateguorėjė:Valiota
Dovīdėškē (Kiedainē)
Dovīdėškē - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās Dovīdėškiūs gīvena 33 žmuonis.
Zatuokā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 17 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Bankoks
Bankuoks īr Tailanda suostėnė ė dėdliausis šalėis miests. Anam gīven 10,5 mln. gīventuoju. Glabns Tailanda jūru ė opiu ousts, isėkurės pri Menam Čao Prajas opės žiuotiū.
Kateguorėjė:Suostėnės
Šateikē (mozėka)
thumb|right|260px|„Šateikē"
„Šaiteikē" - Plungės rajuona Šatėikiu miestelė kultūras nomū fuolkluora ansamblis. Isėkūrė 1989 m. Vaduovė - Laima Duomarkienė. Ansamblis dainioun i šuoka Plungės krašta dainas i šuokius.
Senuovės baltu viera
Senuovės baltu viera laikuoma tikību sistema, katra bova praktikounama lėg Lietovuos krėkšta.
Nūdėinas organėzacėjės
Nūdėinuo tikība vielek atgimst. Koras gropelės prieteliu, katruos aukuo senė̄sems Dievams.
Par 2001 m. gīventuoju sorašīma Senuovės baltu tikības ėšpažėniejēs ožsėrašė 1270 žmuoniū.
Par 2011 m. gīventuoju sorašīma Senuovės baltu tikības ėšpažėniejēs ožsėrašė 5118 žmuoniū.
Sārašos:
Želniūnā
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo gīven 2 žmuonis.
Vilėnka
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 13 žmuoniū.
Želniūnā
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Pamavīs
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo gīven 20 prieteliu.
Vilėnka
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Pamavīs
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Marks Puols
thumb|200px|Marka Puola abruozdielis ([[XVI omžios).]]
Džiogā (Jorbarks)
Džiogā - Jorbarka rajuonė, Gėrdiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 11 prieteliu.
Marks Puols
Polo
Pabalē (Juonėškės)
Pabalē - Juonėškė rajuonė, Žagares seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Uosmanu imperėjė
200px|thumb|120px|Uosmanu imperėjės herbs
Uosmanu imperėjė (senaja uosmanu torku kalba: دولت عالیه عثمانیه Devlet-i Âliye-yi Osmâniyye, šiūlaikėne torku kalba: Osmanlı Devleti or Osmanlı İmparatorluğu) - daugētautė ė daugēvierė torku valduoma valstībė, egzėstavosė 1299 - 1923 m. Pu anuos sobīriejėma atsėrada Torkėjės respoblėka, katra uofėcēlē paskelbta 1923 m.
Kateguorėjė:Bovosės valstībės
Vasarė 11
Vasarė 11 dėina īr 42 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Matuoru kalba
Matuoru kalba īr urala kalbū šėimā, samuodu kalbū gropē prėgolantė kalba. Matuoru kalba īr ėšnīkosė. Paskotėnės matuoru kalba muokėjės žmuogos mėrė 1839 metās.
Vasarė 11
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Urugvajos
Zadiel oriental
Nūruodas
Zadiel oriental
Kateguorėjė:Pėitū Amerėkas valstībės
Apriedā
thumb|150px|Džėnsėnės kelnės Apriedā a drabožē īr siūtė, austė, megztė dėrbėnē, skėrtė apsėriedītė. Apriedā saug nū šaltė, viejė, karštė, sožeidimu, gīvūnu, tēpuogi apdengtė plėka kūna, pasėpouštė ė t.t.
Mao Dzeduns
Mao Dzeduns (kėnėškā 毛澤東, 1893 m. groudė 26 d. – 1976 m. siejės 9 d.) - Kėnėjės puolėtėnis veikies, Kėnėjės revoliucėjės līderis ė Kėnėjės LR ikūries, vėina žėnuomiausiu XX o. Kėnėjės asmenībiu. Atsakėnga ož Koltūrėnė revoliucėjė. Dzeduna mėsliu vėsoma vadėnama maoėzmo, vuo tū idieju palaikītuojē - maoėstās. Mao glabnū idieju rėnkėnīs Maža rauduona kningielė īr vėina ėš pėrkamiausiu svietė, īpatėngā kumet vīka Koltūrėnė revoliucėjė. Mao īr parašės tekstu, puoezėjės.
