cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Bivas ežers
Tuo vėituo īr labā daug ivairiuos gīvūnėjės ėr augmenėjės.
Kateguorėjė:Azėjės ežerā Kateguorėjė:Japuonėjės geuograpėjė
Astruonuomėjė
200px|right Astruonuomėjė (gr. astron - žvaiždie, nomos - diesnės) - muokslos, apėmontės reiškėniū, esontiū ož Žemės ė anuos atmuosperas, stebiejėma ė aiškėnėma. Astruonuomėjė tėr objektū, katrus galėm veiziet dongou, kėlme, vīstėmuosė, fizėkėnes ė kemėnes savībes.
Statėstėka
Statėstėka - muoksls tėrontis masėniū vėsuomens aba gamtuos rēškėniū kiekėnius aspektos karto so tū reiškėniū kiekībėėnio torėnio ė sėikontis atskleistė tū reiškėniū vėsumuos bėndras savībes.
Statėstėka tāp pat vadėnams kiekībėniu domenū rėnkėms, apdoruojėms ė analėzė.
Statėstėka tāp pat gāl reikštė reiškėniū ė pruocesū kiekībėniū domenū vėsoma.
Kateguorėjė:Matematėka
Šalavėjė
thumb|200px|Šalavėjės
Šalavėjė ī tuokis augals, katros muokslėškā prigol prī nuoterėlėniu augalū (Lamiaceae) šeimuos.
Daugoms šalavėju kėlėma nug Vėdoržemė jūras kraštū aba Amerėkas ī, bet kap katras rūšis aug ė Lietovuo.
Daugoms šalavėju augėnami nomūs, žuolėninkūs, vuo laukėnē reti. Tas ī dėdlė liekarsta nug lielės, bornuos lėgū, sergont alsavėma, skrondė lėguom, tepuogė kaulu lėguom, tink teptė ont skūruos (ruonu, vuotiu), kap slenk plaukā. Šalavėjės smuoks mažėn kraujė spaudėma.
Mergežere suoda
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo gīven 42 žmuonis.
Neatkarigas Tukuma Zinas
Neatkarigas Tukuma Zinas (lv: Neatkarīgās Tukuma Ziņas) – Latvėjės dėinraštės, lėidams 8000 egz. tėražo.
Mergežere suoda
Par kaimalė tek opis Derežna, īr dėdles senuosės kapėnės, aug oužuols, katruo kamėina apėmtės sodara 470 cm.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
ASEAN
right|thumb|ASEAN šalis (žalė spalva)|200px
Nūruodas
Kateguorėjė:Terptautėnės organėzacėjės Kateguorėjė:Pėitrītiu Azėjė
Kazlā II
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Kazlu Rūduos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Laumalėnkas ežers
thumb|240px|Laumalėnkas ežers, apatiuo, dešinie posie īr praloida, pro katruo pradeda tekietė Babrungs Laumalėnkas ežers īr pėitinė dėdliausė Žemaitėjuo Plateliu ežera dalis. Laumalėnkas ežers patenk i Laumalėnkas hidruograpėni draustėni. Krontā pelkieti, nuognē raižīti, apaugė mėško. Pėitūs eštek Babrunga opė.
Karožā (Variena)
Karožā - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Karožus sodara daugiausē vėinkėimē.
Geografėškā suoda plīt Karožū mėškė, pru anō tek Amarnės opelioks. Šiaurie remas i Karožū ežera. Patektė i suoda gal važiounont ėš Varienas link Merkėnės, ož Perluojės 4 km pasoktė i šiaurė ont Boruokraistė link Nedzingės. Ėš Nedzingės posės važioutė i rītus ont Perluojės.
Kerožā priklausa Nedzingės parakvėjē. 2001 metās gīvena 25 žmuonis.
Ožokompis
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Lėntvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kaimalie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena nėvėins žmuogos.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Lėipas 17
Lėipas 17 dėina īr 198 metu dėina (kelamasēs metās - 199) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Rainē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo gīven 1070 prieteliu.
Istuorėjė
Nakti ėš 1941 m. bėrželė 24 d. ī 25 d., Rainiu mėškelie SSRS Raudonuojė armėjė žiaurē nožode aple 80 kaliniu (ėntelektualo, tėisėninku, puolėtėku ė kėtu nėikuo nenosėkaltosio Lietovuos žmuoniu, oždarīto ī Telšiu kaliejėma). Tas vadėnama Rainiu žodīnes.
Pruočiūnā I
Pruotiūnā I - Juonėškė rajuonė, Satkūnu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 76 prietelē.
Kelmės rajuons
Kelmės rajuons - rajuons Šiauliū apskrėtie. Rajuonė gīven 39 707 žmuonis.
Seniūnėjės
Rajuonė īr 11 seniūnėju (skliaustūs – seniūna būstėne):
Kateguorėjė:Lietovuos rajuonā Kateguorėjė:Šiauliū apskrėtės
Platelē
Platelē īr:
Svierie
thumb|200px|Svieriu žėidā
Svierie ī tuokė krīžmažėidiu augalū (Brassicaceae) šeimuos žuolie, laukėnis rėdėks (Raphanus).
Tasā augals vėinmetis ī, apaugė̄s šiorkštēs plaukalēs. Žėidā geltuoni, stombrė vėršūnie sogolė̄ i kekė, katra kap skleidas žėidā, vis ėlgiej. Stombris statmens, šakuots. Lapā šiorkšti, mēsingi. Sieklas gol i tuokės brondis, katras paskom eižiej ė gausē ėšsibarsta pu dėrva.
Svierie piktžuolė ī. Aug mėižiu, lėnū, avėžū laukūs. Jauni augalā tink kap šierals gīvuoliam (mėšrē so kėtuom žuolėm). Bėitis svieries ronkiuoj medu.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Žuolės
Terptautėnis Rauduonuojė Krīžiaus ė Rauduonuojė Posmienolė Kustiejėms
Terptautėnis Rauduonuojė Krīžiaus ė Rauduonuojė Posmienolė Kustiejėms, TRK, RPJ (, ICRC), tonkē sotrompėntā vadėnams Rauduonoujo Krīžiom – vėsoumenėnė organėzacėjė, padedontė kuovuotė so lėguom, teikontė puoslaugi nukentiejosėms nu stikėniu ėškadu. Tēpuogė reng medicėnas seselės, organėzou donoros, vainuosė paded sergantėm ė sožeistėm kariam.
Ikorta 1863 m. Ženevuo Henri Dunant inicetīva.
Kateguorėjė:Terptautėnės organėzacėjės Kateguorėjė:Terptautėnė teisė Kateguorėjė:Šveicarėjė
Samsanavs
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Mituoluogėjė
90px|right Mituoluogėjė (sen. gr. μυθολογία, ėš graiku μύθος - padavėms, pasakuojėms ė λόγος - žuodis, pasakuojėms, muokėms) ī relėgėnė sėstema iēnontė mitu vėsoma, t.ī. pasakuojėmā api dievus ė dėdvėrius, ontgomtėnės botībės ė steboklingus īvėkius bei rēškėnius. Mituoluogėjė tēpuogė vadėnams mitus tīrėniejontis muokslos. Mitās dažnā aprašuomė istuorėnē nutėkėmā.
Kateguorėjė:Mituoluogėjė
Meškotē (Variena)
Meškotē - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo gīven 15 žmuoniu.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Albs Dumblduors
Albs Percivalos Volfriks Brajanos Dumblduors (ongl. - Albus Dumbledore, aple 1847 m. - 1997 m. pavasari) - fiktīvos veikies J. K. Rowling Hare Puotere knīngū serijuo. Dumblduors bova Huovartsa muokīklas direktuorios nu 1956 m. lėgė sava nužodėma 1997 m. pavasari. Knīngū ekranizacijuo anū vaidėn Richard Harris (pėrmūs dvijūs kinūs) ė [[Michael Gambon (vėsus kėtus kinūs).
