cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kīvātē
Kīvātē - Rėitava savivaldībie, Tveru seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 12 prieteliu.
Ėstuorėnē faktā
1923 m. Kīvātiūs bova 8 suodības, anūs gīvena 56 prietelē.
Gomtuos muokslā
Gomtuos muokslā īr muokslā, katrėi tėr gomta:
Kateguorėjė:Muokslos
Maria Arredondo
thumb|right|200px|Maria Arredondo
Maria Sødal Arredondo (g. 1985 m.) - Nuorvegėjės puopa dainė. Dainės karjiera pradiėjė onkstė, kūmet bova 10 metu.
Ožobalē (Ruokėškis)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniu.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Skuopjė
Skuopjė ī Šiaurės Makeduonėjės suostėnė ė dėdliausis anuos miests. Ons ī šalėp Vardara opės. Ī terptautėnis uora ousts.
Ontleitē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Osienū seniūnėjuo. Anuo gīven 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Šėliokā
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Vāgovas seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Rėzgalē (Kelmė)
Rėzgalē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 37 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Vėliotiuonė̅s
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Šatrėninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 581 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Moterys meluoja geriau
Moterys meluoja geriau (žem. Muotrėškas meloun geriau) - ton patėis ožvadėnėma Daivas Vaitkevėčiūtės ruomana TV serėjals. Ruoduoms par TV3 kanala, nūg 2008 m. vasarė 4 d.
Ragovelė (Nemenčėnė)
Ragovelė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kavuolē (Šėlotė)
Kavuolē - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Osienū seniūnėjuo. Anuo gīven 99 žmuonis.
Moterys meluoja geriau
Kateguorėjė:televėzėjė
Kvecē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kretingas seniūnėjuo. Anuo gīven 165 prietelē.
Kavuolē (Šėlotė)
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Kvecē
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
1261
1261 - nakalāmieji metā, katrie prasided šeštadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
1253
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Valiūnėškis
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Želmenā
- Jorbarka rajuonė, Veliounas seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Želmenūs gīven 15 prieteliū.
Špituolė (suoda)
Špituolė - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Vāgovas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Kokėškės
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 38 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Rauduonė (Nemenčėnė)
Rauduonė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Gaute Ormåsen
thumb|right|200px|Gaute Ormåsen
Gaute Ormåsen - Nuorvegėjės puopa dainos.
Dėskuograpėjė
Albomā:
Sėnglā:
Kateguorėjė:Nuorvegėjės mozėkontā
Karcevėškē (Šėlotė)
Karcevėškē - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Osienū seniūnėjuo. Anuo gīven 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Pajuomontės
Pajuomontės - Rėitava savivaldībie, Tveru seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 104 prietelē.
Istuorėjė
Kaims gėvenams nu VI o.
Fernanda Rodrigues
Fernanda Erlanger Rodrigues (g. 1979 m. Spalė 21 d. Rio dė Žanėirė) īr Brazilėjės aktuorė ė pramuogėniu laidū vediejė.
Televėzėjuo
Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
Plėincėimis
Plienciems – gīvenvėitė cėntrėnie Latvėjuo. Gīvenveitė īr ont Rīguos īlonkas kronta.
Kateguorėjė:Latvėjės gīvenvėitės
Taršėškē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Vāgovas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Karen Bliksen
Karen Bliksen (1885-1962 m.) - Danėjės rašītuojė, vėina garsiausiu XX omžiaus rašītuoju, ėšgarsiejė, kūmet parašė ruomana "Ėš Afrėkas".
Tarvīdā (Kretinga)
Tarvīdā - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kretingas seniūnėjuo. Anuo gīven 143 prietelē.
Karen Bliksen
Rašītuojė jaunīstie paskelbus kelės apīsakas so vīro 1914 metās ėšvažiava i Kenėjė ė Ngong kalnū papiedie ikūrė kavuos ferma. Ana čė praleida 17 ispūdingiausiu sava gīvenėma metū. K. Bliksen zars ėšsiskīrė su vīro, katras ana ožkrietė sėpėlio, vuo galiausē nabgaliedama ėšlākītė fermas anou pardavė ė grīža i Danėjė. 1934 metās pu ėlguos pertraukas pasiruodė anuos kninga :Septīnės guotėškas sakmės". II pasaulėnės vainas metās parašė ruomana "Ongelėškas keršītuos", vuo vėliau daugiausė rašė apīsakas ėš katrū garsiausė - "Babetes".