Kateguorėjė:Kėnėjės žmuonis Kateguorėjė:Kėnėjės puoetā Kateguorėjė:Komunėstā
Sarajevs
Sarajevs (bosn. r. Sarajevo) – miests Bosnėjes ėr Herceguovėnas vėdore ritūs, pri Milačkas opes. Šalėis suostėnė. Sarajevė īr Bosnėjes i Hercegovinas muoksl i menū akademėjė, muziejos. Īr cerkviū, mečečiū. 1984 m. čė vīk žėimuos olimpėnes žaidīnes. Miestė gīven apie 400 000 gīventuojū.
Istuorėjė
Miests ikorts 1244 m. kap Vrchbona. Dabartinis pavadėnėms īr nu 1507 m. Nu 1918 m. iej i serbū, kroatū i slovienū karalīstes sudiet'. Bosnėjes kara meto išbov apsopta nu 1992 m. balonde 5 iki 1996 m. vasare 29 d.
Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Bosnėjė ėr Hercuogovėna
Oždarbie
Oždarbie (aba oždarbė, darba ožmuokesis) ī pėnėngā aba kuokis kėts torts, katra gaun žmuogos ož kuoki tās nūdėrbta darba. Tas īr atmuokiejėms ož kėtam žmuogou atlėkta nauda. Seniau paprastā žmuonis liuob dėrbs sava ūkie ėr ėš anuo gaus gīvenėmou rēkalingas medegas, bet īpatingā nug XX o. vėdorie pradiej plistė darbs ož oždarbė – tas būs darbs pabrėkūs, dėdliū ūkėninku laukūs, muokīklūs, lėguonėnies, kėtūs vėišūs vėitūs, valdiuo.
Oždarbie gal būtė muokama aba ož darbė praleista čiesi, aba ož kuoki apskaitliouta darba. Paprastā oždarbie būs tuokė, ka žmuogos ož anon galietom ėšgīvėntė ė neliktom ubagīstie. Mažiausė oždarbė paprastā gaun ūkiškus darbus dėrbontīs žmuonis, dėdlesnius – muoksla žmuonis, maži valdėninkā, vėršėninkā, dėdliausius – īpatingi specēlėstā, dėdli vaduovā. Oždarbė dėdloms kapėtalėzma sālīgūs dėdlē prėgol nug kuokė darba rēkalingoma liaudėis puovīzuo, tūdie sīkēs ė dėdlė ėšmanīma nerēkalingi, bet nuognē pageidaunami darbā atneš dėdlesnė oždarbė nekap kuokė muokslėninka, menėninka darbs.
Kateguorėjė:Akuonuomėka
Ōžoulītė (Kiedainē)
Oužuolītė - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 29 prietelē.
Guojos (Variena)
Guojos - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Avėniousta
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Šaltouna
Šaltouna īr opės Žemaitėjuo; Šešovėis kairīsis ėntaks. Prasėded Raseiniu rajuonė, 7 km i pėitrītius nū Raseiniu, šalep Dobīsas. Pradiuo tek i pėitvakarius, no nū santakas so Bebėrva pasok i vakarus ė tek par Jorbarka rajuona. Ītek i Šešovė prī Tauragies rajuona robežė. Slienis siauros, krontā versmieti.
Vasarė 12
Vasarė 12 dėina īr 43 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Šaltouna
Dėdliausē ėntakā: Šlīna, Bebėrva, Akmena, Eržvėlks.
Ektars
Ektars (ha) ī pluotībės miers, katros līgos 100 aru, aba 10 000 m².
Ons neprigol pri SI sėstemas, ale tonkē nauduonams žemės pluotou skaitlioutė.
Kateguorėjė:Mieravėma vėinetā
Juomantā (Telšē)
Juomantā - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo gīven 12 prieteliu.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Televėzėjė
Televėzėjė - telekomunėkacėnė sėstėma, katra īr skėrta translioutė ė priimtė vaizdos ė garsa per atstoma.