Kateguorėjė:Hare Puotere veikiejā
Figuren der Harry-Potter-Romane ഹാരി പോട്ടർ
Vembūtā
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo gīven 268 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Keliuonės
Keliuonė (nuog žuode kels) - geuograpėnės vėitas pakeitėms, fėzėškā jodont ėš vėinuos vėitas (vėituoves) ang kėta.
Keliaunama īvairēs būdas. Tam gal būtė nauduojamė transpuorta pragomā.
Nūruodas
Kateguorėjė:Zabuovas
Uorganėnė kemėjė
Οργανική Χημεία Chemia Organica
Pruotiūnā II
Pruotiūnā II - Juonėškė rajuonė, Satkūnu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė, rondas ož 2 km ī vakaros nu Daunuorėškes miestale. Pruotiūnūs II gīven vėins prietelės.
Lėipas 18
Lėipas 18 dėina īr 199 metu dėina (kelamasēs metās - 200) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Teuoluogėjė
thumb|250px|Teuoluogėjės fakolteta personifėkacėjė. Teuoluogėjė (sen. gr. θεος, theos "Dievs"; + λογος, logos, "muokslos", "žuodis") - religėnė teorėjė, katros tėkslos - pagrīstė religėnės duogmas ė tėkiejėma. Ne vėsas religėjės tor teuoluogėjė, bo teuoluogėjė dara prīlaida, ka galam racionalē mėslītė api Dieva ė Dievėškoma.
Kateguorėjė:Viera
Černovka
Černovka - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Švėitėms
Švėitėms - pruocesos, katruo meto šveitėmo īstaiguos ė ne tėk formalē a neformalē asmėnėms būto perteikamos žėnes ė formounamė gebiajėma.
Pakroujė rajuons
Pakroujė rajuons - rajuons Šiauliū apskrėtie. Rajuonė gīven 28 677 žmuonis.
Dėdliausės gīvenvėitės
Kateguorėjė:Lietovuos rajuonā Kateguorėjė:Šiauliū apskrėtės
Leuonards da Vinčis
right|thumb|Autuopuortrets Leuonards da Vinčis (Leonardo da Vinci; 1452 m. balondė 15 d. – 1519 m. gegožė 2 d.) bova tuokis žėnuoms italu renesansa arkėtėkts, tapītuos, skolptuorios, mozėkonts, mena teuoretėks, inžėnierios, ėšradies, fėluosuops.
Karto so Mikelandželo ė Rapaelio īr laikuoms talentėngiausiu Italėjės menėninko.
Darbū galerėjė
Žemiau pateiktė žīmė Leuonarda da Vinčė darbā īr.
Kateguorėjė:Renesansos Kateguorėjė:Ėšradiejē
Paežerie (Telšē)
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo gīven 160 prieteliu.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Groudė 15
Groude 15 īr 349-a metū dėina palē Grėgaliaus kalėnduorio (keliamases metās 350-a). Nu šiuos dėinuos lig metū pabaiguos lėikt 16 dėinū.
Vardadėinē
Celsos - Čiuovīda - Čiuovīds - Gaudos - Gaudencėjė - Gaudėnis - Gaudenė - Gaud' - Josts - Kristijuons - Kristijuona - Liberts - Libert' - Līgauda - Līgauds
Haris Puoteris (personažos)
Haris Džėimsos Puoteris (ongl. - Harry Potter, gėmė 1980 m. lėipas 30 d.) - fiktīvos J. K. Rowling Hare Puotere knīngū serėjės personažos. Pagrindinis veikies. Haris Puoteris 2002 m. rėngtamė kuonkursė „100 geriausiū Literatūras personažū“ užiem 85 vėita.
Hare Puotere knīngū ekranizacijuo tuo personaža vaidmėn atlėka onglū artists Daniel Radcliffe.
Unkstėsnis gīvenėms
Haris Puoteris gėmė 1980 m. lėipas 30 d. Lėles ė Džėimsa Puoteriū šeimuo. 1981 m. spalė 30 d. Hare tievā bova nožodītė Valduova Vuoldemuorta. Vuoldemuorts noriejė nožodītė ė Hari, no Lėles meilė atmošė burt ė pats Vuoldemuorts mėrė. Kėta dėina Albs Dumblduors atnešė ė palėka suviniuot Hari unt laiptieliū pri Dursliū (lėles sesers ė anuos vīra) numū durū. Pu dešimtėis metū, Rubiejos Hagrids atejė pasiimtė Hare ī Huogvartsa magėška muokīkla. Tėk toukart Haris sužėnuojė ka uns īr bortėninks.
Gīvenėms Huogvartsė
Vėsū knīngū veiksmos koncentrounas ī gīvenėma Huogvartsa burtū ė keriejėma muokīkluo. Čė Haris sosėrond do geriausius sava draugas - Ruoni Vīzli ė Hermiuon Ikīriele. Haris īr žėnomiausis vāks vėsamė magėškamė sviete, nes būtent anam pavīka ėvėiktė Valduova Vuoldemuorta.
Huogvartsa muokīkluo Haris pakliova ī elitėškiaus kuoledža - Grifū Gūžt. Uns īr šiuo kuoledža kvidėča kuomandas narīs. Dėdliausis Hare priešos muokīkluo īr Draks Smėržios iš Klastunīna kuoledža. Iš muokītuojū Hariou baiseusē nepatink Nuodū ė vaistū (vėliau apsigėnėma nu jouduoses magėjes) muokītuos Severs Snėips.
Kateguorėjė:Hare Puotere veikiejā
Figuren der Harry-Potter-Romane
Sėdabrīnė I
Sėdabrė̄ne I - Juonėškė rajuonė, Satkūnu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 8 prietelē.
Lėipas 19
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Chuchujė provincėjė
thumb|150px īr provincėjė Argentėnuo. Suostėnė īr Chuchujos. Pluots: 53 219 km². Gīventuoju: 611 888.
Kateguorėjė:Argentėnas provincėjės
Pamosē (Variena)
Pamosē - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo gīven 74 žmuonis.
Čė liōb būt dvars.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Radvėlėškė rajuons
Radvėlėškė rajuons - rajuons Šiauliū apskrėtie. Rajuonė gīven 50 755 žmuoniū.
Dėdliausės gīvenvėitės
Kateguorėjė:Lietovuos rajuonā Kateguorėjė:Šiauliū apskrėtės
Dobėnka
- Alītous rajuonė, Alītaus seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2011 metās gīvena 4 žmuonis.
Īžnė
Īžnė īr opės pėitū Žemaitėjuo, Šėlalės rajuonė; Akmenas dešėnė šmuota ėntaks. Prasided Žemaitiu aukštomuo, i šiaurė nu Šiaudovas. Tek ont pėitrītiu par Dievītė ežera, Padievītė tvenkėni, paskom par Lapkalnė, Balės medės. Sotek so Akmena 2 km i pėitus nu Kaltėnienu.
Rodnė (Variena)
Rodne - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo.
Īžnė
Dėdliausis ėntaks Viksvė ī (kairė šmuota).
Rodnė (Variena)
Istuorėjė
2001 m.suoduo gīven 4 žmuonis.
Degėmā (Krakės)
Degėmā - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Īžnė
Īžnės vaga vėdoropie ė žemopie vingorioun. Prī opėis Paīžnė ė Vuosgėrdū suodi ī.