Tarvīdā (Kretinga)
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Karen Bliksen
Svieta līgė šluovė rašītuojā atnėšė autobiograpėnė kninga "Ėš Afrikas".
Ana kelis sīkius bova nomėniuta ont Nuobelė literatūras premėjė, bet anuos tap ė negava.
Blixen Blixen,Karen
Pamėtovīs (Veliouna)
Pamėtovīs - Jorbarka rajuonė, Veliounas seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 16 prieteliū.
Palūkalnės
Palūkalnės - Rėitava savivaldībie, Tveru seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 12 prieteliu. Īr ož 6 km ī šiaurės rītos nu Tverū.
Lielis
thumb|250px|Lielis
Lielis aba lielė ī paukštis, katros skraidiuo kāp būn sotemė̄.
Kūna vėršos pilkā rods, nerīškē skersā drīžouts ėr ėšrašīts diemalėm. Par makaulė ė petius een ėšėlgas joudas joustas. Apatė ī pilka, rosva, drīžouta.
Lielis ī Lietovuo tonkos paukštis. Onsā čiuonās būn nug balondė lėgė siejės. Gīven sausūs pošīnūs, ėškartūs. Dėina būn pasėkavuojė̄s ont žemės aba medė šakuos.
Kateguorėjė:Paukštē
Panavadės
Panavadės - Rėitava savivaldībie, Tveru seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 19 prieteliu.
Onkštakē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kretingas seniūnėjuo. Anuo gīven 123 prietelē.
NAV
NAV - valdėška Nuorvegėjės darba ė gerobės admėnėstracėjė. Admėnėstroun suocēlėnės ėšmuokas ė pensėjės. NAV organėzoun pagelba rast darba. NAV dėrb 19 000 žmuoniū.
Onkštakē
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
NAV
Kateguorėjė:organėzacėjės Kateguorėjė:Nuorvegėjė
Šėmonīs (Vėlnios)
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Osama bin Ladens
Osama bin Muhameds bin Avads bin Ladens (arabėška: أسامة بن محمد بن عوض بن لادن; gėmė 1957 metās kuova 10 dėina - bova nožodīts 2011 m. gegožė 2 d.), labiausē žėnuoms Osamas bin Laden vardo. Ons īr islama fundamentalists ėr teruorėstėnes uorganėzacėjes „Al-Qaeda“ ėkūries. Osama bin Ladens kaltėnams siejės 11 d. teruorėstėniu ataku JAV planavėmo. Ėlgo čieso ons bova labiausē ėiškuoms svieta nusikaltielis.
Laden,Osama bin
Garavėms
Garavėms - medžiaguos vėrsmas ėš skistuos ī dojėne-agrėgatėnėē būsēnā. Uns īr pavėršinis procėsas. Garavėmou priešėngs procėsas īr kondensacėjė.
Kateguorėjė:Gomtuos rēškėnē
Ispanėjės gimnos
La Marcha Real („karalėškos maršos“) īr Ispanėjės valstībėnis gimnos. Ans nator oficēliu eiliū.
Kateguorėjė:Valstībėnē gimnā
Pasklėndės
Pasklėndės - Rėitava savivaldībie, Tveru seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 9 prietelē.
Babiagūra
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Vedovėškis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 38 žmuonis.
Babiagūra
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Vedovėškis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Babiagūra
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Suotkalnis
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 48 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Tanoka Beard
Tanoka Dwight Beard (Tanoka Dvaits Bėrds, gėmė 1971 metās siejės 29 dėina Ogdenė) - JAV krepšėninks, vėins geriausiu kumet nuors Lietovuo žaidiosiu krepšėninku.
Bėrda ūgis īr 206 cm, svuoris 121 kg. Ons žaid "cėntra" ė sonkėjė "krašta" puozicėjūs.