Analginē televėzėjos sėgnala īr persiuntamė restraliacėjos stotiu.
Lietuvuo transliounamė kanala
Kateguorėjė:Televėzėjė
Vasarė 12
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Šakē (Zarasā)
Šakē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 12 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Rio dė Žaneiros
Rio dė Žanėiros īr Brazilėjės miests. Anuo gīven 6,1 mln. gīventuoju (2007 metā).
Istuorėjė
Miests lėgė 1960 m. balondė 21 d. bova Brazilėjės suostėnė.
Akuonuomėka
Miests īr glabns akuonuomėnės ėvairiū Brazilėjės ė Pėitū Amerėkas pramuonės šakū centrs.
Ontakolnis (Trakā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Rio dė Žaneiros
Žėnuomė žmuonis
Kateguorėjė:Brazilėjės miestā
Rīklīs
thumb|250px|Rīklīs (Carcharias taurus)
Rīklē īr kremzlėnės žovis, katras tonkiausē gīven jūrūs.
Anū griautē padėrbtė na ėš kaula, bat ėš kremzlies. Svietė prėskaitliuonam daugiau kāp 350 rīkliū rūšiū, vuo patīs rīklē radas daugiau kāp prīš 350 mėlėjuonu metu. Dėdlis daugoms rīkliu īr jiedrūs. Rīklē gerā oud, ė jaut kostiejėmos odenī.
Daugoms rīkliū rošiū īr nīkstontės.
Kins
Ana nosako fimū kūrībā kāp meno formā aba kāp pramuogū verslo srītė.
Kine vaidėnontės artistā tonkiausē vadėnamė aktores.
Kateguorėjė:Kins
Zuoruoastrėzmos
thumb|200px|Zuoruoastrėstu šventīkla Iranė Zuoruoastrėzmos (pers. زرتشت (Zartošt); tēpuogė vadėnama mazdėzmo) – viera, api 1400 m. pr. Kr. Baktrėjuo sosėskavramvosė ė ėšplėtosė dabartėne Irana terėtuorėjuo. Iranė ligė šiuolē īr ėšlėkėn ī ton viera tėkėntiū. Zuoruoastrėzmos īr seniausė žėnuoma muonuoteėstėnė viera.
Kateguorėjė:Viera
Šešovės
Šešovės īr opės rītū Žemaitėjuo; dėdliausis, dešėnīsis Jūras ėntaks. Prasėded 12 km i šiaurės vakarus nū Raseiniu prī Šėinlaukė kaima. Tek par Raseiniu, Jorbarka ė Tauragies rajuonus i pėitvakarius. Ītek i Jūra i pėitus nū Tauragies. Vaguos pluotis lėgė 50 m. Aukštopie pėlna rievu, seklomū, slenkstiu. Šešovės par liūtis smarkē ėštvinst.
Dėdliausē ėntakā: Alsa, Opė, Opīna, Ončė, Šaltouna, Aglouna, Žalpė, Īkuojis.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Petrātē (Juonėškės)
Petrātē - Juonėškė rajuonė, Žagares seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 53 prietelē.
Gromėškės
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Ēdokėškē
Ēdokėškē - Jorbarka rajuonė, Gėrdiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 17 prieteliu.
Ožjiedis
thumb|245px|Ožjiedis kūtie
Ožjiedis ī tuokis dākts (gardė), i katron kraun šierala gīvuoliams. Tas tonkiausē būs iš tuokė ėš keliū lėntū sokalta laikītovė kūtie šalėp sėinu, i katra tink dietė šėina Ėš anūm jied karvės, arklē, avis.
Kateguorėjė:Žemės ūkė dāktā
Donava
Donava - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 26 prietelē.
Vėdaujė
Vėdaujė īr opės Jorbarka rajuonė; Mėtovuos dešinīsis ėntaks. Prasėded prī Vėdaujės kaima, 14 km i šiaurė nu Rauduonės. Tek vėslaik i vakarus, no netuol žiuotiū pasok i pėitus ėr ītek i Mėtova.