Rodnė (Variena)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Īžnė
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Jasonskā
- Alītous rajuonė, Alītaus seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2011 metās gīvena 52 žmuonis.
Rūdopē
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Le Korbiuzjie
thumb|Le Corbusier (1964) Charles-Edouard Jeanneret, kūrībėnis pseuduonėms Le Corbusier (g. 1887 m. spalė 6 d. - m. 1965 m. rogpjūtė 27 d.) bova šveicaru kėlėma prancūzu arckėtekts ė rašītuos, muodernėzma arkėtekturass pradėnėnks.
Nūruodas
Kateguorėjė:Arkėtektā Kateguorėjė:Muodernėzmos
Sėdabrīnė II
Sėdabrė̄ne II - Juonėškė rajuonė, Satkūnu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 4 prietelē.
Karalėškė
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Kazlu Rūduos seniūnėjuo.
Varna
260px|thumb|Varna (Corvus cornix)
Karalėškė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Varna
Varna īr varniniu šeimuos paukštis. Ons īr nuognē tonkos miestūs ė kaimūs, kor given mediuos. Varnas renkas i dėdlius būrius.
Kateguorėjė:Paukštē
Saluotē (Zarasā)
Saluotē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Dontės
thumb|210px|Žmuogaus dontės
Dontis īr bornas ertmies narē. Padėrbtė ėšo bornuos ertmie ėšsėkėšosės veizėmas dalėis – dontėis vainėka, trompas terpėnės dalėis – dontėis kaklelė ė šaknėis, katra īr īsėbrokos vėršotėnė ėr apatėnė žondėkaulė dontū pūslėsė. Dontis padėrbtė ėš dentėn], dontėis vainėks padengts emalio, kaklelis ė šaknės – pluono cėmenta slouksnio. Žondėkaulė doubotiesė dontis drūtā laik jongiamuojė audėnė skaidolas, vadėnamas periodonto, aba periodontėnes raištēs. Dontėis vėdor īr dontėis minkštėms, katramė gausoms nervėniu skaidolu ė kraugysliu.
Žmuogaus dontis
Žmuogos īr vairiadontis. Anuo dontis īr nevėinuodas skvarmas ė skėrtinga dėdloma tēpuogi paskėrtėis. Skėriamas 4 dontū rūšis:
Dontū prīveiza
Teisings dontū valīms īr vėinėntelis vēkiantis būds patiam apsėsergietė nū svarbiausiu dontū lėgū - dontū jėdounėis ė periodontėta. Pu jiedė specēlio terpodontiu siūlo rēk ėšvalītė dontū tarpus ė ėšskalautė borna, pu tuo pamėklėntė dontenas ėr ėšsėvalītė dontis.
Kateguorėjė:Kūna narē
Lėipas 20
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Pajūrė seniūnėjė
Pajūrė seniūnėjė īr Šėlalės rajuona pėitvakariūs, cėntros – Pajūris.
Nūruodas
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona seniūnėjės
Šonėjė
Šonėjė īr opės pėitū Žemaitėjuo, Tauragies ė Šėlalės rajuonūs, kairė šmuota Jūras ėntaks.
Šonėjės šaltėnis 4 km i rītus nug Opīnas miestalė ī, šalėp Gėrdiškės suodas. Prī Luomiu ont opėis padėrbta tvonka, palėkė̄s 13,3 ha dėdloma tvenkėnis. Sotek Šonėjė so Jūra prī Rekstoku ė Nuorkaitiu suodu.
Ėntakā (vėsi dešėnė̄jė): Opīnalė, Tolė, Ringė, Malūndaubė (aba Karapuolis), Doubeižis, Kaipė I, Kaipė ī, Ėrtouna, Ožupis (Baublīs).
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Bornē (Telšē)
Bornē - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo gīven 38 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Gersonė
Gersonė - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nab'gīven prietelē.
La Pampas provincėjė
thumb|150px īr provincėjė Argentėnuo. Suostėnė īr Santa Rosa. Pluots: 143 440 km². Gīventuoju: 299 300.
Kateguorėjė:Argentėnas provincėjės
Spėrakē (Juonėškės)
Spėrakē - Juonėškė rajuonė, Satkūnu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 4 prietelē.
Armėnā I
Istuorėjė
2011 metās gīvena 7 žmuonis.
Danielios Redklėfs
Gīvenėms
D. Radcliffe gėmė Fulheme, Londuonė, Onglėjuo. Anuo tievā Alons ė Marcia Gresham, ons ī vėinatėnis vāks ė bruoliū aba seserū nator. Anuo muotina dėrb artistū agėntė. Svajuoje vaidintė nu pat vaikīstes (5 m.), pėrmasis anuo pasiruodīms bova 1999 m. Davida Copperfilda šou BBC televizijuo su tokes artistās kāp Maggie Smith, Ian McKellen, Bob Hoskins.
Radcliffe, Daniel Radcliffe, Daniel Radcliffe, Daniel
Plateliu ežers
Plateliu ežers, aba Platelē īr dėdliausės Žemaitėjės ežers. Ons telkša Plongės rajuonė, Žemaitėjės naciuonalėnėm parkė, 14 km i šiaurės šmuota nug Plongės. Krontā žemi, vėngioutė (īpatėngā pėitūs), tonkiausē īr vėitu, katrūs krontā ī apaugė mėško. Ežerė īr 7 salas (Veršiū, Brėidsalė, Pėlies ė kt.), katrū bendrs pluots 20,5 ha. Ont Plateliu ežera kronta stūksa Plateliu miestalis. Ėš pėitinės ežera dalies, Laumalėnkas ežera, ėštek Babrungs.
thumb|left|240px
Rengėnē
Nu 2003 m. pri Plateliu ežera kuožna vasara ēn festėvalės „Ruoko naktīs“.
MFK Kauno Žalgiris
„MFK Kauno Žalgiris“ īr Lietovuos muoterū fotbuola komanda. Ana īr nūg Kauna.
Šaltenē
k
Ondriūnā (Variena)
Andriūnā - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo gīven 22 žmuonis.
Babrungs (suoda)
Babrungs īr suoda Plongės rajuonė, šiaurės rītinėmė Plongės šmuotė. Seniūnėjės cėntros. Par kaima tek Babrunga opė.
La Rijuokas provincėjė
thumb|150px īr provincėjė Argentėnuo. Suostėnė īr La Rijuoka. Pluots: 89 680 km². Gīventuoju: 289 983.
Babrungs (suoda)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 616 žmuoniū.
La Rijuokas provincėjė
Kateguorėjė:Argentėnas provincėjės
Lėipas 21
Lėipas 21 dėina īr 202 metu dėina (kelamasēs metās - 203) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Šėrdažuolė
thumb|200px|Šėrdažuolė
Šėrdažuolė ī tuokė žuolie, katro muokslėškā prigol prī gencėjuonėniu augalū (Gentianaceae) šeimuos.
Šerdažuolė dvėmetis aba vėinmetis augals ī, katros ožaug lėg 10-40 cm aukštoma. Stombris so ketoriuom braiunuom, plėks. Žėidā rūžavi, sogolė̄ i tuokė kekė.
Žīdia šerdažuolė nug bėrželė lėg siejės mienėsė. Gausėnas sieklom.
Aug ta žuolie pėivūs, dėrvuonūs, krūmūs, pruogomūs.
Šerdažuolė dėdlė liekarsta ī. Ana gera vėrškėnėma, kepenū, ėnkstu lėguom gīdītė, nug pīkėnėma, vara kėrmėnus.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Gīvē
thumb|Gīvūnā (Animalia)|250px
Gīvē aba gīvūnā īr tuokėi sotverėmā, katrėi patīs koš, jied organėnės medegas, jont aplėnka. Gīviu īr dėdlė vairuovė.