Pašēkės (Rėitavs)
Pašēkės - Rėitava savivaldībie, Tveru seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 9 prietelē.
Trygve Wiese
thumb|right|200px|Trygve Wiese
Trygve Wiese (g. 1985 m. kuova 15 d.) - Nuorvegėjės puopa dainios.
Nūruodas
Kateguorėjė:Nuorvegėjės mozėkontā
Vuoruta
thumb|right|240px|Numanuomas Vuorutas vėitas Vuoruta - kāp mėslėjama, bova Lietovuos karaliaus Mindauga pėlės ė tēpuogė valstībės suostėnė. No Vuorutas vėita nie tėkslē žėnuoma. Dėdliausė tikėmībė, ka ana buva ont Šeimīnėškieliu pėliekalnė Anīkštiu rajuonė. Tēpuogi kėtas versėjės īr Vėlnios, Kernavie, Taurapėlis, Okmergie, Vuosgielē.
Kateguorėjė:Lietovuos istuorėjė
Fani Kadeo
Kadeo gėmė Lavanjuo ė pas Beatrėčė Brakuo stodėjava vaidība. 1992–1994 m. ana pasirudė šou Striscia la notizia. nug 2013 ana bova televėzėjės „Rai Due“ laiduos Il Cercasapori vediejė.
Kadeo stodėjava džiaza mozėka, šuoki, atlėka savas dainiū „Mambo italiano“ (1993), „I want your love“ (1994) ė „Living in the Night“ (2000) versėjės.
1995 m. sovaidėna pagrindėni vaidmeni fėlmė Trinita & Bambino … e adesso tocca a noi!, vuo 2003 m. vaidėna fėlmė Buona Domenica.
2012–2014 dėrba „Rai Radio 1“ pruogramuo L’Italia che va so Danielio Dela Seta.
Šaltenē
Kateguorėjė:Italėjės žmuonis Kateguorėjė:Aktuorē
Monica Iozzi
thumb|Monica Iozzi
Monica Iozzi de Castro (g. 1981 m. lapkristė 2 d. Ribeiran Pretė) īr Brazilėjės aktuorė ė pramuogėniu laidū vediejė.
Šaltėnē
Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
Tuolėšē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Vāgovas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 12 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Kiaulėikē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kretingas seniūnėjuo. Anuo gīven 103 prietelē.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Skalėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Stolgē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Kīvėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Šatrėninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 325 žmuonis.
Kuondensacėjė
Kateguorėjė:Gomtuos rēškėnē
Kīvėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Stolgē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 175 žmuonis.
Kuondensacėjė
Tekstas kursyvu
Stolgē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Andriuonėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pelekuonīs
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 66 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Dėmėtravs
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kretingas seniūnėjuo. Anuo gīven 24 prietelē.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Bėnčiakėimis
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 39 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Karalėnava (Jorbarks)
Karalėnava - Jorbarka rajuonė, Veliounas seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven žmuonis.
Balėškiū kaims
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pelva
Pelva ī miests pėitrītiu Estėjuo.
Istuorėjė
Pelva žėnuoma nū XIV o. Miesta tėisės gava 1993 m.
Nūruodas
Kateguorėjė:Estėjės miestā
Šapienā
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Gentē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kretingas seniūnėjuo. Anuo gīven 76 prietelē.
Vėik UAB "Genčių nafta" nėptas kasīkla.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Lėipīnė
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kretingas seniūnėjuo. Anuo gīven 6 prietelē.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Lília Cabral
thumb|left|180px|Lília Cabral
Lília Cabral Bertolli Figueiredo (g. 1957 m. Lėipas 13 d. San Paulos) īr Brazilėjės aktuorė ė pramuogėniu laidū vediejė.
Televėzėjuo
Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
Stefanėjė Orlando
1993 m. metās debiotava kap „Mediaset“ viktorėnas Sì o No? ("Tēp, vuo ne? ") vedėjė. Paskom 1997–2003 m. vedė Rai 2 laida I fatti vostri.