Ėntakā: Trompė (kair.), Vėdaujuoks, Vėdaujātė, Nerīs, Mielinis (deš.).
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Luotīnu Amerėka
Kateguorėjė:Regėjuonā
Lielė
thumb|200px|Lielės pluots Rentgena puortegrapėjuo
Lielė, lielie, gerklie, kakarinė (, aukštatėškā: gerklė, dzūkėškā: koserė) īr skīlie par katron bornuos ertmie jong so rīklies dalėm. Ana robežioun mėnkštuosės velvės liuosuojė gala galėnis šmuots so lėižovelio, lėižovė šaknės, velvėnis rīklies ė velvėnis lėižovė lonkā, tēpuogi terp anū asontė migdolėnė doubie, katruo īr velvės migdols. Lielė gal pėlnā oždarītė bornuos ertmies parėjėma i rīklė.
Kateguorėjė:Kūna narē
Muohands Gandi
Muohands Karamčands Gandis (Mohandas Karamchand Gandhi, 1869 m. spalė 2 d. Puorbandarė – 1948 m. spalė 30 d. Deli) – Indėjės tautėne ėšsėvadavėma jodiejėma līderės, nesmortėne paseprīšėnėma puolėtėnės taktėkas pradėnėnks. Palaiduots Ponuo, Aga Chana rūmūs.
Jūzos Pabrieža
thumb|180px|Jūzos Pabrieža 2007 metās
Jūzos Pabrieža (gėmė̄s 1955 m. siejės 30 d. Skoudė) ī žemaitiu kalbėninks, duocėnts, Šiauliū krašta puolėtėks.
Ons 1973 metās bėngė Skouda vėdorėnė muokīkla, 1978 metās – lietoviu pilologėjės stodėjės Vėlniaus onėversėtėtė. Nug 1978 m. pradiejė dėrbtė Šiauliū onėversėtėtė, katramė diest dialektologėjė, kalbios koltūra, kalbuotīras ivadą. 1989–1995 metās bova Dailės fakolteta dekano, nug 1995 metu īr onėversėteta stodėju prurektuorios.
Kap muokslėninks, Jūzos Pabrieža dėdlē daug diemesė skīrė žemaitiu kalbuos tīrėmam: rinka ė tīrė anuos šnektas, prisidiejė prī rašības nuormėnėma.
Nesīki bova Šiauliū miesta tarībuo (su Liberalu sājonga, Naujuojė sājonga), ī žemaitiu koltūras draugėjės aktīvists.
Šaltenē
Kateguorėjė:Lietovuos kalbėnīnkā Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis
Metros
Metros (m) īr ėlge mieravėma vėinets, bazėnis SI sėstemas vėinets. 1791 m. metros bova apėbriežts Prancūzėjės Muokslu Akademėjės kāp 1/10 000 000 atstoma nu posiauje iki Šiaurės ašėgale, mieruojant per Parīžio.
Pašiškės
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Kalesninku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
MMORPG
MMORPG īr interneta žaidėms vaidmenās, katron žaid daug žaidiejū sīkiom. Tas būn daugėlė žaidiejū žaidėma internėtė (MMOG) specėfėnis tėps.
Kateguorėjė:Žaidėmu žonrā
Rēstrā
– gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo.
Naujėninkā (Gėrdē)
Naujėninkā - Jorbarka rajuonė, Gėrdiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 10 prieteliu.
Rēstrā
Istuorėjė
thumb|left|255px
Degotėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 11 žmuoniū.
Rēstrā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Vėsdiaugā
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo.
Vasarė 13
Vasarė 13 dėina īr 44 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Domītrā (Viešvėnai)
Domītrā - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo gīven 13 prieteliu.
Vėsdiaugā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 135 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Vasarė 13
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Domītrā (Viešvėnai)
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Degotėškės
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Droska
Droska īr kemikals (natrė chluorids, NaCl), katruom īr paskanėnams jiedis.
