cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Sausė 31
Sausė 31 dėina īr 31 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Pėlės
thumb|270px|Pėlės Velsė Pėlės īr gīnībėnis bodinks, katrūs vėdoromžēs gīvena valduovā ė baguočē. Tēpuogi pėlis bova kāp prigluoba miesta gīventuojams kumet, liuob ožpoltė neprietėlē. Pėlis bova būdavuojamas aukštiausiuo vėituo (ont kalna, pėliakalnė), tonkē liuob būtė apsoptas ondėns rava, opės vuo ežera. Pėrmuosės pėlīis bova medėnės, bat paskom pradietas būdavuotė ėš kūliu.
Žemitėjuo nūnā nie pasėlėkė ni vėinuos pėlies, bat vėdoromžēs anū bova pri Nemona ėr ont Žemaitiu aukštomuos kalnū.
Kateguorėjė:Istuorėjė
Vakarā
thumb|250px|[[Kuompasos]] Vakarā īr svieta šalės, asontė prīš rītus. Tēpuogė tas īr geuopuolitėnis termėns. Žemielapiūs paprastā īr kairie.
Rurouni Kenshin
Rurouni Kenshin aba Samurai X (pėlns origėnalos ožvadėnėms: るろうに剣心 明治剣客浪漫譚 – Rurouni Kenshin: Meiji Kenkaku Romantan, žemaitėškā Klajuoklis Kenšin: ruomantėška Meidžė kardėninka istuorėjė) īr manga komiksā ėr anime serėjės, sokorptas Nobuhiro Vacuki, istuorėškā sekontės onkstīva Meidži laikuotarpi ė atpasakounont ėr ėšgalvuotū veikieju ėšgīvenėmus.
Daugoma Rurouni Kenshin heruoju tor sava prototėpus. Kenshin – Gensajos Kavakamis, Sanosuke – Harada Sanosuke, Hadžimė Saito palėkts musintās autentėškiausis: atėtink tėik anuo vārds, tėik pavardie, krūvuo ė slapīvardis (Fudžita Goro), kumet dėrba puolicėjuo. Tėisa tēpuogė tas, ka ans dėrba Šinsengumi gropuotie ė bova anuos kapituons.
Nūruodas
Kateguorėjė:Anime
Laužos
Laužos īr žmuoniu tīčiuom sokorta ė priveizėma ognės. Laužos koriams ka pasėšėldītė, pasėšvėistė, pagamėntė jiedi, apsėgėntė nug žvieriū, sokūrentė šiokšlės ė pan.
Elektrienu savėvaldībė
Elektrienu savėvaldībė - savėvaldībė Vėlniaus apskrėtie. Savėvaldībie gīven 28 392 žmuonis.
Laužos
Kateguorėjė:Ognės
Elektrienu savėvaldībė
Kateguorėjė:Lietovuos rajuonā Kateguorėjė:Vėlniaus apskrėtės
Daratava
Daratava - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven vėins prietelės.
Skīnėmā (Lėntvaris)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Krauja donorīstė
thumb|Krauja donors doud [[kraus|krauja JAV]] Krauja donorīstė - procesos, kumet krauja donors valna valė doud sava krauja keravuojėmou krauja bankė, katras vieliau īr panauduojams krauja perpėlėmou.
Krauja davėma procesos
Krauja davėma procesos apjėm krauja patėkrėnėma, sveikatas patėkrėnėma, krauja davėma ėr atsėgavėma laikotarpė.
Čiesos lėgi atvėkėma dout kraujo
Dėinuom lėgi krauja davėma donuors tor rengtėis krauja davėma procesou, katras gal laikėnā sosėlpnėnt organiėzmo. Donorā torėto sožėinot kon rekomendou vėitas krauja cėntros. Dėdliuojė dalės krauja banko rekomendou gertė daugiau vondens ė kėtu skīstiu priš doudant karauja. Bat narekomenduojam priš pat krauja davėma procedūro gertėi gėrėmos, katrūs ī kofeīna (kāp pavīdžiou narekomenduojam gert kavuos). Tepat rekomenuojama jiestė suotē, dėdlē rekomandoujamė jiedē, katrūs īr daug galėžėis. Ton dėina, katra doudams kraujos, narekomenduojam kūrėntė cėgariėtos, a cėgaros.
Patėkrėnėms
Atėjos ī vėita, katruo būs doudams kraus, ožsėrėgėstruojama, patėkrėnama žmuogaus sveikata, patėkrėnams kraus (nostatuoma krauja gropė ė lėgas).
Krauja donorīstė Žemaitėjuo ė Lietovuo
Žemaitėjie, kāp ė lėkosiuo Lietovuo kraus gal būt doudams Nacionalėnem krauja centri, katras tor fėlialos ėvairiūs miestūs. Žemaitėjie ė Lietovuo dėdlē propogoujama natlīgėntėnama krauja donorīste, bat galėm dout krauja ėr ož pėnėgos. Informacėjė aple pacientos ī slapta ė niekor naskalbama. Natlīgėntinėms krauja donorams dėdlē dažnā doudama nadėdles sėmbolėnes dovīnas, kāp pavėdžiou bėliuota ī kėna, tošėnokā, šokolads ė panašē, pėrma leika davos krauja ėteikam dėploms, katram prieteliou dėkoujam ož ėšgelbieta gėvībi. Priš ė pu krauja davėma pracedūras, dažnā donorou namokamā doudam ėšgertė arbetas ėr ožjiėstė sausainiu. Žemaitėjie, kāp ė lėkosiuo Lietovuo dėrbontės prietelē, krauja davėma dėina gal gautė liouse dėina no darba.
Krauja donorīstės nauda donoruo
Krauja donorīstė pagerėn donora sveikata:
Nuorodas
Kateguorėjė:Kraus
Žemalės Vėišpatėis Apsėrēškėma Švt. Panā Marėjē bažninčė
thumb|right|260px|Žemalės Vėišpatėis Apsėrēškėma Švt. Panā Marėjē bažninčė '''Žemalės Vėišpatėis Apsėrēškėma Švt. Panā Marėjē bažninčė''' - bažničė, esontė Mažeikiu rajuonė, Telšiū vīskopėjuo.
Stuov Mažeikiu rajuonė, Žemalės miestalie. 13 km i pėitvakarius nug Mažeikiu. Kūlė mūra. Pastatīta 1826 m. Klasėcistėnės struktūras i ruomantėzma arkėtekūtrā būdingu skvarmu.
Istuorėjė
Pėrmuojė medėnė bažninčė pastatīta 1752 m., anou duovėnuotė 5 valakā žemės.
1765 m. istēgta parapėjėnė muokīkla (vēk lėgė XIX o. pradiuos). Bažninčē 1806 m. prėgol Godėškės kaims. Dvarėninks Gaduons 1826 m. pastatė dabartė nmūrėnė bažninčė.
1886-1889 m. pastatīta medėnė varpėnė. Žemalės bažninčė lėgė I svieta vainas garsiejė meliuodingās varpās.
Arkėtektūra
Bažninčė īr klasėcistėnės struktūras i ruomantėzma arkėtekūtrā būdingu skvarmu, statēkompė plana, babuokštė. Irėngtė 3 altuorē. Švėntuoriaus tuora kūlė mūra. Anam īr medėnė varpėnė.