Šaltenē
Kateguorėjė:Italėjės žmuonis Kateguorėjė:Aktuorē Kateguorėjė:Italėjės mozėkontā
Rešketa
Rešketa īr opalis Žemaitėjuo, Telšiū rajuonė; Virvītės kairė šmuota ėntaks, prėgolons Vėntas basēnuo. Prasėded 3 km i pėitus nug Žarienu, šalep Girkantėškės suodas. Aukštopie pratek Rešketė ežera. Paskom tek pėitrītiūsp, rītūsp par medėm apaugosė̄s ė pelkietas vėitas; Rešketa partek Rešketuos, Šėlū, Babronga liūnus. Ītek i Virvītė 98 km nug anuos žiuotiū, 1 km pėitūsp nug Janapuolės.
Šalep Rešketuos ī Parešketė ė Godeliu suodė.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Plauskėnē
Plauskėnē - Rėitava savivaldībie, Tveru seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 31 prietelės.
Sontaka (Boivīdē)
Santaka - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 24 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Barlėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Triniuots
Triniuots bova žemaitiu žemiū konėgākštis, paskom palėkė̄s cielas Lietovuos dėdliuojo konėgākštio (1263–1264 m.). 1260 m. Triniuota vaduovaunami žemaitē Dorbės kuovie pargaliejė krīžeivius. 1261 m. Triniuots pakostėna Mindauga mestėis nug krėkšta ė kautėis so vuokītēs. 1263 m. Triniuots palėka Lietovuos konėgākštiu, bet spierē bova nūžodīts Mindauga palaikītuoju.
Spronds
thumb|200px|Spronds
Triniuots
kateguorėjė:Žemaitėjės konėgaikštē kateguorėjė:Lietovuos dėdlė̄jė konėgākštē
Spronds
Spronds īr kūna dalės, esontė terp pakaušė ė nogaras; kakla ožpakalėnė posė. Par spronda ēn sprondėnē kaulā, ī gausoms moskolū, katrėi leid sokiuotė makaulė. Pas kāp katrus žėndoulius tuo vėituo ī neskaudė vėita, vadėnama pakarpa, ož katruo tievā neš sava vākus.
Kateguorėjė:Kūna narē
Paponė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 26 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Tartu
Tartu ī sens onėversėtetėnis miests pėitrītiu Estėjuo. Rosėjės gadīnie šauks Doparto.
Nūruodas
Kateguorėjė:Estėjės miestā
Šarkėnė (Kelmė)
Šarkėnė - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Pajoudopē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kretingas seniūnėjuo. Anuo gīven 5 prietelē.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Salaks
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Salaka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 604 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Senė̄jė Trakā
Senė̄jė Trakā - gīvenvėitė Traku rajuonė, Senu Traku seniūnėjuo, senuojė Lietovuos suostėnė, katron ėkūrė konėgākštis Gedemėns.
Istuorėjė
Senė̄jė Trakā ėkortė 1316 m. Anūs ėkūrė dėdlīsės LDK konėgākštis Gedemėns. Suostėnė čėštās ėšbova lėgė 1323 m. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 1501 žmuogos.
Nūruodas
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Barūnielē
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Šaukėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Olafs Šolcos
thumb|200px|Olafs Šolcos Olafs Šolcos (. g. 1958 m. bėrželė 14 d.) īr Vuokītėjės kancleris, sava parēgībės ēnontis nu 2021 m. groudė 8 d. Ligė tuolē bova vicekancleris ė Vuokītėjės finansu ministros.
Šaukėškė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Olafs Šolcos
Palē pruofesėjė teisėninks. 1975 m. istuojė i Vuokītėjės suocēldemuokratu partėjės jaunū suocēlėstu organėzacėjė. 1998 m. anou ėšrinka i Bundestaga, tinās ans dėrba ligė 2011 m. 2001 m. da bova Hamburga federalėnės žemės ožrobežė ministros. 2002 m. spalė 20 d. ėšrinkts Vuokītėjės suocēldemuokratu partėjės generalėnio sekretuoriom, 2011 m. - Hamburga miesta mero. 2018 m. paskėrts Vuokītėjės finansu ministro ė vicekanclerio.