Kateguorėjė:Pagardā Kateguorėjė:Droskas
RuneScape
RuneScape - kuompioterėnis internetėnis daugele žaidieju žaidėms vaidmanėmis (MMORPG), sokorts kuompanėjės Jagex Ltd. Runescape bova ėšleists 2001 metu sausė 4 dėinā ė lēd žaidiejams pasėrėnktė kaštoujontia aba nekaštoujontia versėjė. Žaidėms tor api 8,5 mėlėjuona aktīviū akauntu ė Ginesa Svieta Rekuordu pripažėnts puopoliariausiu nekašoujontio MMORPG.
Žīmas
Kateguorėjė:2001 metu kuompioterėnē žaidėmā
Šarnielė
Šarnielė īr:
Petrātielē
Petrātielē - Juonėškė rajuonė, Žagares seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
RPG
Vaidmenū žaidėmā (ongl. RPG - role-playing games) - keliū a vėino žaidiejo palėi nostatītas taisīkles žaidamė žaidėma, kor vėins žaidies tonkiausē tampa žaidėmo vaduovo (meistro), o kėtė sosikor sava veikiejā ė žaidėma metu tor vaidintė sokorta veikiejā kāp galėma ītikėnėmiau.
Kateguorėjė:Žaidėmu žonrā
Dėlbā
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo gīven 26 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Vėlgotē
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Ekspaltos
thumb|250px|Ont kelė švėižē ožkluots ekspaltos Ekspaltos ī tuokė kėita, lėngvā besilīdontė medega, katra sosided ėš bitoma ė smolkiu mėneralėniu medegu.
Būn gomtėnis ekspaltos, katros sosidara ėš negėlē slūgstontės naptuos. Vuo tonkiausē ekspaltos ėšdėrbams ī: somaiša bitoma so smėltėm, mėneralėnėm medeguom. Tuoks ekspalta ė smielė mėšėnīs (ekspaltbetuonis) tink kluotė keliam, šalėgatviam, nauduonoms kap ėzuoliacėjė medega.
Šaltenē
Kateguorėjė:Medegas
Energėjė
Energėjė īr sėstemas gebiejims atlėktė darba. Energėjė īr žīmėma raide E ė mieroujama džaulēs (J).
Vasarė 14
Vasarė 14 dėina īr 45 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Energėjė
Energėjės fuormolė:
Kateguorėjė:Fizėka
Ėrškėtiažėidē
Roseplanter
Vasarė 14
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Buotanėka
Kateguorėjė:Bioluogėjė
Interlingue
right|100px Interlingue (aba Occidental) īr dėrbtėnė kalba, katra liousā ruokounas aplė 50-500 žmuoniū. Ton kalba 1922 metās sokūrė Baltėjės vuokītiu muokītuos, matematėks Edgars de Vols.
Daugoms tuos kalbuos žuodiu parēn ėš ruomanu kalbū.
Nūruodas
Kateguorėjė:Dėrbtėnės kalbas
Oužuolėjė (Pajūris)
Oužuolėjė - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Godakėimis (Trakā)
Godakėimis - gīvenvėitė Traku rajuonė, Grendavės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 39 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Mormuona kninga
190px|right Mormuona kninga ī Pastarūju dėinū švėntūju švėntāsis teksts. Pėrma sīki bova pateikts spausdėnėmou 1830 kuova mienesie Džozefa Smėta jaunesniuojė (Joseph Smith, Jr.) kap „Marmuona kninga: mormuonu ožrašīts pasakuojėms vagol Nefi ronkrašti“. Palē Smėta pasakuojėma ė tāp pat palē kninga, kninga bova parašīta iš tėkrūju palē auksėnė pluokštė, kor bova ėšgravirouta nežėnuomās „reformoutuom Egėpta“ raidiem.
Kateguorėjė:Kningas Kateguorėjė:Viera
Juratu kalba
Juratu kalba īr urala kalbū šėimā, samuodu kalbū gropē prėgolantė kalba. Juratu kalba īr ėšnīkosė. Kalba ėšnīka XIX o. pradiuo. Juratu kalba bova parėinamuojė grondės terp nencu kalbuos ė encu kalbuos. Juratu kalba rokavėisė žmuonės parjiėmė nencu kalba.