Dvarvėitē (Skaudvėlė)
Dvarvėitē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Ližē (Tauragie)
Ližē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo gīven 14 žmuoniu.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Rėišketā
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Laukovas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 33 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Sėmuonėškē (Kiedainē)
Sėmounėškē - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven nagīven prietelē.
Melanezėjė
Melanezėjė sodara šėtuos valstībės ė teritorėjės:
Teipuogi kartās Melanezėjē īr priskėriama Naujuosės Gvinėjės saluos vakarėnė dalis (Irian Džaja) ė Timuora sala.
Kateguorėjė:Okeanėjė
Māstē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo gīven 12 žmuoniu.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Estėjės kruona
Estėjuos kruona (Estėškā - Eesti kroon) - oficialos Estėjuos pėnėgs. ISO 4217 kuods īr "EEK".
Pakėstans
Pakėstans vuo Pakistans īr valstībė Pėitū Azėjuo, pri Arabėjės jūras. Tor robežio so Indėjė, Kėnėjė, Afganėstano ė Irano.
Estėjės kruona
Estėjė nuo ėstuojėma ī ES 2004 m. sėik ėsėvestė Euro.
Kateguorėjė:Valiota
Pakėstans
Pakėstans tonkē galounas so klėmata mainīmuosė padėrbėnēs. 2015 m. karštė bonga Pakėstanė pražodė aple 2000 žmuoniū.
Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Bėrželė 4
Bėrželė 4 dėina īr 155 metu dėina (kelamasēs metās - 156) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
2003
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
XVIII omžios
Notėkėmā svietė
Tūkstontmetē: 1 tūkstontmetis - 2 tūkstontmetis - 3 tūkstontmetis
Omžē: XVII omžios - XVIII omžios - XIX omžios
Kateguorėjė:Omžē
Bėrželė 5
Bėrželė 5 dėina īr 156 metu dėina (kelamāsēs metās - 157) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertis
Kateguorėjė:Dėinas
Pabalvie
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Trīškiū seniūnėjuo. Anuo gīven 251 prietelės.
Šiaurės Kuoriejės vuona
Vuona tap Šiaurės Kuoriejės pėnėgėnio vėineto 1945 m. kumet pakeit Kuoriejės jena.
Kateguorėjė:Šiaurės Kuoriejė Kateguorėjė:Valiota
Pabalvie
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Vikipedėjė
Vikipedėjė īr daugiaruodė elektronėnė liousuojė encikluopedėjė. Ana naudun wiki ironga ėr īr korama vėsa svieta žmuoniū. Vikipedėjė gal redaugoutė kėikvėins nuorėntis, ožtenk torėtė interneta naršīkle.
Vikipedėjė startava 2001 m. sausė 15 d. kāp Nupedia prėids, ė grētā ėšpuopolerėjė. Vikipedėjės pradėninks īr Jimmy Wales. Vikipedėjė īr koriam ėvariausėm kalbuom, terp anū ė žemaitiu.
Kateguorėjė:Vikipedėjė
2002
2002 - nakalamė̄jė metā, katrėi prasėded oterninkė. Tēpuogė:
Lietuvos žinios
Lietuvos žinios (aba Lietovuos žėnes) dėinraštis, ėinontės Lietovuo, vėins seneusiu laikraštiu Lietovuo.
2002
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Bėrželė 3
Bėrželė 3 dėina īr 154 metu dėina (kelamasēs metās - 155) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Tuvalu
Tuvalu īr valstībė Okeanėjuo, Polinezėjuo, Ramiajam vuondenīne, ožėm 9 mizernas salas.
2001
2001 - nakalāmieji metā, katrie prasided permadienī. Tāp pat:
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Tuvalu
Kateguorėjė:Okeanėjės valstībės
Rītū Timuors
Geuograpėjė
Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Daržėninkā (Valkėninkā)
Daržėininkā - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Valkėninku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 78 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Dargožē (Kiedainē)
Dargožē - Kiedainiu rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Gedgaudėškė
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 60 žmuoniū.
Dargožē (Kiedainē)
Istuorėjė
Suodnuo liōb gīvent žmuonis, bat palē 2001 metās atlkėkta sorašīma razoltatos anuo nabgīvena nivēns žmuogos.
Gedgaudėškė
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
XVII omžios
Sepėnioulėks mūso ėras omžios - šėmta metu laikuotarpės, katras prasėdiėjė 1601 metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngė 1700 metu groudė 31 dėina.
Tūkstontmetē: 1 tūkstontmetis - 2 tūkstontmetis - 3 tūkstontmetis
Omžē: XVI omžios - XVII omžios - XVIII omžios
Kateguorėjė:Omžē
Licenzėjė
Vikipedėjė īr paremta GNU licenzėjė. Ana skelb, ka darbā padėrbtė ont GNU licenzėjės gal būt' keitami ė redagounamė be autuoriaus leidėma, bet pats atsakuot ož pruogramas klaidas.
Paberžē (Tauragie)
Paberžē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo gīven 12 žmuoniu.
Rukā (Kiedainē)
Rukā - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 45 prietelē.
Paberžē (Tauragie)
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Licenzėjė
kateguorėjė:Teisė
Muolīnā
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo gīven 20 žmuoniu.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Rimkā (Kiedainē)
Rimkā - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Klaipiedas rajuons
Klaipiedas rajuons - rajuons Klaipiedas apskrėtie. Rajuonė gīven 47 800 žmuoniū.
Macelē
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Valkėninku seniūnėjuo.
Klaipiedas rajuons
Seniūnėjės
Rajuonė īr 11 seniūnėju (skliaustūs – seniūna būstėnė):
Bėrželė 6
Bėrželė 6 dėina īr 157 metu dėina (kelamasēs metās - 158) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Klaipiedas rajuons
Seniūnėjės
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuons Kateguorėjė:Klaipiedas apskrėtės
Macelē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 28 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Lietuvos aidas
Lietuvos aidas (aba Lietovuos aidos) dėinraštis, ėinontės Lietovuo, vėins seneusiu laikraštiu Lietovuo, ikorts 1917 m., kāp valstībis laikroštės.
Antgorklē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo žmuonis nabgīven.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Joškātē (Tauragie)
Joškātē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Ūbėškė
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Trīškiū seniūnėjuo. Anuo gīven 215 prieteliu. Stuov bažnīčė.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
San Tuomė ė Prinsėpė
San Tuomė ė Prinsėpė īr valstībė Vėdorė Afrėkuo. Apėm šmuota salū Atlanta ondenīnė – dėdliausės anūm San Tuomės sala ė Prinsėpės sala ī.
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Juonėškē (Kiedainē)
Juonėškē - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Degotē I (Šėlalė)
Degotē I - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Laukovas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 42 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Mijagė prefektūra
Mijagė prefektūra (宮城県, Miyagi-ken) - Japuonėjės prefektūra, asontė Tohoku regijuonė, Honšiū saluo, Japuonėjuo. Suostėnė - Sendajos.