2021 m. suocēldemuokratu partėjės ėškelts kāp kandėdats šalėis kanclerė rinkėmūs. Kadongė partėjė rinkėmus laimiejė, kanclerio ė palėka, a 2021 m. groudė 8 d. davė prīsaika.
Karls Bencos
thumb|200px|Karls Bencos Karls Frīdrėks Bencos (Karl Friedrich Benz; 1844 m. lapkristė 25 d. - 1929 m. balondė 4 d.) – vuokītiu mechanėks ė ėšradies, XIX o. pabaiguo, kāp ė G. Daimleris, sokūrė autuomuobėli ė 1886 m. sausė 29 d. ožpatentava sava ėšradėma.
1883 m. Manheimė ans ėkūrė pramuonėniu varėkliu gamības kuompanėje „Benz & Co.“.
Gabriela Duarte
thumb|left|200px|Gabriela Duarte Gabriela Duarte Franco Goldfuss (g. 1974 m. Balondė 15 d. Campinas) īr Brazilėjės aktuorė ė pramuogėniu laidū vediejė.
Vėlniaus "Sakalai"
Vilniaus "Sakalai"(Vėlnious "Sakalā") - LKL komanda, ėkora 1991 metās. žaid "Ekinstos" spuorta salie. Vėina stėpriauiū Lietovuos komandu.
1994 metās laimiejė LKF aukščiausioses līgas (daba NKL). Tada komanda da žaid "Lietuvos Policijos Akademijos" pavadėnėmo.
1995 metās komanda debiutav tarptautinies varžybuos - R. Korač taurie i patek į kėt etap, katram pralaimiej "Pannionos" komandą iš Graikėjas. 1999 komanda jau žaid R. Saportas taurie i patek į aštunfinal katram nusileid "Spllit" klubou iš Kroatėjes. Kėtas metās tam pačiam turnyrė iškrėt po grupes varžybu.
1998 metās susijung su tuometėne LKAL čempijuone Vilniaus "SK Vadas" komanda.
Nūruodas
Kateguorėjė:LKL komandas
Angela Merkel
thumb|Angela Merkel kanclerēvėma čieso. Angela Dorotiejė Merkel (, g. 1954 m. lėipas 17 d. Kasnerė) īr Vuokītėjės puolitėkė 2005—2021 m. iejosė šalėis kanclerės parēgībės, pėrmuojė muotrėška ēnontė tuokis parēgībės Vuokītėjuo.
Kateguorėjė:Vuokītėjės kanclerē
Paneviežė "Lietkabelis"
Paneviežė „Lietkabelis“ - LKL ė SEB BBL komanda. Stėpriaus Paneviežė miesta komanda. Vėina seniausiu Lietouvuos komandu - ikorta 1964 metās. žaid „Cido“ arenuo.
Lėgė LKL ikūrėma do kart bova Lietovuos čempėjuonā, no daba īr tėktās vėdutėniuokā. 1999-2000 metās žaidė R. Korača tauries turnīrė, no neėškovuojė nė vėinuos pergalės.
Komanda nekart keitė pavadėnėmus: 1993-2000 komanda vadėnuos "Kalnapilis", 2000-2002 vadėnuos "Preventa-Malsena", 2002-2003 lėk tik "Malsena", o 2003-2004 jau patap "Aukšaitija", nu 2004 lėgė 2007 metū komanda vadėnuos "Panevėžys". Nu 2007 m. komandas pavadėnėms īr „Techasas“, nu 2012 - „Lietkabelis“.
Nūruodas
Kateguorėjė:LKL komandas
Napalīs Grėgs
Napalīs Grėgs (1896–1972) bova lietoviu kalbėninks, žuodīnėninks. 1925 m. bėngė Paneviežė muokītuoju seminarėje. Daugel metu dėrba „Lietoviu kalbuos žuodīna“ redakcėjuo sekretuoriom. Daug prėsėdiejė leidont „Dabartėnės lietoviu kalbuos žuodīna“ 1954 m.