Kateguorėjė:Samuodu kalbas
Krakiu suoda
Krakiu suoda - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 25 prietelē.
Šarnielė (suoda)
Šarnielė īr kaims Plongės rajuonė, nū Žemaitiu Kalvarėjės 4 km i šiaurės vakarus. Ivein i Žemaitėjės NP. Šarnelie īr paslėkosiu senuovėniu žemaitėšku suodību. Šalep kaima talkš Šarnielės ežers, stūksa Švedū pėlekalnis.
Šarnielė īr dėdlē senuovėnė gīvenvėitė - ana īr gīvanama da nū IV tūkstontmetė pr. m. e. a minavuojama nū 1575 m. Šarnielė ožgėmė i gīven rašītuos Vītauts Mačiernis. Ons īr čė palaiduots ė vėik ana moziejos.
Posiaus
Posiaus – ėsėvaizdounama lėnėjė, esontė vėinuodu atstomu nu Žemės ašėgaliu, dalėnontė Žemė perpos i šiaurės pusrotoli ir pėitū posrotoli.
Posiaus kert Ekvaduora, Kolumbėjė, Brazėlėjė, Gabuona, Kuonga, Kuonga Demuokratėne Respoblėka, Uganda, Kenėjė, Suomali ir Indonezėjė.
Karls Marksos
Karl Heinrich Marx (1818 m. gegožė 5 d. Trīrs, Vuokītėjė - 1883 m. kuova 14 d. Luonduons, JK) – vuokītiu fėluosuops, puolėtėnis akonuomėsts, puolitėkas žornalėsts. Anuo poblėkacėjės sofuormava suocēlėstėne ė kuomonėstėne jodiejėma pagrėnda - marksėzma.
Kateguorėjė:Marksėstā Kateguorėjė:Akuonuomėstā Kateguorėjė:Fėluosuopā Kateguorėjė:Žīdā
Garliavuos apīlėnkiu seniūnėjė
Garlevuos apīlėnkiu seniūnėjė - seniūnėjė Kauna rajuona i pėitrītiū šmuota nū Kauna miesta, centros - Garleva.
Kėtas soudnas
<div class="references-small" stīle="-moz-column-count:4; column-count:2;">
Pavėdaujīs II
Pavėdaujīs II - Jorbarka rajuonė, Gėrdiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 41 prietelės.
Garliavuos apīlėnkiu seniūnėjė
Nūruodas
Kateguorėjė:Kauna rajuona seniūnėjės
Kamariškė
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Žėlėntėškės (Variena)
Žėlėntėškės - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
DOS
DOS (angl. Disk Operating System) - gropė nesudėtingū (8 bitū) opėraciniū sėstemū, sokortū CP/M pagrėndo. Šėtos uoperacėnės sistėmos sosided ėš paprasto funkcėjū rinkinio, abtrochoujančio kompiutėrio aparatinē īrangā, paprastuos failū sėstėmos (FAT) ė kompiutėrio interprėtatoriaus.
Žėnomesnės DOS tipo sistėmos:
Opė (opės)
Dėdliausē ėntakā: Kerūlė, Aliejė.
DOS
Kateguorėjė:Operacėnės sistemas
Opė (opės)
thumb|left|240px|Ženkls ont [[Žemaitiu plents|Žemaitiu plenta tėlpta par Opė]]
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Degenē (Telšē)
Degenē - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo gīven 4 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Poikē (Juonėškės)
Poikē - Juonėškė rajuonė, Žagares seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Vasarė 15
Vasarė 15 dėina īr 46 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Paragvajos
Paragvajos aba Paragvajaus Respoblėka īr valstībė Pėitū Amerėkuo, Gran Čaka līgomūs. Tor robežio so Argentėna, Brazilėjė ė Bolivėjė.
Adminėstracėnis soskėrstīms
thumb|right|200px|
Paskarbėškē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo.
Paragvajos
Adminėstracėnis soskėrstīms
Paragvajos paskėrstīts i 18 departamentu (, gv. Tetãvore), vuo departamentā smolkiau soskėrstītė i apīgardas (distrito).