Gīvē skėrstomė:
Ema Vatson
Gerbiejū poslapē
Watson. Emma Watson Emma Watson, Emma
Salvaduors Dali
thumb|Salvaduors Dali ([[1939 m.).]] Salvaduors Felėps Žosėnts Dali Duomeneks (kataluonėškā Salvador Felip Jacint Dalí Domènech; 1904 m. gegožė 11 d. – 1989 m. sausė 23 d.) – ispanu dailėnėnks, tapītuos, grafėks ė skolptuorios, vėins žīmiausiu siorrealėzma atstuovu.
Kateguorėjė:Anarkėstā Kateguorėjė:Skolptuorē Kateguorėjė:Tapītuojē Kateguorėjė:Siorrealėzmos
Pajūris (Šėlalė)
Pajūris - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo. Īr bažninčė, vėdorėnė muokīkla, uobelėsks žovosėm tremtėniam.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 945 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Šiauliū rajuons
Šiauliū rajuons - rajuons Šiauliū apskrėtie. Rajuonė gīven 51 316 žmuoniū.
Seniūnėjės
Kateguorėjė:Lietovuos rajuonā Kateguorėjė:Šiauliū apskrėtės
Artiūnā (Variena)
Artiūnā - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo gīven 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Gečā
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo gīven 37 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Gėrlaukės
Gėrlaukės - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo Pašošvė mėške esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Pruotuons
Pruotuons (gr. πρωτον, prōton – pė̄rma) īr stabėli sobatuomėnė dalielė, katra tor teigama vėina bazėne vėineta krūvi (1,602 × 10−19 C) ė mase 938,3 MeV/c2 (1,6726 × 10−27 kg, daugmaž 1836 dėdlesne mase ne elektruona). Sosėded ėš trieju kvarkū.
Kateguorėjė:Fizėka
Menduosas provincėjė
thumb|150px īr provincėjė Argentėnuo. Suostėnė īr Menduosa. Pluots: 148 827 km². Gīventuoju: 1 579 651.
Kateguorėjė:Argentėnas provincėjės
Aduolfos Hitleris
Anuo dėktatūra liūdnā pagarsiėjė cielam sviete: ons pradiejė žīdu ė čėguonu huolokausta ėr genocėda, katruo meto žova begalies žmuoniū. Tēp pat Hitleris teig, ka Vuokītėjės tauta īr pati vėršiausė terp vėsū Svieta tautu.
Orospu çocuğudur
Svėrplē (Juonėškės)
Svėrplē - Juonėškė rajuonė, Satkūnu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 25 prietelē.
Aduolfos Hitleris
Kateguorėjė:Vuokītėjės žmuonis
Bėndros vėdaus pruodokts
Bėndros vėdaus pruodokts ( – GDP) īr vėins ėš ruodėkliu, paruodontiu tam tėkruos terėtuorėjės akanuomėkas dėdoma. Bėndros vėdaus pruodokts īr apėbrėižams kāp galotėnė prekiu ė paslaugū sokortū šalie rinkas vertie par tam tėkra čiesa.
Kateguorėjė:Akuonuomėka
Krīms (Kiedainē)
Krīms - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Lėipas 22
Lėipas 22 dėina īr 203 metu dėina (kelamasēs metās - 204) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Albrechts Diorerės
thumb|200px|Autuopuortrets Albrechts Diurerės (Albrecht Dürer; 1471 m. gegožė 21 d. – 1528 m. balondė 6 d.) – vuokītiu tapītuos, grafėks ė matematėks. Vėins magtėngiausiu Vuokītėjės menėnėnku, graviūras meistrū.
Kateguorėjė:Vuokītėjės dailėnėnkā Kateguorėjė:Tapītuojē
Ingmars Bergmans
thumb|180px|Ingmars Bergmans, 1957 m. Ernsts Ingmars Bergmans (Ernst Ingmar Bergman; g. 1918 m. lėipas 14 d. - m. 2007 m. lėipas 30 d.) - garsos švedū teatra ėr kėna rėžėsierios, vėins ėš dėdliausė itaka XX o. kėnō padariosiu žmuoniu. Daugums Bergmana filmu scenarėju parašīta ano patėis. Anuo fėlmūs nagrėniejamas pėliuosuopėnės temas, viera klausėmā, gausoms pesėmėzma.
Puortėgrapėjė
thumb Portėgrapėjė vuo puortėgrapėjė - vaizdū ėšsaugojėma teknoluogėjė, naduonont mekanėnios, kemėnios aba skaitmenėnios metuodos. Žuodis kėlėma ėš graikū kabuos žuodė φως phos ("švėisa") ė γραφις graphis („teptoks“), katrėi karto znuočie peišėmā šveisuo. Tas termėns anglo ė vokietiū kalbuo pradiets vartuotė 1839 metās, vasarī.
Puortėgrapėjė, padėrbta ėš skrīdė, vadėnama aerapuortėgrapėjė.
Ingmars Bergmans
Bergman Bergman
Puortėgrapėjė
Skaitmenėnė puortėgrapėjė
Skaitmenėnė puortėgrapėjė skėras nū tradėcės (joustėnės) puortėgrapėjės ton, ka šėisa patenk na i joustelė, vuo i šėisuos matrėca.
Viena
Viena (vok: Wien) īr Austrėjės suostėnė ė dėdliausis miestos – 1,75 mln gīventuojū. Miests ėšsėdiestes abėpus Donuojė, 40 km nu Slovakėjės robežė, Vienas mėška Alpiū pašlaitie. Dėdlis opiu ousts, īr Schwechat uora ousts, metropolitens. Gerā išvīstīts torėzma sektuorios.
thumb|700px|left|Viena
Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Austrėjė
Beržuors (suoda)
Beržuors īr kaims Plongės rajuonė, i pėitūs nū Plateliu miestalė, terp Beržuora ė Plateliu ežerū. Pakliūn i Žemaitėjės NP. Beržuorė stuov Šv. Vīskopa Stanėslava bažnīčė.
Ruotolėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Getautė
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo gīven 48 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Jonas Mačiulis
Juons Mačiulis:
Šarkē (Juonėškės)
Šarkē - Juonėškė rajuonė, Satkūnu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 25 prietelē.
Armėnā II
- Alītous rajuonė, Alītaus seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2011 metās nabgīvena žmuonis.
Lėipas 23
Lėipas 23 dėina īr 204 metu dėina (kelamasēs metās - 205) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Alberts Kuontaduors
thumb|right|Alberts Kuontaduors Alberts Kontaduors (Alberto Contador Velasco; g. 1982 m. groudė 6 d. Madride) - ėspanu dviratėninks, Discovery Channel kuomandas narīs. Ėšgarsėjė kumet 2007-2009 m. laimiejė prestėžėnes Tour de France varžības.
Contador
Vėlkū Lauks
Vėlkū Lauks īr kaims Šėlalės rajuonė, Pajūrė seniūnėjuo, ont dešėnė Jūras opės kronta, i pėitus nu Barė opalė žiuotiu, 3 km i pėitrītius nu Žvingiū. Kaimė, Jūras pakrontie stūksa Vėlkū Lauka pėliakalnis, da vadėnams Kūplė, i pėitus nu anuo bova senuobėnė gīvenvėitė. Pri Vėlkū Lauka Jūra praded platintė sava vaga ė pu mažu patamp Balskū tvenkėnio.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Tētros
thumb|right|Dionėso tētros Tētros (ėš pr. théâtre; lot. theatrum; gr. théatron veita, skėrta paruodėmou; v. theasthai paveizietė) - menėnės ėšraiškas priemuonė, ėšuorėne ė vėdėne svieta notėkėmu atvaizdavėms scenuo, dalīvaunont aktuoriams ė poblėkā.