Grigas
Naujė̄jė metā
thumb|250px|Naujūju metu fėjerverkā
Naujė̄jė metā īr švėntė, notinkantė kuožnū metu patė pėrma dėina, tas īr sausė 1. Anon dėina vagol Grėgalėjaus kalenduoriu prasėded naujė metā. So katalėkībė tuokė nauju metu dėina paplėta pu vėsa svieta.
Ka naujė metā tor prasėdietė sausė 1 d. pariedė da Ruomas ciesorios Jolėjos Cezaris (46 m. pr. Kr.).
Lietovuo Naujė̄jė metā pradietė švestė sausė 1 d. ne onkstiau kāp XIX o.
Daba Naujė̄jė metā ī švėntamė gausēs fėjerverkās, petarduom, ī vaišėnamasė.
Kateguorėjė:Šventės
Tėntelē (Kretinga)
Tėntelē - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kretingas seniūnėjuo. Anuo gīven 26 prietelē.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Krovėnis
thumb|240px|Krovėnis
Krovėnis aba krovėnė dešra ī tuokė dešra, katra taisont dapėl gīvuolė kraujė. Tonkiausē krovėni taisa ėš kiaulė̄nas. Ba mēsuos ė pagardū, i krovėni da ded kuokiū kroupu, ka kraus torietom kamė sosigertė – anėi gal būtė grėkā, avėžas, rīžā, vėrtas bolbės. Jiedams krovėnis ė šalts, ė karštos.
Kateguorėjė:Mēsuos jiedē
Karklienā (Šatrėninkā)
Karklienā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Šatrėninkū seniūnėjuo. Suoda ī seniūnātėjės centrs.
Istuorėjė
Karklienūs 2001 metās gīvena 263 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Bevėršė (Vėlnios)
Bevėršė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ladīgas
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Senu Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 31 žmuogos.
Rinkā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 3 žmuonis.
Ladīgas
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Rinkā
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Šilvarnis
Šilvarnis aba šilvarnė ī nuognē spalvuots paukštis, poikē atpažīstams vagol sava rīšku aprieda.
Anon makaulė, spronds ė kūna apatė ī švėisē mielinė, so žalio žvėlgesio. Sparnā ėr oudega ī tomsē mielinė, nogara ė petē rīškē rodė. Snaps ī jouds. Staibio gelsvā pilkšvo ī. Šilvarnė jaunėklē tuokė spalvuotė nie.
Šėkšnē (Kelmė)
Šėkšnē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Pribitka
Pribitka ī suoda Žemaitėjuo, Rėitava savėvaldībie, Tveru seniūnėjuo, 3 km nug Tveru, ont sena kelė i Varnius. Anuo gīven 36 prietelē. Šalėp kaima ī Natalkas ežerielis, ė da mažielesnis, šaukiams Badognio.
Šėkšnē (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Pribitka
Pribitkuo rasti senuobėnē kapā, katrūs arkeoluogā rada senuobės žemaitiu papoušalū (žalvarėnė ontkaklė, segė), ginklu (kėrvis, dalgė, ėitėgalis). Da īr ėr Avelės kapokā – tas ī mara nomarintu žmuoniū kapā.
Kateguorėjė:Rėitava savivaldībės gīvenvėitės
Žėbėninkā
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kretingas seniūnėjuo. Anuo gīven 47 prietelē.
Kaimė vėik "HBH Juozo" pramuogėnės kuompleksuos.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Šėkšnē (Kelmė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Šilvarnis
Lietovuo šilvarnis vėituom nie tonkos vuo tonkesnis ī medingūs vėitūs. Čiuonās laikas nug gegožė lėgė rogpjūtė. Gīven retūs pošīnūs. Anam patėink topietė ont sausū šakū. Kiaušius ded geniū padėrbėntūs ouksvūs. Ded 4-6 baltus kiaušius. Perėn 18-19 dėinū.
Šilvarnē gaud stombius vabzdius.
Raimonds Lokšos
Raimonds Lokšos (g. 1963 - m. 2020 m. balondė 10 d. - Lietovuos aktuorios, ons bova garsėne skaitīma akuotrīstės žėnuovs ė pruopagoutuos, lioub lonkītėis Lietovuos muokīklūs ė vākam lioub skaitīt.