Kateguorėjė:Japuonėjės prefektūras
Bėrželė 7
Bėrželė 7 dėina īr 158 metu dėina (kelamasēs metās - 159) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Bekerėškē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo žmuonis nabgīven.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Bėrželė 8
Bėrželė 8 dėina īr 159 metu dėina (kelamasēs metās - 160) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
2000
2000 - kelamė̄jė metā, katrė prasided šeštadeinī. Tēpuogi:
Kretingas rajuons
Kretingas rajuons - rajuons Klaipiedas apskrėtie. Rajuonė gīven 46 056 žmuonis.
2000
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Sauda Arabėjė
thumb| Saudo Arabėjė īr valstībė Vakarū Azėjuo, Arabėjės posiasalī. Robežioujas so Jemeno, Omano, JAE, Kataro, Juordanėjė, Kovėito ė Irako.
Kretingas rajuons
Seniūnėjės
Rajuonė īr 8 seniūnėjės (skliaustūs – seniūna būstėnė):
Ožlėiknės Šv. Marėjės Magdalietės bažninčė
thumb|right|260px|Užlieknes Šv. Marijas Magdalietes bažninčė '''Ožlėiknės Šv. Marėjės Magdalėitės bažnīčė''' - īr Mažeikiū dekanatė, Telšiū vīskupijuo.
Sauda Arabėjė
Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Metā
Metā - laikuotrapės tep dvėjūžems sokėmosi api saulē orbėta sosėjusiū īvėkiū. termėns - tēp pat gāl būt taikuoms bet korē kėtā planetā, pavėzdiou, "Marsa metā".
Ožlėiknės Šv. Marėjės Magdalietės bažninčė
Stuov Mažeikiū rajuon ritūs, Užlieknes kaimė. 7,5 km i vakarus nu Vėikšniū. Švėntop kairiajam' krantė. Medėn. Pastatīta 1857 m. liaudes arkitektūras fuormu.
Metā
Kateguorėjė:Metā
print("python was here")
Ožlėiknės Šv. Marėjės Magdalietės bažninčė
Istuorėjė
Užlieknes koplīče 1784 m. paskelbtė dvejė metėnē atleidā.
1807 m. pastatīta nauja koplīčia, 1857 m. - perstatīta; priklaus' Vėikšniū parapėje.
1933 m. koplīčia perkelta i kėt vėit i atnaujinta. Pu II pasaulėn' kar pradieta vadintė bažninčė.
Arkitektūra
kateguorėjė:Mažeikiu dekanata bažninčės
Vanuatu
Vanuatu aba Vanuatu Respoblėka ī valstībė Okeanėjuo, Melanezėjuo, Ramiajam ondenīnė, ožėm Naujūju Hebrėdu salīna.
Kateguorėjė:Okeanėjės valstībės
Naujuosės Nanėškės
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Valkėninku seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Puošaltē
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Valkėninku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 68 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Bėrželė 9
Bėrželė 9 dėina īr 160 metu dėina (kelamasēs metās - 161) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Bėrželė 10
Bėrželė 10 dėina īr 161 metu dėina (kelamasēs metās - 162) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Uorelėškē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo žmuonis nabgīven.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Starcraft
250px|right|thumb|Tėpėšsks Starctaft žaimėma vaizds (kovuo dvė [[Terranu kariuomenis.]]
StarCraft - realaus čiesa stratėgėniu kuompioterėniu žaidėmu serėjė, sokorta JAV kuompanėjes Blizzard. Žaidėms īr mokslėnes fantastėkas stėlieus, pagrėndėnė mėntės – kovas žvaigždiu sėstemuos. Ėšleists 1998 metās balondė 1 dėina. Tās patēs metās bōva perkamiausis žaidėms ė geriause RTS žaidėma tėtola laimėtuos. Tas īr vėinas ėš populiareusiu RTS žaidėmu svieti, dėdlē popoleros - Pėitu Korėjuo, katruo egzėstuo profesionalūs žaidėjā, katrie ėš to pragīven ė tor panašo ė sporta žvaigždies statuso.
Nors Starcraft mokslėnės fantastikas žaidims, ons īr dėdlē panašos ī senesni populiaro Blizzard kompanėjes žaidėma Warcraft II. Kūrėjā stengės, ka žaidėms nabūtom žinoms tėk kāp „WarCraft“ klons, todie ėš esmiės perraše žaidėma grafėnė varėklė.
Žaidėma istuorėjė apėm nesibaigiontius ė sosėpīnosios karos terp trėju rasiu:
Nūruodas
Oficiales tėnklopē
Žaidėma noveles
Žaidėma archīvu ėr apžvalgu tėnklopē
Pagrindines
Žaidiėjo bendruomenine tėnklopē
Tornīru tėnklopē
Kovuos īrašu tėnklopē
Lietovuo
Kateguorėjė:Kuompioterėnē žaidėmā
Rezgiokā
Rezgiokā - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Smertės
right Smertės īr kuožna uorganėzma fėzėnė egzėstavėma gals. Smertės gal iviktė diel vėdėniu prižastiū (uorganėzma funkcėju sotrikims, sosėnešiuojėms ė t.t.) ė diel ėšuoriniu prīžastiū (nožodīms, nelaimėngs notėkėms, savežodībė).
Kateguorėjė:Smertės Kateguorėjė:Anatuomėjė
Bėrželė 11
Bėrželė 11 dėina īr 162 metu dėina (kelamasēs metās - 163) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Hindi
Hindi - indėarėju kalbuoms prėklausontė kalba, Indėjės vėina valstībėniu kalbū. Sosėskvarmava XVIII o. pabėnguo – XIX o. pradiuo. Hindi leksėkuo daug žuodiu ėš sanskrita. Vartuojams devanagari rašts.
Tēpuogė veizieket
Kateguorėjė:Indėarėju kalbas Kateguorėjė:Indėjės kalbas
Singapūrs
Singapūrs īr valstībė Pėitītiu Azėjuo, mizeroj Singapūra saluo šalep Malaizėjės krontū.
Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Dagē (Tauragie)
Dagē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo žmuonis nabgīven.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Rēstrā (Laukova)
Rēstrā - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Laukovas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Koisē (Tauragie)
Koisē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo gīven 91 žmuogos.
Kėrdēkē (Kiedainē)
Kėrdēkē - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Koisē (Tauragie)
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Mėinuorėškė
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Trīškiū seniūnėjuo, ož 2 km ī šiaures vakaros nu Trīškiū. Mėinuorėškie gīven 2 prietelē.
Ožubalē
- Alītous rajuonė, Alītaus seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2011 metās gīvena 93 žmuonis.
Rezgē
Rezgē - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Mėinuorėškė
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Karšovuos kaims
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Laužos (Tauragie)
Laužs - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo gīven 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Žemīnā
right|upright=1.5|frameless Žemīns didelis vėintisos sausumuos pluots Žemės planetuo. Dā vadėnams kuontėnento.
Pasaulė žemīnā
Pasaulie īr septīnė žemīnā:
Muokslėnie fantastėkuo īr mėnavuojamė i kėtė žemīnā, katrėi kažkumet nuskėnda, kap pavīzdiou Atlantėda.
Kateguorėjė:Žemīnā
Šėlotės rajuons
Šėlotės rajuons - rajuons Klaipiedas apskrėtie. Rajuonė gīven 54 217 žmuoniū.