Paskarbėškē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 28 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Paragvajos
Adminėstracėnis soskėrstīms
Kateguorėjė:Pėitū Amerėkas valstībės
Microsoft Windows
Microsoft Windows - gropė uoperacėniū sistemu, skėrtū asmėnėniams kuompioteriams. Pėrmuojė Windows uoperacėnė sistema bova pristatīta 1985 metās, o šiuo čieso dėmėnou svieta asmėnėniu kompiuteriu rinkuo. Karto so uopėracėnė sistėma pateikemas ė kai katras pruogramos, pvz., Windows Media Player, Internet Explorer.
Kateguorėjė:Operacėnės sistemas
Kuoibalu kalba
Kuoibalu kalba īr urala kalbū šėimā, samuodu kalbū gropē prėgolantė kalba. Kuoibalu kalba īr ėšnīkosė.
Kateguorėjė:Samuodu kalbas
Veliouna
Veliouna īr miestalis Jurbarka rajuonė, ont dešėnė Nemona kronta, pri plenta Kauns-Jurbarks. Ivein i Panemoniū regėjonini parka. Veliounuo gīven zars 900 gīventuoju. Anuo īr bažnīčė, dvars, mokīkla, pamėnklos Vītautou Dėdliajam. Šalep stūksa Veliounuos pėlēkalnē.
Veliouna īr nuognē senobėnė gīvenvėitė, apģivendinta da kūlė omžiou a minavuojama nū 1291 m.
Čelmsfuords
Čelmsfuords īr miests JK, pėitrītiu Onglėjuo, Eseksė. 110 tūkst. gīventuoju.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Onglėjės miestā
Groužninkā
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Grendavės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 86 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Pablos Pikasos
thumb|250px|Pablo Picasso 1962 m. right|200px|Firma de Pablo Picasso
Pablos Pėkasos (1881 m. spalė 25 d. – 1973 m. balondė 8 d.) – ispanu tapītuos, vėins žīmiausiu XX o. menėninku, kobėzma kūries.
Kateguorėjė:Ispanėjės dailėnėnkā Kateguorėjė:Tapītuojē
Augalā
Augalā īr dėdlis gīvatu polks, katramė prėgol tuoki dāktā kāp medē, žuolės, kvietkā. Augalā patis nagal kostietė, tūdie anėi apsirūpėn jiedio fuotosintezės būdo (tas ī, sava lapūs jong saulės energėjė ė degouni). Augalus tėr botanėkas muokslos.
Vėsė augalā īr skėrstuomi i 2 gropė:
Medinka
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Juokōbātē I
Juokōbātē I - Jorbarka rajuonė, Gėrdiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 2 prietelē.
Rōkoižē
Rōkoižē - Juonėškė rajuonė, Žagares seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 57 žmuonis.
Refuormacėjė
Refuormacėjė ( – pertvarkymas) - vierėnis sājūdis XV-XVII o. Euruopuo, sėikės refuormoutė Ruomas katalėkībės duoktrėna, kolta, bažninčė. Refuormacėjės pradėnėnko laikuoms Jans Hosos, 1415 m. lėipas 6 d. sodegėnts Kuonstancuo. Anuo veikla padiejė pamatos Martīna Liotere muokīmou pu šėmta metu. Refuormacėjės pradžia laikuomė 1517 metā, kada Martīns Lioteris Vitenbergė paskelb sava garsias 95 tezės, prėkalės anas pri bažninčės doru.
Refuormacėjė davė pradžia pruotestantėzmou ė krėkštiuonībės atšakuoms.
Kateguorėjė:Pruotestantėzmos Kateguorėjė:Krėkštiuonībės istuorėjė
Mielīnė
thumb|250px|Mielīnės kēsos so ouguom
Mielīnė īr ougakēsis, katros prėgol erikėniu augalū šeimā (Ericaceae).
Stėibs statos, kompuots, šakuots. Lapā keušė svarmas, so smaila vėršūne, trompās kuotās, smolkē dontītās kraštās. Žalioun aple 30 metu. Apatėnė kuota dalės somediejos, šakū vėršūnės palėik žalės ė par žeima (nuors gal' apšaltė). Šaknēstėibis ėlgs, šliūžonts.