Antėka
V omžios īr laikuoms dramū klestiejėma laikuotarpio. Žėmiausė tragediju kūriejā: Sofuoklis, Aischėls, Eurėpėds.
Kateguorėjė:Mens Kateguorėjė:Zabuovas
2 tūkstontmetis
Ontras mūso ėras tūkstontmetis - tūkstonte metu laikuotarpis, katras prasėdiejė 1001 m. ė bėngėsi 2000 m.
Lietovuo
Kateguorėjė:Tūkstontmetē
Groudė 16
Groude 16 īr 350-a metū dėina pagal Grėgaliaus kalėnduorio (keliamases metās 351-a). Nu šiuos dėinuos lig metū pabaiguos lėikt 15 dėinū.
Vardadėinē
Albina - Albėns - Algina - Alina - Audruonė - Kalmants - Kalmant' - Kalmina - Kalmėns - Kalminta - Kalmėnts - Vīgauda - Vīgauds
Smertīs
Kateguorėjė:Dėinas
Klėbes
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo gīven 7 prietelē.
Gėrnopē
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Kazlu Rūduos seniūnėjuo.
Klėbes
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Gėrnopē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Ožlādėnė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Skolptūra
Kateguorėjė:Mens
XXI omžios
Dvėdėšīmt pėrms mūso ėras omžios - šėmta metu laikuotarpės, katras prasėdiėjė 2001 metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngsiantis 2100 metu groudė 31 dėina.
Tūkstontmetē: 2 tūkstontmetis - 3 tūkstontmetis - 4 tūkstontmetis
Kateguorėjė:Omžē
Pėrma svieta vaina
Kateguorėjė:Vainas Kateguorėjė:Istuorėjė
Latvėška Vikipedėjė
Latvėška Vikipedėjė - - latviu kalba dėrbama „Wikipedia“. Pradieta dėrbtė 2003 m. bėrželė mienesie.
Nūruodas
Kateguorėjė:Vikipedėjės vagol kalbas
Dėržamenīs
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo gīven 8 žmuonis.
Bėniūnā
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo gīven 26 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Mendeliejėva kemėniu elementu lentalė
Periuodėnė (kemėniu) elementu lentalė (kėtēp da gal būtė vadėnama Mendelejeva lentalė, Periuodėnė elementu sėstema ė pan.) īr lentalėnis kemėjės periuodėne diesne pavėdals, katram žėnuomė kemėnē elementā ėšdiestītė palē atuomėni skaitlio. Diesni atrada ė pėrma lentale sodarė Dmitrėjos Mendelejevs 1869 metu kuova 1 d. (vasarė 17 d. – vogol sena kalenduoriu).
Nūruodas
Kateguorėjė:Klasėfėkacėju sėstemas Kateguorėjė:Kemėjė
Kongē (Telšē)
Kongē - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo gīven 12 prieteliu.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Žaunėirėškē
- Alītous rajuonė, Alītaus seniūnėjuo, ož 5 km i šiaure nūg Alītous esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2011 metās gīvena 117 žmuoniū.
Lėipas 24
Lėipas 24 dėina īr 205 metu dėina (kelamasēs metās - 206) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Huobis
Huobis (aba liousa čiesa ožsiėėmėms) - mėgiams žmuogaus būds praleistė savo liousa čiesa. Tas gal būt sportavėms namėnio gīvūlele prievėiza, ėvairos žaidėmā, koliakcianavėms, kolėnarėja, mezgėms ė daugībė kėtū rūšiū ožsjiemėmū.
Groudė 17
Groude 17 īr 351-a metū dėina pagal Grėgaliaus kalėnduorio (keliamases metās 352-a). Nu šiuos dėinuos lig metū gala lėikt 14 dėinū.
Vardadėnē
Druovīdė - Juokinta - Juokints - Jolanta - Joleta- Jolė - Jolita - Iziduorios - Mantgails - Olimpėjė - Olimpėjos - Rachel'
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Prancūzėjė
Prancūzėjės Respoblėka, Prancūzėjė īr šalės Euruopuo, ES ė NATO narė. Prancūzėjės krontus skalaun Atlanta ondėnīns ė Vėdoržemė jūra. Pėitūs tor robežio so Ispanėjė, šiaurie so Vuokītėjė, Belgėjė, Lioksemborgo, Šveicarėjė, Monako, Andora, vuo rītūs - so Italėjė. Diel terituorėjės skvarmas patīs prancūzā sava šali čiesās vadėn šešėkompio (L'Hexagone).
Prancūzėjės pavadėnėms kėlėma ėš franku, vėinuos germanu gėntėis, varda. Frankā dabartėnės Prancūzėjės terituorėjuo pasėruodė ė anon ožvaldė pu Vakarū Ruomas Imperėjės žlogėma.
Istuorėjė
Pėrmė̄jė rašītėnē šaltenē, karėi pateik žėniū aplė Prancūzėjės terituorėjuo gīvenosės gėntis, īr graikū. Maždaug nu Žalvarė omžiaus dabartėnės Prancūzėjės terituorėjė bova apgīvendėnta galu (keltu gėntės).
I. o. pr. Kr. vėdorie Ruoma ožkariava Galėjė, ale V o. dabartėnė Prancūzėjės terituorėjė palėka glabna Franku valstībės dalėm.
Vagol Verdena sotarti 843 m. sokorta Vakarū Frankū karalīstė ožjiemė terituorėjė, paviedė i dabartėnės Prancūzėjės. Nu X. o. šalės praded vadėntėis Prancūzėjė. Ligė XII o. vėdorė šalie vīrava feuodalėnis sosėskaldīms.
Puolitėnė sėstėma
Dabartėnė kuonstitucėjė bova prijėmta 1958 m. siejės 28 d.
Istatīmu leidamuojė valdžė - Naciuonalėnė Asambliejė (Assemblée Nationale), katruo dėrb 5 metū kadencėjė ėšrinktė deputatā. Dalės istatīmū leidžiamuosės valdžiuos prigol Senatou.
Geuograpėjė
Prancūzėjē būdėngė baisē ivairūs kraštuovaizdē, pradedont nu pakrontės līgomū šiaurie ė vakarūs, kor Prancūzėjė skalaun Šiaurės jūra ė Atlanta ondėnīns, bėngont kalnū grondėniem pėitūs (Pirienā) ė pėitrītiūs (Alpės), kor īr aukštiausė Euruopas vėršokalnė - Muonblans (4810 m).
Tarp tū kraštuovaizdiu isiterposės līgomas ė kalnā, tuokėi kāp Cėntrėnis masīvs a Vuogiezā ė ėš anū ėštekontiu opiū baseinā - Luaras, Ruonas, Garuonas ė Senas.
Admėnėstracėnis soskėrstīms
thumb|Francia, 1703
Prancūzėjė soskėrstīta i 13 žemīnėnės Prancūzėjės regijuonus (région de France métropolitaine) ė 5 ožjūrė regijuonus (régions d’outre–mer). Regijuonus sodara 100 departamėntu. Tēpuogė īr kuolektīvėnės terituorėjės (Collectivités territoriales) ė pėitėnės ė antarktėkas terituorėjės.
Žemīna terituorėjės:
Ožjūrė departamėntā (Départements d’outre mer):
Miestā
Parašītė dėdliausė šalėis miestā vagol gīvėntuoju skaitlio.