Seniūnėjės
Rajuonė īr 11 seniūnėju (skliaustūs – seniūna būstėnė):
Senuosės Nanėškės
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Valkėninku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 49 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Rėgulē
Rėgulē - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 17 prieteliu.
Laurėnātē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Laižovuos seniūnėjė
Laižovuos seniunėjė īr Mažeikiu rajuona šiaurės rītūs, Latvėjės parobežī. Cėntros īr Laižova.
Padegopės
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Trīškiū seniūnėjuo. Anuo gīven 14 prieteliū.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Ežerūna
Ežerūna aba Ežerouna īr opės pėitū Žemaitėjuo, Šėlotės ė Tauragies rajuonūs; Jūras opėis dešėnė šmuota ėntaks.
Ėntakā:
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Roskē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Laukovas seniūnėjuo.
Groudė 9
Vardadėnē
Bartmina - Bartmėns - Gedēn - Leukadėjė - Pamela - Vakār' - Vakāris - Valerėjė
Roskē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 65 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Groudė 9
Ivėkē
Kateguorėjė:Dėinas
Kuronīs
Kuronīs - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 9 prietelės.
Vaitakarčmis
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Valkėninku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniū.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Senegals
Senegals īr valstībė Vakarū Afrėkuo. Robežiounas so Maurėtanėjė, Malio, Gvinėjė, Bisau Gvinėjė, Gambėjė, tēpuogi skalaun Atlanta ondenīns.
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Sėrėjė
Sėrėjė īr valstībė Vakarū Azėjuo, pri Vėdrožemė jūras. Robežioujas so Lėbano, Torkėjė, Irako, Izraelio ė Juordanėjė.
Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Neringa
Neringa īr kuruortėnis miests Vakarū Lietovuo, Koršiu Nerėjuo, tarp Baltėjės jūras ė Koršiu Mariu. Sodara 4 gīvenveitės: Nida (adm. cėntros), Joudkrontė, Pervalka ė Preila. Neringas miests sodara Neringas miesta savėvaldībē.
Kateguorėjė:Lietovuos miestā Kateguorėjė:Lietovuos rajuonā Kateguorėjė:Klaipiedas apskrėtės
Prancūzu kalba
thumb|upright=2|Prancūzu ruodos paplėtims Prancūzu kalba (savėpavadėnėms le français, la langue française) īr ėndeeuropėitiu šeimuos, ruomanu ruodū gropės kalba. Anuo rokoun aple 100 mln. gīventuoju vėsum sviete. Teipuogi prancūzu kalba īr vėina ėš pagrėndiniu tarptautiniu ruodu, vagol puopoliaroma nuseleidant tėk onglu ruodā.
Prancūzu kalba īr oficēli 24 valstībėse: Prancūzėjuo, Belgėjuo, Lioksembōrge, Andoruo ėr Pracūzėjės kolonėjuos (Vakarū ė Cėntrėnė Afrėkuo, Kvebeke, Vest Indėjuo).
Kateguorėjė:Ruomanu kalbas Kateguorėjė:Prancūzėjė
Barīstės
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Laižuvuos seniūnėjuo. Anuo gīven 21 žmuoniu.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Lelėškė
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Samuoškalē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Laukovas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Tamėlu kalba
Tamėlu kalba – tamėlu nauduojama kalba, vėina ėš nedaugele Indėjuo ruokounamu kalbū, kėlėma ne ėš sanskrita. Tor sava rašta, vadėnama Tamėlo rašto).
Kateguorėjė:Dravėdu kalbas Kateguorėjė:Indėjės kalbas
Porvaitē (Kiedainē)
Pōrvātē - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Lėtros
Santīkis so kėtās tūre vėinetās
Vėins lėtros īr līgos:
Istuorėjė
Lėtros ivests 1793 metās Prancūzėjuo kāp vėins ėš „Respoblėkas mieravėmu“ ė prėlīgėnts vėinam kubėniou decėmetrou. Vards kėla ėš senesne prancūzu vėineta lėtruona, katruo pavadėnėms kėla ėš graiku ė luotīnu kalbu.
Kateguorėjė:Mieravėma vėinetā
Sekondė
Sekondė - čiesa mieravėma vėinets, bazėnis SI ir CGS sėstemu vėinets. Sekondė līgė 9 192 631 770 ceze atuoma energėjės puokīte cėklu.
Sekondė līgė 1/60 mėnotės ė 1/3600 valandas.
Kateguorėjė:Mieravėma vėinetā Kateguorėjė:Čiesos
Žemaitiu kalba
Nu 2010 metu bėrželė 30 d. isigaliuojė ISO 639-3 kuods "sgs".
Kalba a tarmie?
Uofėcelē daugomuos Lietovuos kalbėnėnku skaituoma īr lietoviu kalbuos tarmie. Bat platiau svietė nier bėndra sotarėma, a žemaitiu kalba īr kalba, a tarmie, kadongi šėtas sāvuokas īr nuognē artėmas.
Istuorėjė
Naujāsis rašta atgėmėms prasėdiejė, kumet isėkūrė Žemaitiu koltūras draugėjė.
Kalbuos paplėtėms
Nie apītėkrē apskaitliouta, kėik žemaitėškā besėruokounontiu Lietovuo ė svietė. Žemaitiu kalba prigol nīkstontems kalbuoms. Vėlniaus universiteta tīrėma doumenėms, miestūs žemaitiu kalba rokounas ė tonkiausē nauduo žmuonis Plongie ė Rėitavė - so tievās ano nauduo 83,33% ė 82,5% atitėnkamā. Kėtūs miestūs skaitlē žemesnė - Telšiūs 63,33%, Gargždūs 61,54%, Šilalie 57,5%, Skoudė 47,5%, Kretinguo 40%, Mažeikiūs 34,48%, Palonguo 27,5%, Klaipieduo 21,73%, Tauragie 15,79%. Ketūs miestūs pruocents nasėik 15%. Tēpuogė naretā žemaitiu kalba palėikt asėmėliouta, skvarmoujontės maišītā žemaitėšku bruožu torontē lietoviu k. tarmē. Tuokė tarmie nabtor rīškiausiu īpatībiu, ale dar tor žemaitėška fonetėkas, prozodėjės ė gramatėkos pamata. Veikiausē žemaitiu ruokonda ninkst etnuograpėnės Žemaitėjės robežiou.
Rašība
thumb|Ė ėlguojė Žemaitiu kalba nauduo luotīnėška rašība. Žemaitiu rašība vartuo daugiau latvėška rašība nē lietovėška.
Žemaitėška abėcielė:
Pagrindėnis straipsnis aple abėcielė
Gramatėka
Šėtamė straipsnie aprašītas šiaurės žemaitiu gramatėkas īpatomā tudie, ka šiaurės žemaitē šnek arkajėškiausē. Kėtas šnektas tor aukštaitėšku savībiu, katruos galiejė rastėis diel bendrėnės ruokondas vartuojėma.