Aug vėdotėnšėkā šlapiūsė ė šlapiūsė, bat nelabā ūksmietūsė medies, sīkēs aug ė kėmėnuoja pelkies. Vėsos mielīnuos tor gīduomas galės, īpatingā anuos daug ougūs. Anas jiedamas žalės, vėrtas ė džiuovėntas.
Lietovuo mielīnė īr tonkė, bat daugiausē aug Aukštaitėjės ė Dzūkėjės medies.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Ougas
Vasarė 16
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Žovis
Žovis vns. žovės īr šaltakraujē stoborinē gīvūnā, katrėi gīven gielam ė jūras ondenie, tor žabtos, nepuorinius ė puorinius pelekus. Īr dvė žovū klasė - kaulėnės žovis ėr kremzlėnės žovis.
Dargvainē
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Berasategs
Berasategs (ėsp. Berazategui) īr miests Argentinuo, Buenas Airiu provincėjuo, Buenas Airiu aglomeracėjuo, pri La Platas estuarijės. Given 150 000 prieteliu. Miests sosidarė 1960 roku.
Žemaitiu lietovėškasis sājodis
Žemaitiu lietovėškasis sājodis bova XIX omžė žemaitiu koltūrėnė uorganėzacėjė, katra siekė atgaivėntė žemaitiu ė lietoviu koltūra, tīrinietė istuorėjė. Šėta sājodė sobūrėms bova pėrms žėngsnis lėnk Lietovuos liuosoma. Žīmiausė sājodė vėikiejā bova: Sėmuons Stanevėčios, Sėmuons Daukants, Dionėzos Puoška, Kajetuons Nezabėtauskis, Jorgis Pleteris.
Kateguorėjė:Žemaitėjės istuorėjė
Arabėšks rašts
thumb|Arabėškas kaligrafėjės vīstėmuosė stadėjės Arabėšks raštos ī vėins ėš svieta raštu. Ons parēn nug senuobės aramieju rašta. Arabėško rašto raš arabu, persu, kordu, urdu kalbuosė. Onkstiau (ligė 1928 m.) ano rašė tēpuogė torkā. Paplėtės islama šalīsė. Rašuoma ėš dešėnies i kairė.
Kateguorėjė:Rašta sėstemas Kateguorėjė:Arabu koltūra
Groudė 27
Vardadėinē
Dautarta - Dautarts - Dautartė - Egl' - Gedvėnė - Fabijuolė - Vėsalgs - Vėsalgė - Vėsbarts - Vėsbartė - Vėsdargs - Vėsdargė
Smertes
Kateguorėjė:Dėinas
Kėmbrėdžos
Kėmbrėdžos īr miests JK, pėitrītiu Onglėjuo. Anam gīven 124 tūkst. gīventuoju. Miestė īr senuobėnis ė prestėžėnis XIII o. universitets.
Kateguorėjė:Onglėjės miestā
Smalvū Ākštė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Žėidėnē augalā
thumb|240px|Žėidėnē augalā tor [[žėids|žėidus]]
Žėidėnē augalā (kėtāp magnuolėjūnā aba gaubtasieklē īr vėins ėš pėrmėniu augalū skīriu. Anam prigol vėsi žīdentīs augalā. Vėsom svietė īr daugiau kāp žėidėniu augalū 235 000 rošiū.
Žėidėnē augalā īr skėrstuomi i 2 polko:
Jorgelėškē (Jorbarks)
Jorgelėškē - Jorbarka rajuonė, Gėrdiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 3 prietelē.
Šarūnā
Šarūnā - Juonėškė rajuonė, Žagares seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
TrES-2b
TrES-2b - vēna tumsiausiu planetu vėsatuo. Planeta orbėtoun GSC 03549-02811 žvaigzde.
Atradėms
Planeta atrasta 2006 m. rogpjūtė 21 d. Ton atradėms ožtvėrtīnts 2006 m. siejės 8 d.