Akuonuomėka
Prancūzėjės akuonuomėka vertėnama kāp devėnta aba dešėmta vagol dėdoma svieta. Svieta Prekības Organizacėjės doumenīm, Prancūzėjė vagol ekspuorta apėmtis 2009 m. ožjiemė 6 vėita. Prancūzėjė palėikt svarbė kondoulėnės energėjės dėrbėntuojė. Terp G7 šaliū īr mažiausē onglėis dijoksėdo tročėjonti valstībė.
Prancūzėjė ožjėm pėrma vėita vagol torėstu skaitlio - šali 2018 m. aplonkė 89,4 mln. torėstu.
Demuograpėjė
Nu prīšistuorėnė čiesa Prancūzėjė bova prekības, mėgracėju ėr isiveržėmū šakėnė. Ketorės pagrėndėnės Euruopas etnėnės gropės - pruokeltā, keltā (galā ė bretuonā), luotīnā ė germanā (frankā, borgundā, vikingā, vestguotā) maišies tarposavie. Vuo nu XIX o. prasėdiejė nauja mėgrantu bonga, daugiausē anėi bova italā, ispanā, belgā, puortugalā, lėnkā, armienā, tēpuogė žīdā iš Rītū Euruopas.
Vagol gīventuojū skaitlio Prancūzėjė užjem tretė vėita Euruopuo pu Rosėjės ė Vuokītėjės.
Krėkštiuonē sodara aplė 51,1 %, musulmuonā 5,6 %, žīdā 0,8 % gīvėntuoju. thumb|right|240px|Prancūzėjės sėmbuolis - [[Eifelė buokšts Parīžiou]]
Koltūra
Prancūzėjės koltūra neabejuotėnā īr vėina iš dėdliausiū, seniausiū ė vairiausiu Euruopas koltūru. Prancūzėjės koltūrėnės puozicėjės bova ėškėvuotas da vėdoromžēs. Ipatėngā Prancūzėjės koltūrėnis vaidmou sostėpriejė XVII o., katros Euruopuo laikuoms Prancūzėjės omžiom. Prancūzėjės karaliaus dvars vėsā Euruopā diktava madas ė taisīklės (maduos, tēpuogė ė mena repotacėjė, Parīžios siekmėngā ėšlaika ligė pat dabartėnė čiesa). Būtent toukart prancūzū kalba patapa vėsū cėvėlėzoutu aristuokratū, dėpluomatu ė paprastiausē ėšsėlavėnosiu prieteliu bėndravėma kalba.
Ė šėndėi Prancūzėjuo gal atrastė daugībė arkitektūras pamėnklu - nu ruomantėkas ligė muodernėzma. Prancūzėjės intelektualėnis gīvenėms klestė jau nu XVIII o. enciklopedisū čiesu. XIX ė XX o. sandūruo dailie ivīka dėdlės reikšmies pruoveržis - sosėkūrė impresiuonėstu muokīkla, katruos ožvado tapa Kluods Muonė. Žīmiausis anuo abruozdos - „Ondėns lelėjės“.
Prancūzū literatūras istuorėjuo vielgė gauso svieta garsa pavardiū. Ožtėnk pamėnavuotė „Trėjū moškėitėninku“ ė „Grafa Muontekrista“ autuorio Aleksandra Diuma, „Parīžiaus katedras“ autuorio Vėktuora Hugo arbe „20 000 mīliū pu ondėnio“ autuorio Žiuli Verna. Ėš feluosuopu mėlžėnėška duovi Vakarū fėluosuopėjē palėka Renė Dekarts, Paskalis, Mėšelis Fuko, Žans Polis Sartros, Albers Kamiu ė kėtė.
Spuorts
Prancūzėjuo kuožnās metās īr organėzounams Tour de France. Tēpuogė tonkē žaidams fotbuols, Prancūzėjė tor magtīngas fotbuola ė krepšėnė kuomandas. Prancūzėjuo 1938 m. vīka III svieta fotbuola čempijuonats, 1960 m. – I Euruopas fotbuola čempijuonats, 1984 m. – VII Euruopas fotbuola čempijuonats, 1998 m. – XVI svieta fotbuola čempijuonats, 2016 m. - XV Euruopas fotbuola čempijuonats.
Tarptautėnė atuomėnės energėjės agentūra
Tarptautėnė atuomėnės energėjės agentūra (TATENA) īr tarptautėnė uorganėzacėjė, sėikontė taikaus atuomėnės energėjės panauduojėma ė oždraustė ana nauduotė vainas tėkslams.
Prancūzėjė
Spuorts
Parīžiuo do sīkio organėzoutas Olimpėnės žaidīnės: 1900 ė 1924 m., vuo 2024 m. žaidīnės Parīžiuo vīks treti sīki.
Tarptautėnė atuomėnės energėjės agentūra
Kateguorėjė:Terptautėnės organėzacėjės Kateguorėjė:Nuobelė taikuos premėjės laureatā
Prancūzėjė
Nūruodas
<hr align="center" noshade size="4" width="100%" />
Kateguorėjė:Valstībės Kateguorėjė:Nedielės straipsnis
Dobakluonis (Variena)
Dobakluonės - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 m. suoduo gīvena 20 žmuoniu.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Ibarakė prefektūra
Ibarakė prefektūra (茨城県, Ibaraki-ken) ī Japuonėjės prefektūra, asontė Kanto kraštė, Honšiū saluo. Suostėnė Mitu miests īr. Prefektūruo nemažā naciuonalėniu parku - 15 pruocentu prefektūras terituorėjės.
Džainėzmos
Džainėzmos – vierėnė ė fėluosuopėnė sėstema, atsėradosi Indėjuo VI o. pr. Kr. Džainėstā tėk atgėmėma cėklo. Vėsa vieras sėstema grindama asketėzmo – smorta nenauduojėmo prīš juokius gīvus sotverėmus.
Ibarakė prefektūra
Kateguorėjė:Japuonėjės prefektūras
Pratibha Patil
thumb|180px|Prėzidėntė Pratibha Patil Pratibha Patil (marati r. प्रतिभा पाटील; g. 1934 m. groudė 19 d.) - 13-uojė Indėjės prėzidėntė. Ana īr pėrmuojė muotrėška ėr pėrmuojė ėš marati žmuoniū, ēnontė šėtas pareigas. Patil 2007 m. lėipas 25 d. pakeitė prezidėnta Abdul Kalam.
Patil Patil
Tūbotē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 38 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Ratanėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Saldaus rajuons
thumb|right|250px|Saldaus rajuona puozėcėjė Latvėjuo
Saldaus rajuons - admėnėstracėnė soskīrstėma vėineto Kuržemie, Latvėjuo. Pėitūs ēn robežios so Žemaitėjė, Lietova.
Kateguorėjė:Latvėjės rajuonā
Žagarės seniūnėjė
Žagarės seniūnėjė īr Juonėškė rajuonė, pri Latvėjės robežiaus. Cėntros īr Žagarė.
Jonuonīs
- Alītous rajuonė, Alītaus seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2011 metās gīvena 12 žmuoniū.
Svieta vaina
Svieta vaina īr vaina, katra apėm daugoma dėdliausiu ė svarbiausiu svieta valstībiu.
Īr vīkė 2 svieta vainā: pėrma svieta vaina (1914-1918 m.) ė ontra svieta vaina (1939-1945 m.).
Kateguorėjė:Vainas
Plėnkāgalis
Plėnkāgalės - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo, 5 km i vakaros no Krakiu esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
Suodnas mėnavuonama 1595 m. Lėgė 1842 m. prėgolė Žemaitiū vīskopa Krakiū dvarou. 2001 metās Plėnkāgalies gīvena 384 žmuonis.