Kėtas paskatas: nuors šiaurės žemaitē īr daugiau itakuotė koršiu ė anū kalba labiau nutuolos nu senuosės žemaitiu, katra bova žemaitiu gėntie nē pėitū žemaitiu (kėtė gal nesotėktė), bet nūdėinuo šiaurės žemaitiu īr labiau matuoma ė daugiau rēškas spaudintam žuodie. Ontra, skėrtoms tarp pėitū ė šiaurės nie tuoks jau dėdelis, daugiausē ou/ū, ėi/ī dvėbalsiūs, vikipedėjuo žemaitėškuo net patuogiau anon nauduotė, nes teknėškā ou so ėi pakeistė īr praktėškiau, nes nesėmaiša so kėtuom raidiem.
Pamatėnē skėrtomā kėtuos šnektuos tuokėi:
o>u ė>i
ė̄>ī
ou>ū ėi>ī
t'>č d'>dž
ė̄>íe (tvėtapradė prīgaidė)
on, ō> an, un, ą
īr dėdlē daug skėrtomu katrėi žemaitiu ruokonduo beson paveldietė ėš labā senūm čiesu, todie anėi nasotamp so bendrėnės kalbuos normuoms. Tuos īpatībės tor būt ėšsauguotas mūsa žemaitėškuo kalbuo.
Kalbuos skaitlē
Īr trīs žemaitiu kalbuos skaitlē: vėinaskaita, daugėskaita ė dvėskaita. Dvėskaita bavēk ėšninkos bendrėnie lietoviu kalbuo. Trets asmou vēksmažuodie vėsėms skaitlėms sotampōs.
Vardažuodē
Žemaitiu kalbuo īr dėdlē kaituoma kāp ė bendrėnė lietoviu kalba, katruo kalbuos daliūm rīšē ėr sakėnė dalis īr rēškamas fleksėjuoms. Žemaitiu kalbuo īr dvė kėltė - muotrėškuojė ė vīrėškuojė. Niekatriuosės kėltėis reliktā īr mažne ėšninkėn nuorint bendrėnie kalbuo tabier kelės izoliuotas skvarmas, kap „šalta“, „gražu“ ė tep tuoliaus. Tuos skvaormas žemaitiu kalbuo ėšstomtas vīrėškūju, pavīzdiou vėituo „tai yra“ žemaitē saka „tas īr“. Kalba tor pėnkės daiktavardiu ė tris būdvardė lėnksnioutės. Daiktavardė lėnksnioutės skėras nu bendrėnės lietoviu kalbuos. Lėnksnēs kaituomas kalbuos dalis tor septīnis lėnksnius: nominatīva (vardėninks), genitīva (kėlmėninks), datīva (naudėninks), akuzatīva (galėninks), instrumentāli (inagėninks), lokatīva (vėitėninks), vokatīva (šauksmėninks).
Pėrmuojė lėnksnioutė
Pėrmuojė lėnksnioutė apėm vardažuodius katrėi bėngas galūnėms -s, mėnkštā so -s (kap veln's), -is, -īs.
VĖINASKAITA
DVĖSKAITA
Ontruojė lėnksnioutė
Ontruojė lėnksnioutė bėngas vīrėškuosės ėr muotrėškuosės kėltėis galūnė -ė (kėtuos žemaitiu šnektuos -i), -ie, -a.
Biržū rajuons
Bėržu rajuons - rajuons Panevieže apskrėti. Rajuoni gėven 34 419 žmuoniū.
Žemaitiu kalba
Ontruojė lėnksnioutė
VĖINASKAITA
Biržū rajuons
Dėdliausės gīvenvėitės
Kateguorėjė:Biržū rajuons
Žemaitiu kalba
Ontruojė lėnksnioutė
DVĖSKAITA
DAUGĖSKAITA
Tretiuojė lėnksnioutė
Bėngas vīrėškuosės ėr muotrėškuosės kėltėis galūnė -ės.
VĖINASKAITA
Respoblėka
Respoblėka – valdīma skvarma, katruo valstībies golva nier muonarks, a nostatītam laikuotarpiou renkams vaduovs. Diel tuo respoblėka īr prīšėngībė muonarkėjuo, katruo vaduovs valda iki gīvuos golvuos. Žuodis īr kėlės ėš luotīnu kalbuos žuodiu res publica, kas reišk vėišasės reikals.
Žemaitiu kalba
Tretiuojė lėnksnioutė
DVĖSKAITA
Žēmelē
Žēmelē - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 38 prietelē.
Žemaitiu kalba
Tretiuojė lėnksnioutė
DAUGĖSKAITA
Respoblėka
Kateguorėjė:Valdīma skvarmas
Žemaitiu kalba
Ketvėrtuojė lėnksnioutė
Bėngas -os
VĖINASKAITA
DVĖSKAITA
DAUGĖSKAITA
Pėnktuojė lėnksnioutė
Īr apnīkusė senuobėnė kaitīma, bėngas -ou, -ie ėr kėtēp.
DAUGĖSKAITA
DVĖSKAITA
Asmenėnė ivardė lėnksniavėms
DVĖSKAITA
VĖINASKAITA
DAUGĖSKAITA
Fuonetėka
Žemaitē kėrčioun kėtēp nē aukštaitē. Anėi atėtrauk kėrti bet kėrčiavėms vėstėik lėikt mobilos. Žemaitiu prė̄gaidės skėras no lietovėšku. Bendrėnės kalbuos rėistėnė prė̄gaidė pas žemaitius atėtink tvėrtapradė, kap latvē ėr danā žemaitē tor laužtėnė prė̄gaidė.
Vēksmažuodē
Žemaitē tor tėktās dvė vēksmažuodė asmenoutė. Vėsė vēksmažuodē tor esamōji, būtōji, būtōji dažnėni (lioub būsėmōji, lioub bėndratė) ėr būsėmōji laikus. Īr nousakas: tėisiuogėnė, lėipamuojė, taramuojė, bėndratės. Vēksmažuodis kaituoms asmenėms. Īr trīs vėinaskaitas ėr daugėskaitas asmenā.
Ontruojė asmenoutė
Palē ontra asmenoutė kaituomė vēksmažuodē, katrėi bėngas -a es. l. tretiuo asmenie. Pavīzdē - rašītė (raša).
Dalīvē
Žemaitē tor dėdlē dėdlē baguota dalīviu sistema kāp ė bendrėnė lietoviu kalba. Ta sistema skėrstuoma ī vēkamōjė ė navēkamōjė. Kāp ėr aukštaitē žemaitē tor padalīvius, posdalīvius, rēkamībės dalīvius, gerundėjus.
Rēkamībės dalīviu darība
Rēkamībės dalīvē sodaruomė jongont prėisago -tėn- ėr galūnė. Pavīzdiou: tas šėins īr vežtėns (ton šėina rēkton vežtė).
Posdalīviu darība
Posdalīvē sodaruomė so prė̄sago -dam- ėr galūnė -is. Pavīzdiou: biegdamis, nešdamis... Kėtor jongama galūnė -as, būktās diel aukštaitiu puodėrbė.
Posdalīvē nakaituomė lėnksnēs, tėktās kėltėms ėr skaitlēs.
Padalīviu darība
Straipsnē aple žemaitiū kalbuos gramatėka īr čė.
Rašības pamatu aprašīms ožvės so gramatėniu fuormū pavīzdēs īr čė.