Puovėls Vėšinskis
thumb|150px Puovėls Vėšinskis (Povilas Višinskis; g. 1875 m. bėrželė 28 d. Ošnienūs - m. 1906 m. balondė 23 d. Berlīnė) īr žemaitiu ė lietoviu rašītuos, puolėtėnis vēkies. Ons i dėdlė̄jė literatūra atvedė Žemaitė, Šatrėjės Ragana, Lazdīnu Pelieda.
Dvartē (Variena)
Dvartē - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo gīven 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Puovėls Vėšinskis
Višinskis
Lėipas 25
Lėipas 25 dėina īr 206 metu dėina (kelamasēs metās - 207) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Kočėškė
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Kazlu Rūduos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Kalvarėjės savėvaldībė
Kalvarėjės savėvaldībė - savėvaldībė Marėjampuolės apskrėtie. Savėvaldībie gīven 13 607 žmuonis.
Seniūnėjės
thumb|270px|Savėvaldībės seniūnėjės
Stėgralē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo.
Kalvarėjės savėvaldībė
Seniūnėjės
Savėvaldībie 4 seniūnėjės (skliaustūs – seniūna būstėnė):
Stėgralē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Kalvarėjės savėvaldībė
Seniūnėjės
Kateguorėjė:Lietovuos rajuonā Kateguorėjė:Marėjampuolės apskrėtės
Kroatu kalba
Kroatu kalba oficialė kalba Kroatėjės Respublėkuo ė Bosnėjuo ėr Hercuogovėnuo. Galbiausės skėrtėngoms nu serbu kalbuos, ka kroatā naudoun luotīnėškas raidės.
right|thumb|upright=1.25|Kroatū kalbuos tarmės thumb|right|Kroatu kalba 1100. thumb|right|Kroatu kalba 1200. thumb|right|Kroatu kalba 1368. thumb|right|Kroatū kalbuos knīnga 1380-1400.
Kroatu raidīns
Kateguorėjė:Slavu kalbas
Lėižovis
thumb|200px|Žmuogus ėškėšės lėižovi
Kalbuotīra
Kalbuotīra (aba lėngvėstėka) - bėndras muokslū, tėrontiū natoralias kalbas, pavadėnėms. Kai korie muokslėnėnkā kalbuotėra laika semiuotėkas muoksla dalėmi.
Lėižovis
Lėižovis īr blaškos, ėšo skersā roužītu moskolū padėrbts ė gleivėnės apdėngts stoborėniu gīvūnu narīs, katros īr bornuos ertmie.
Lėižovis īr nuognē slinkus narīs, katros gal keistė sava skvarma ė padėjėma. Ožčiaupos borna, ožpėlda vėsa anuos ertmė, prėikī ė šuonūs lėit vėršotėnios ėr apatėnios dontis, vėršō – velvė. Lėižovis īr pagelbėnis kromtīma narīs, katros draugom so žondās kėš jieda terp dontū, maiš ana so seilėmis, padėrb kōsni ė rījont kėš ana lėiliep. Lėižovis tēpuogi īr pajautėma narīs, ano gleivėnie īr gausoms bendra pajautėma – prisėlėitėma, karštoma, skaudoma – ė skanoma receptuoriu. Draugom so velvė ė žondās lėižovis bornuo gal padėrbtė neigiama sliegėma.
Nūruodas ė šaltėnē
Kateguorėjė:Kūna narē
Kėnėjės Liaudėis Respoblėka
Kėnėjės Liaudėis Respoblėka īr valstībė rītū Azėjuo, dėdliausė valstībė svietė vagol gīvėntuoju skaitlio ė ketvėrta vagol dėdoma. Ana tor robežio so Afganėstano, Butano, Mianmaro, Indėjė, Kazakstano, Kirkizėjė, Laoso, Monguolėjė, Nepalo, Šiaurės Kuoriejė, Pakėstano, Rosėjė, Tadžikėjė ė Vietnamo.
Istuorėjė
Kėnėjės komunėstams nugaliejos Kėnėjės cėvėlėnie vainuo, 1949 m. Kėnėjės komunėstu partėjės līderis Mauo Dzeduns paskelbė, ka ikor Kėnėjės Liaudėis Respoblėka.
Admėnėstracėnis skėrstīms
thumb|
Kėnėjės LR īr skėrstuoma i pruovincėjės, autuonuomėnius regijuonus, specēlius adminėstracėnius regijuonus ė ėšskirtūsius miestus.
Miestā
2019 m. doumenėm, 60% gīvėntuoju gīven miestūs, a pruocents pastuovē aug. Mėslėjama, ka 2030 m. Kėnėjės miestūs gal gīventė 1 mlrd. gīvėntuoju. Kėnėjuo īr daugiau kāp 160 mėlėjuonėniu miestu. Žemiau ožrašīta 20 dėdliausiu miestu šalie.
Koltūra
Kėnėjės civilizacėjė īr tūkstontiu metu senoma. Anuos prigavėmā:
Parfomerėjė
Parfomerėjė aba kvepalā – kvapniu aliėjo, aruomatėniū jongėniū ė kėtū tėrpiū mediagū mėšėnīs, nauduojams nuoront prėdoutė maluono kvapa žmuogou aba daiktou. Kuomercnėnės parfomerėjės fuormolės īr slepamas ė laikuomas slapatā. Dėdliausia svietė rėnka parfomerėjė īr JAV ė Euruopa, dėdlē grētā aug pardavėmā Rītū Azėjuo.
Suocēluogėjė
Suocēluogėjė īr muokslos, nagrėniejontės vėsuomenės vīstėmuosė diesnėngomos.
Kėnėjės Liaudėis Respoblėka
Akuonuomėka
Kėnėjės LR akanuomėka nuognē aug pastarūsiūs 3 dešėmtmėtios. Šalės ėšdėrb dėdlė šmuota Svietė nauduonamu platiuos apīvuokas pruodoktu.
Suocēluogėjė
Suocēluogėjė Kateguorėjė:Suocēlėnē muokslā
Filosuopėjė
thumb|[[Atienā|Atienu filosuopėjės muokīkla Senuobės Graikėjuo numaliavuojės Rafaelis (XVI o.)]] Fėluosuopėjė īr muokslos api bėndrūsius, onėversaliausios prėncėpus ė diesnėngomos, ėnstrumentraėjos kėtiems muokslams, vėsū pėrma humanėtarėniams (tēpuogė matėmatėkā - tėksliesiems muokslams).
Fėluosuopėjė
Kveilē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo gīven 48 prietelē.
Kuombains
thumb|240px miniatiūra|Kombaino dronas vaizdo įrašas 2022 Kuombains īr specēli transpuorta prėimonė, skėrta javam nojėmtė. Kuombains nokert i itrauk javus, paskum sava vėdui anūs ėšduoruo (atskėr pelus nū grūdū). Dėdliuojė kuombaina dalī īr grūdū sagīkla ėš katruos paskum grūdā ėšpilamė i gruzovika.
Pėrms kuombains sokonstrouts 1834 m.
Dievībė
Dievībė - aksiuomėnė ontgamtėnė būtībė, torintė īpatingu galiu, švėnta, sakrale, verta garbėnėma ė dėdlės prieteliu pagarbuos.
Tarptautėnis Teisėngoma Teismos
Kateguorėjė:Terptautėnė teisė Kateguorėjė:Jongtėniu Tautū Uorganėzacėjė Kateguorėjė:Teismā
Dievībė
Kateguorėjė:Viera
Groudė 18
Groude 18 īr 352-a metū dėina pagal Grėgaliaus kalėnduorio (keliamases metās 353-a). Nu šiuos dėinuos lig metū pabaiguos lėikt 13 dėinū.