Žemaitėšku žuodiu žuodīnā
Žemaitiu ruokonduo īr daug žuodiu, katrėi īr išskėrtėnē ė dėdlē padailėn mūsa ruoda.
Žemaitiu - lietoviu žuodīns
Lietoviu - žemaitiu žuodīns
Pangrama
Galėmė sakėnē:
Baltiūnā (Trakā)
Baltiūnā - gīvenvėitė Traku rajuonė, Lėntvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 25 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Verslo žinios
Verslo žinios (aba Versla žėnes) perėjuodėnės lėidėnīs, ekenuomėnės srėtėis dėinroštės, ėinontės Lietovuo, lėidams Vėlniou. Tėražos aple 13 000 tūkstontiu.
Nuoroudas
Versla žėniu tėnklopės
Čiesa jousta
thumb|240px|Čiesa zuonas Čiesa jousta īr pluotā vėsom svietė, katrūs būn tuoksā pats čiesos. Geograpėškā, sviets ėšdalėnts i 24 līgės joustas vagol meridianus, katras ēn vėina paskom kėta kas vėina adīna. Bat pū tėkra joustas retā ēn vagol meridianus, vuo dėdliau vagol valstībiu ė teritorėju robežius.
Nolėnis meridians (UTC) ēn par Grinviča observatuorėjė Luondonė, JK. Nū anuo ēnont vakarūsna čiesos dėdlie (UTC+1, UTC+2..), vuo i rītus menkie (UTC-1, UTC-2..). Prīšinguo Žemės posė ēn Datas pakeitėma linėjė, par katron ēdams čiesos pakeit data.
Paukštiu Taks
right|thumb|260px|Paukštiu Taks Paukštiu Taks ī tuokė rīškė žvāzdiu jousta, katra žvāzdietie veizėt par ciela dongu. Tas ėš tikra ī tuokė kap sprėrouklė galaktėka, i katra veizam ėš anuos šuona. Žemė ė ciela Saulės sėstema tepuogė prigol Paukštiu Takou.
Tuokė viera ī, ka Paukštiu Taks ī dongaus kel’s par katrou paukštē (žōsis, gervės ė kt.), tepuogė nabašninku vielės skrend i dausas, katras rondas taka pėitėniam šmuotė.
Kateguorėjė:Galaktėkas
Bėrželė 12
Bėrželė 12 dėina īr 163 metu dėina (kelamasēs metās - 164) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Eston Kohver
Eston Kohver (g. 1971 m.) īr Estėjės saugoma parēgūns. 2014 m. siejės 5 d. anon pagroubė Rosėjė s FSB uorganėzacėjė. Estuona pagroubėms dėdlē pabluogėna Estėjės ė Rosėjės santīkios.
Kateguorėjė:Estėjės žmuonis
Kopėškė rajuons
Kopėškė rajuons - rajuons Paneviežė apskrėtie. Rajuonė gīven 23 901 žmuogos.
Dėdliausės gīvenvėitės
Kateguorėjė:Lietovuos rajuonā Kateguorėjė:Panevieže apskrėtės
Pėrčiopē
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Valkėninku seniūnėjuo, šalėp Rūdninkū mėška. Anuo gīven 102 žmuonis.
Istuorėjė
Pėrčiopē mėnavuoajmė nūg XVI-XVII o. Šalėp kaimalė liōb medžiuot konėgākštē.
1944 m. bėrželė 3 d. kaimalie notėka baisė bieda. Nacėstā vuokītē ėšplieše kaimalė, vuo čė gėvanosios žmuonės oždarė i nomos ė sudegėno gīvus. Žova 119 žmoniu. Ėšsėgelbiejė tėk 13 žmuoniu. Tėk pu savaites, bėrželė 11 d., nacėstā vuokītē lėida Valkėninku klebuonou Bertašauskou laiduot aukas.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Plaukē
Plaukē - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 6 prietelē.
Žemaitėjės vieleva
thumb|200px|Žemaitėjės vieleva thumb|200px|Onkstiau nauduota vieleva
Žemaitėjės vieleva - Žemaitėjės regėjuona vieleva. Ana 1994 metās bova patvėrtīnta Lietovuos heraldėkas kuomėsėjės. Ana īr vėina ėš nedaugelė svieta vielevu, katra nier stačiakompė (kāp Nepala vieleva). Vielevas dešėnie posie īr ilenkėms. Ont vielevas pavaizdouts Žemaitėjės gerbs. Flagštuoks (apvads) īr rauduons, kairiam šmuotė ponktīrėnis. Balta spalva sėmbuolėzoun guodėngoma, teisingoma, tėkiejėma, švėisa.
Pėrmuosės žėnės aple Žemaitėjės vieleva sėik 1565 m.[reikalingas šaltinis]
thumb|left|150px|Naujuojė Žemaitėjės vieleva pri truobuos
Nūruodas
Kateguorėjė:Žemaitėjės istuorėjė Kateguorėjė:Vielevas
Roibėškė
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 19 žmuoniū.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Lietuvos rytas
thumb|right|Interneta tėnklope (lrytas.lt) logotėps
Lietuvos rytas (aba Lietovuos rīts) dėinroštės, ėinontės Lietovuo, spauzdėnams Vėlniou.
Nuoroudas
Lietovuos rīta tėnklopės (lietoviu kalba).
Kalnojē
Kalnojē ī suoda rītū Žemaitėjuo, Raseiniu rajuonė, šalėp autuostradas A1  Vėlnios–Kauns–Klaipieda  ė plėnta  146  Raseinē–Šėlėnė, 6 km i pėitus nug Raseiniu. Seniūnėjės ė parapėjės cėntros.
Par suoda tek Šaltounas ėntaks Kalnopis. Ī paštos.
Istuorėjė
kairėje|miniatiūra|250x250px|Kapā ė bažninčės griūviesē
Suoduo stūksa Kalnoju aba Palėndrė pėliekalnis. Kalnojus raštūs mėnavuoj nug XIV o. XVīI o. anėi bova karalėška suoda. 1711 m. praiejė mars ė vėsi žmuonis pasimėrė, ė nieks čiuonās negīvena lėg pat 1738 m. 1818 m. pabūdavuota bažninčė, katra 1944 m., par vaina, sogriuovė. 1946 m. pabūdavuota naujė, Šv. Viktuora bažninčė. Par pėrma ė ontra svieta vainas Kalnojē bova sodegintė.
Prī pėliekalnė ī žīdu, 1941 metās čiuonās sošaudītu, kapā. Prī Kalnoju, Žėiveliškies, bova M. Davainė-Silvestrātė gīvenėms. 1995 m. tenās pabūdavuots kuoplītštolpis.
Kateguorėjė:Raseiniu rajuona gīvenvėitės
Japuonėjės jūra
thumb|250px|Japuonėjės jūras žemielapis Japuonėjės jūra īr kraštėnė Rameje ondėnīna jūra, esontė tarp Eurazėjės žemīna, Kuoriejės posiasale ė Sachalėna, Huokaida ir Honšiū salū. Jūra skalaun Japuonėjės, Kuoriejės, Rosėjės krantus.
Žemaitėjės gerbs
thumb|right|Žemaitėjės gerbs Žemaitėjės gerbs – rauduonam skīdė jouda ont ožpakalėniu kuoju stuovėnti meška so balto lenciūgo ont kakla. Žemaitėjės gerbs bova 1994 metās patvėrtints heraldėkas komėsėjės.
Vaiškonē
Vaiškonē - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 70 prieteliu.
Žemaitėjės gerbs
Tēpuogė veizieket
Gerbs Kateguorėjė:Gerbā
Šri Lanka
Šri Lanka īr valstībė Pėitū Azėjuo, Šri Lankas saluo, katr īr i pėitus nū Indėjės, Indėjės ondenīnė.
Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Selvestrā
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Laukovas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 25 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Žmuogaus teisės
Žmuogaus teisės – onėversales teisės, prėklausantes be ėšėmtėis ė vėinuodā kėikvėinam žmuogou, naprėklausontes nu teisėnės sėstemas o kėtū vėinetėniu veiksniū. Fuormalė žmuogaus teisiu kuoncepcėjė nie vėsoutėnā prėpažīstama, tudie taikuoma kėik skėrtėngā.
Tarptautėnės teisės dalėmė tapa nu 1948 metu, kada JTO Generalėnės asamblėjės balsū daugoma groudė 10 d. priėmta Vėsoutėnė žmuogaus teisiu deklaracėjė.
Nouruodas
Žmuogaus teisės
Bėrželė 13
Bėrželė 13 dėina īr 164 metu dėina (kelamasēs metās - 165) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Kalnėškē (Laižova)
Kalnėškē īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Laižuvuos seniūnėjuo. Anuo gīven 0 žmuoniu.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Vasaras čiesos
Kateguorėjė:Geuograpėjė Kateguorėjė:Čiesos
Buobu vasara
thumb|240px|Buobu vasaras dėina Buobu vasara īr čiesos onkstīva rudeni (siejės pabenguo, spalė pradiuo), kumet diel ontėcikluona patamp gėidrė ė šėlta uorā (temperatūra pasėik +20 °C ė daugiau, saulieta īr). Buobu vasaruos čiesu paprastā skrai vuoratėnklē, sožīd katri nekatri kvietkā, katrie šēp žīd tėktās vasara. Buobu vasara ožtronk 1-2 nedieles.
Paneviežė rajuons
Paneviežė rajuons - rajuons Paneviežė apskrėtie. Rajuonė gīven 43 232 žmuonis.
Dėdliausės gīvenvėitės
Kateguorėjė:Lietovuos rajuonā Kateguorėjė:Paneviežė apskrėtės
Bėrželė 14
Bėrželė 14 dėina īr 165 metu dėina (kelamasēs metās - 166) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Pėlsopē
Pėlsopē - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 72 prietelē. Kaimalės īr ož 10 ī pėitos nu Krakiu gīvenvėites. Kaims bova pamėnavuots 1596 metās.
Šarkolnė
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Trīškiū seniūnėjuo. Anuo gīven 15 prieteliū.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Mažeikiu mozėkas muokīkla
thumb|right|260px|Mažeikiu mozėkas muokīkla, [[2006 m.]]
Mažeikiu mozėkas muokīkla - muoksleiviu puormaliuojė muokīma muokīkla, katruo muokėnama grajitė, dainioutė ėr/aba vaidintė. 2005 m. patiuo muokīkluo ėr anuos filialūs Seduo, Žėdėkūs ėr Laižuvuo bova 538 muokėnē ėr 65 muokītuojē.
Īkorta 1955 m. siejės 8 d. Pėrmasis direktuorius bova E. Dačka, katros muokīklā vaduovava 20 metū. Tou metu muokies 55 vakā. 1959 m. išleista pėrmuoji laida, katra bėngė ėlgus metus akordėjuona skīriaus vediēs A. Znuotėns ėr Z. Mingiela, katros 18 metu grajėj „Trimitė" ėr 12 metū Vilniaus uoperas ėr balieta tetra orkėstrė.
Nu 1980 m. muokīklā vadovaun Ričėrds Grūšus, vuo nūg 1989 m. pavaduotuos ugdīmou īr Jūzaps Duomarks.
Geidžiū Šv. Uonuos bažninčė
thumb|right|250px|Geidžiū Šv. Uonuos bažninčė '''Geidžiū Šv. Uonuos bažninčė''' īr Mažeikiu dekanatė, Telšiū vīskopėjuo.
Stuov Mažeikiu rajuonė, Geidžiū kaimė. Medėnė.
kateguorėjė:Mažeikiu dekanata bažninčės
Naujė̄jė Valkėninkā
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Valkėninku seniūnėjuo.
Vėik muokīkla, vākū gluobas nomā „Spengla“, luopšatės-daržatės „Žibutė“, Valkėninkū vākū lazarets „Pušelė“, Valkėninkū sanatuorėjė.
Istuorėjė
Gīvenvėitė jiemė kortėis abelnā Valkėninku gelžkelė stuoti ė bova vadėnamė Valkėninko, vieliau Valkėninku gelžkelė stuotėm. 1970 m. pastatīta vākū tuberkoliuozės sanatuorėjė.
2010 m. groudė 29 d. Vīriausībės nutarėmo gīvenvėitė parvadinta Naujāsēs Valkėninkās.
2001 metās gīvenvėitie gīvena 544 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Žemaitiu Naumiestis
Žemaitiu Naumiestis īr miestalis Šėlotės rajuonė, 5 km nū Šėlotės, pri kelė i Šėlale ė Šostėis opės. Seniūnėjės centros. Stuov Šv. Arkangėla Mīkuola bažnīčė.
Žemaitiu Naumiestis mėnavuojams nū 1600 m.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Pėlsopelē
Pėlsopelē - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Platlapis šėndros
260px|thumb|Platlapē šėndrā
Platlapis šėndros ī tuokė šėndrū rūšės, vėina ėš dvījū, augontiu Lietovuo.
Aug ežerū, tvenkėniū krontūs, pelkies, opiū atkolūs.
Rodėškė
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Laukovas seniūnėjuo.
Platlapis šėndros
Ožaug lėgo 1,5 – 3 aukštoma, anou lapā 2 – 4 cm platoma. Borbūlės dėdlės, stuoras. Anuom ė platēs lapās platlapis šėndros skėras nug siaurlapė.
Rodėškė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuonū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Groudė 10
Groude 10 īr 344-a metū dėina pagal Grėgaliaus kalėnduorio (keliamases metās 345). Nu šiuos dėinas lig metū gal lėikt 21 dėinas.
Vardadėnē
Eids - Eidė - Eidginta - Eidgints - Eidimts - Eidimtė - Eidinta - Eidints- Ilma - Lora - Loreta - Rimis - Žīdrė
Pasvalė rajuons
Dėdliausės gīvenvėitės
Kateguorėjė:Lietovuos rajuonā Kateguorėjė:Paneviežė apskrėtės
Eurazėjė
Kateguorėjė:Azėjė Kateguorėjė:Euruopa
Iggy Arbuckle
Iggy Arbuckle īr Kanaduos anėmacėnis fėlmoks, ruodoms par Jetix telivizėjė. Ans pasakuo aple paršioka Iggy, katros īr Kookamunga mėška rėindžeris.