Vardadėnē
Eivėls - Eivėlė - Eivina - Eivins - Gėrdvainis - Gėrdvainė - Gėrvėda - Gervėds - Gracėjė - Gracėjuons - Gracios - Vīkanta - Vīkants
Gėmėma dėinas
Kateguorėjė:Dėinas
Lėipas 26
Lėipas 26 dėina īr 207 metu dėina (kelamasēs metās - 208) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Geniuonīs
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo gīven 30 žmuoniu.
Laporvē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo gīven 5 prietelē.
Geniuonīs
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Laporvē
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Kazlū Rūduos savėvaldībė
Kazlū Rūduos savėvaldībė ( - savėvaldībė Marėjampuolės apskrėtie. Savėvaldībie gīven 14 869 žmuonis.
Seniūnėjės
Rajuonė īr 4 seniūnėjės (skliaustūs – seniūna būstėne): thumb|300px|Kazlu Rūduos savėvaldībės seniūnėjės
Joudbarėškė
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Kazlu Rūduos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Stegvėlā
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Žabtā
thumb|200x200px|Žabtā [[Tuns|tuna kramie]]
Žabtā, žaunās īr žovū ė varlēgīviu lervu, tēpuogi viežēgīviu, kāp katrū kėrmėnū ė kėtū bastoboriu alsavėma narīs, par katron vīkst doju parsėkētėms.
Žovū žabtā
Žovū gemalūs alsavėma narē praded dėrbtėis lielės šuonūs kāp entodermas ėšlėnkėmā, vadėnami žabtu kėšeniem. Kūmet žabtu kėšenės sosėlėit so ėšuorės īdobēs, anas skėrontė pluona partvuora plīšt ė pasėdėrb žabtu plīšē. Žovis tor penkės, kāp katrėi rīklē – šešės aba septīnės žabtu plīšiū puoras.
Kateguorėjė:Kūna narē
Misijonėsa provincėjė
thumb|150px īr provincėjė Argentėnuo. Suostėnė īr Puosadasos. Pluots: 29 801 km². Gīventuoju: 965 522.
Kateguorėjė:Argentėnas provincėjės
Rāpuolė (Zarasā)
Rāpuolė - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Lėipas 27
Lėipas 27 dėina īr 208 metu dėina (kelamasēs metās - 209) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Fuolkluors
Fuolkluors - tautuos žuodėnės tradėcėjės vėsoma. Tas īr liaudėis dainas, raudas, pasakas, sakmės, legendas, padavėmā, mitā, mīslės, mėnklės, patarlės, prėižuodē, bortā ėr keriejėma formulės, oracėjės. Kartās sōvuoka soprontuoma platiau ėr rēšk apriedus, nomūm rēkmenus, liaudėis dailė, mozikas instrumentus, kėtēp "liaudėis koltūra".
Kateguorėjė:Etnuograpėjė
Terptautėnis valiotas fuonds
Organizacėjė jong 190 valstībiu – ėš vėsū JT nariū TVF nariem nie tėktās Šiaurės Kuoriejė, Kuba, Lichtenštėins, Muonaks ė Nauru.
Gėrežerės
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo gīven 10 žmuoniu.
Marijampolė City
Marijampolė City, kitāp FA Suvalkija īr Lietovuos futbuola kuomanda. Ana īr ėš Marėjampuolės.
Terptautėnis valiotas fuonds
Kateguorėjė:Fuondā Kateguorėjė:Finansu organėzacėjės
Gėrežerės
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Marijampolė City
Šaltenē
Marijampolė City
Marėjampuolės savėvaldībė
Kateguorėjė:Lietovuos rajuonā Kateguorėjė:Marėjampuolė apskrėtės
Taduja
thumb|right|260px|„Taduja" „Taduja", Kelmės jaunėma fuolkluora cėntra fuolkluora ansamblis. Vaduovs - Osvalds Gerbenis. Isėkūrė 1991 m. Īra išleidės komapktėnė pluokšelė „Taduja". Ansamblis propagaun Kelmės krašta dainas, šuokius, ratielius i papruotius. Programuo - žemaitėšks folkluors.
Liodvėkavs
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo gīven 1 prietelės.
Stongē
Istuorėjė
2001 metās Stongiū gīvenvėitie gīvena 415 žmuoniū.
Gedėmins Vagnuorios
thumb|150px Gedėmins Vagnuorios (Gediminas Vagnorius; 1957 m. bėrželė 10 d. Vėlkātiu suoduo, Plongės raj.) īr Žemaitėjės ė Lietovuos politėks, ekuonomists, kuova 11-osės akta sėgnatars. Ons dosīk bova Lietovuos premjėrs. Pradiuo Vagnuorios bova kuonservatoriu partėjės narīs no paskom sokūrė krėkštiuoniu konservatoriu partėje.
Gedėmins Vagnuorios liousē rokounas žemaitėškā, ė lietovėškā rokoun so dėdliu žemaitėšku akcėntu.
Vagnorius Kateguorėjė:Lietovuos ministrā pėrmėninkā
Neukena provincėjė
Kateguorėjė:Argentėnas provincėjės
Dionėzos Puoška
Puoška, D.
Lėipas 28
Lėipas 28 dėina īr 209 metu dėina (kelamasēs metās - 210) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Griaužā (Šėlalė)
Griaužā - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūrė seniūnėjuo, 1 km i rītus nu Bačėškės. Onkstiau kaims bova vadėnams Graužie.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Pašvėntė (Zarasā)
Pašventė - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Barbuoravs
Barbuoravs īr gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūrė seniūnėjuo, 1 km i rītus nu Pajūrė, pri kelė ont Šėlalės (KK165). Pėitiniu kaima šmuoto pratek Nemīla opuokšnis. Barbuorava apīlėnkiesė pavėršios ėškilės lėgė 95,3 m aukštoma.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Alksna (kuolektīvs)
„Alksna", Mažeikiu rajuona koltūras cėntra fuolkluora ansamblis. Isėkūrė 1986 m. Propagoun Mažeikiu krašta dainas, šuokius, ratelius ė papruotius. 2005 metās ėšlēda kuompaktėnė pluokštelė „Onkstėi rītė...".
Kucakėimės
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo gīven 11 žmuoniu.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Rio Negra provincėjė
Kateguorėjė:Argentėnas provincėjės
Liūnā (Telšē)
Liūnā - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo gīven 12 prieteliu.
Žemaitėjės naciuonalėnis parks
thumb|right|260px|Naciuonalėnė parka admėnėstracėjės pastats
Liūnā (Telšē)
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Alkoholėnis gėrėms
Alkuogolinis gierals – bendrėnis ėvairiū daugeu nė 1% etila alkuogoliuo torėntiu gieralū pavadėnims.
Žemaitėjės naciuonalėnis parks
Žemaitėjės naciuonalėnis parks (liet. Žemaitijos nacionalinis parkas) īr Plongės ė Telšiū rajuonūs. Isteigts 1991 metās. Parks ožjem 21720 aktaru žemės. Admėnėstracėje īr isėkūros Plateliūs.
Alkoholėnis gėrėms
Iki XII o. žmuoniems bova žėnuomi tik natūralūs alkuogolinē gieralā. Nū XVI o. iemė plėst dėstėliouti gieralā, vadėnami spiritās ė ėvairūs anū pagrėndo pagamėnti mėšėnē.
Getränk
Žemaitėjės naciuonalėnis parks
Parka svarbiausė tėkslā īr - ėšsauguotė Plateliu apīlinkiu ežerus, organėzoutė muokslėnius tīrėmus, vīkdītė nulatėnius stebiejėmus ė kauptė infuormacėjė.
Daukšē (Juonėškės)
Daukšē - Juonėškė rajuonė, Žagares seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 366 žmuonis.