Veikiejā
Kateguorėjė:Filmā
Diedelėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Lėntvare seniūnėjuo.
Bėrželė 16
Bėrželė 16 dėina īr 167 metu dėina (kelamasēs metās - 168) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Diedelėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 74 žmuonis.
Žemīna
Žemīna - baltu deivė priveizontė žemė, žemdėrbīstė.
Diedelėškės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Žemīna
Aukuojėma dalis, nupėlont alu, mėdu akėtus gierėmus, skėrtus Deivē Žemīnā, vadėnama žemīliavėmo.
kateguorėjė:baltu dievā
Bėrželė 16
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Tėrkšliū Krėstaus Ciesorė bažninčė
thumb|right|260px|Tėrkšliū Krėstaus Ciesorė bažninčė Tėrkšliū Krėstaus Ciesorė bažninčė – īr Mažeikiū dekanatė, Telšiū vīskupėjuo.
Stuov Mažeikiu rajuonė, Tėrkšliū miestelie, Kapū g. 11, pri Mažeikiū-Seduos kelė. Plintu mūra. Pastatīta 1939 m. Neoguotėkėnė.
Istuorėjė
Tėrkšliū bažninčē 1612 m. dovėnuota žemės.
1750 m. īstēgta parapėjėnė muokīkla.
1766 m. pastatīta naujė bažninčė. 1926 m. bažninčė sodėgė.
1937–1939 m. pastatīta dabartėnė mūrėnė bažninčė. Statība rūpėnuos konėgs A. Kiela. Ons 1950–1955 m. ėštrėmts i Rosėjė. Klėbuons B. Bornēkis pastatė klėbuonėjė.
Arkėtektūra
Bažninčė neoguotėkėnė, statēkompė plana, vėinabuokštė, so apsėdė.
kateguorėjė:Mažeikiu dekanata bažninčės
Pakliaupės
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Laižuvuos seniūnėjuo. Anuo gīven 15 žmuoniu.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Lendriškē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Laižuvuos seniūnėjuo. Anuo gīven 23 žmuoniu.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Papurvē
Papurvē - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Bėrželė 18
Bėrželė 18 dėina īr 169 metu dėina (kelamasēs metās - 170) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Apieravuojėms
Apieravuojėms - duovanu skėrėms Dievou a Dievams par švėntes arba itkontis anū pagelbas. Atlėikamė ivairiūs vėitūs: bažninčiuo, alkūs, kėtuos švėntuos vėituos.
Peštėniokā
Peštėniokā - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 8 prietelē.
Bėrželė 17
Bėrželė 17 dėina īr 168 metu dėina (kelamasēs metās - 169) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Bėrželė 19
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Tailands
Tailands īr valstībė Pėitrītiu Azėjuo, pri Siama ėlonkas ė Andamanu jūras. Robežioujas so Mianmaro, Laoso, Kambuodža ė Malaizėjė.
Nūruodas
Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Gėrėninkā (Trakā)
Gėrėninkā - gīvenvėitė Traku rajuonė, Lėntvare seniūnėjuo.
Palaižopė
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Laižuvuos seniūnėjuo. Anuo gīven 16 žmuoniu.
Gėrėninkā (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Palaižopė
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Vītautėškės
- Alītous rajuonė, Alītaus seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Patranīs
Patranīs - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 10 prieteliu.
Vītautėškės
Istuorėjė
2011 metās gīvena 11 žmuoniū.
Gėrėninkā (Trakā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Bėrželė 20
Bėrželė 20 dėina īr 171 metu dėina (kelamasēs metās - 172) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Paserbėntis
Paserbėntis bovus suoda rītū Žemaitėjuo, Raseiniu rajuonė, 4 km i pėitus nug Kalnoju, prī Serbėntas opiekšlė. Šalėmās ēn autuostrada Kauns-Klaipieda ė Raseiniu-Jorbarka kel’s.
Suoda seniau prigolė prī Žėivelėškiu dvara. Aplinkou ējė alksnas, pelkīnā. Paserbėntis ėšnīka pu Ontras svieta vainas.
Bėrželė 21
Bėrželė 21 dėina īr 172 metu dėina (kelamasēs metās - 173) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Ėlgėnės
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Trīškiū seniūnėjuo. Anuo nagīven gīventuojē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Koitainē
Koitainē ī nūlatėnā nabgīvenama suoda Žemaitėjuo, Šėlalės rajuonė, Laukovas seniūnėjuo, 6 km i šiaurė nug Laukovas. Par suoda ēn kelioks Apvaršova-Joudainē.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Pašumerės
Pašumerės - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 8 prietelē.
The Rolling Stones
thumb|150px|Gropė [[2006 m.]]
Bėrželė 22
Smertis
Kateguorėjė:Dėinas
The Rolling Stones
The Rolling Stones – legėndėnė brėtu ruokenruola gropė, sosėkūrosė 1960 m. Anuos dabartėnē narē: Mick Jagger, Keith Richards, Ron Wood, Charlie Watts.
Kateguorėjė:Ruokenruola atlėkiejē
Alkā
Alks - senuovės baltu švėntas vėitas, katrūsė liōb vīktė relėgėnės apeigas.
Bėrželė 23
Bėrželė 23 dėina īr 174 metu dėina (kelamasēs metās - 175) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Paluokīstalis
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Laukovas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
2007
2007 īr nekelamėjē metā, katrėi prasīded pėrmadien.
Nutėkėmā svietė
Sausis:
Vasaris:
Senuojė Variena
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Senuo Varienuo gīven 1276 žmuonis.
2007
Nutėkėmā svietė
Kuovs:
Senuojė Variena
Istuorėjė
2013 m. balondė 10 d. Lietovuos Respoblėkas Prezėdentė dekretu Nr. 1K-1422 ožtvėrtėna Senuosės Varienas herba.
2007
Nutėkėmā svietė
Gegožė
Senuojė Variena
Istuorėjė
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
2007
Nutėkėmā svietė
Rogpjūtis
Siejė:
Lapkrėtis:
Smertīs
Kateguorėjė:Metā
Varninė
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Laižuvuos seniūnėjuo. Anuo gīven 0 žmuoniu.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Puerto Rėks
Puerto Rėks aba Puerto Rėka sondrauga  īr posiau liousa valsībė Karėbu jūruo, Vest Indėjuo. Ana ī valnā sosėita so JAV. Puerto Rėks īr isikūrės Puerto Rėka ė da keletuo mažū salū. Suostėnė ī San Chuans.
Kateguorėjė:Šiaurės Amerėkas valstībės
Lebedē (Lėntvaris)
Lebedē - gīvenvėitė Traku rajuonė, Lėntvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Purvienā
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Mažeikiu apīlinkės seniūnėjuo. Anuo gīven 293 žmuoniu.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Bėrželė 24
Bėrželė 24 dėina īr 175 metu dėina (kelamasēs metās - 176) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Kninga
thumb|250px
Kninga – sosiūtė puopėriaus o pergamenta lapā abe lapā so spausdėntu tekstu. Tēp pat kninga – veikals o stambaus veikala dalis. Alektruonėnė kninga – kūrėnīs, sauguoms elektruonėniu fuormatu.