Šaltenē
Kateguorėjė:Lietovuos aktuorē
TOKS
TOKS - Lietovuos kelėiviu tuolėmuojė, terptautėne, terpmėistėne ė prīmėistėne transpuorta bėndruovė. Bėndruovie dėrb zars 300 darboutuojū, tor 90 nuosavū autuobosū, par metos parvež aple 2 mėlėjuonā žmuoniū. Bėndruovė da vertas ė smolkiū siontū parvežėmu, bagaža sauguojėmu, autuobosū nuoma, autuobosū pardavėmu, teknėne pagelba kelie, ramuonta, parkavėma paslauguom, reklama ont autuobūsu. TOKS bėndruovė īr "Eurolines", "Linava" ė Euruopas autuobusū stacėjū asuocējacėjū narie.
Nūruodas
Kateguorėjė:bėndruovės
Lola Pagnani
Lola Pagnani (g. 1972 m. balondė 3 d. Romuo) - Italėjės aktuorė, balerina, muodelis, dainėninkė.
Gėmė Romuo kāp Anna Lola Pagnani Stravos rašītuojė ė scenarėju autuorė Enzo Pagnani šeimuo. Solaukosė 17 metu Parīžiō ožbengė šiūlaikėniu šuokiu stodėjės tēpuogė driaugom so šuokiu kuompanėjė Momix dalīvava svieta turie. Atlėka chuoreografėja Circe du Soleil Monrealī. Paskom šuoka Miunchena uoperas rūmūs, katrėms vaduovava Lina Wertmüller ėr Giuseppe Sinopoli. Paskom ožbengė šiūlaikėniu šuokiu stodėjės Niujuorkė, Alvin Ailey Amerėkas šuokiu tētrė. Tēpuogi Niujuorkė, HB Studios muokėnuos aktuorīstės mena. Pu stodėju JAV sogrīža Italėjuon.
Italėjuo Lola Pagnani dėrba so tuokēs kina ėr tētra šūlās kāp Ettore Scola, Giulio Base, Lina Wertmuller, tēpuogi so Spike Lee, John Turturro, Abel Ferrara. Do meto dėrba televėzėniam Maurizio Costanzo Show. Tēpuogi dėrba so Enrico Montesano, Marco Columbro, Barbara De Rossi, Blas Roca Rey, Enrico Brignano, Nino Manfredi, Vittorio Gassman ėr Shelley Winters. Persuonalē muokies aktuorīstės pas Teddey Sherman Luos Andželė. Dėrba Rai International Niujuorkė, vedė laida PoP Italia.
Paskom driaugom so JAV prodioserė Melissa Balin sokūrė dokomentini filma aple italu mafėjės šaika Kamora. Pruojekts pavadints Women Seeking Justice.
Popžiuobē
Popžiuobē - Rėitava savivaldībie, Tveru seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 15 prieteliu.
XIX omžiaus pradiuo Popžiuobiūs gīvena dailīnėnks Stepas Kuneika.
Narbotėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Šėmātē (Kelmė)
Šėmātē  - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 36 žmuonis.
Geuoluogėjė
Geoluogėjė - muokslos aple Žeme, anuos sosėdarīm, istuorėje ė sandara, žemes formounontios pruocesos.
Pagrėndėnė medega, katra tėr geoluogā īr uolienas.
Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Šėmātē (Kelmė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Kauna "Atletas"
Kauno "Atletas"(Kaun "Atlets") - 1993-2007 m. gīvavusi Lietovuos krepšėnė kuomanda. Pasibėngos 2006-2007 m. sezuonou dėl finansiniū sunkumū nutraukė veikla.
Dombava (Prėinā)
Dambava - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Dasiuonīs
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 24 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Žėids
thumb|250px|Vosilkas žėids
Solo
Solo - apelsėnu skuonė gierėms, ana ešdėrb Nuorvegėjės bendruovės Ringnes, Oskar Sylte, Aass ė Mack.
Žėids
Žėids īr žīdintiu augalū dalės, katra skėrta anūm gausėnėmousė. Paprastā žėidā būn rīškūs, kvapnūs ka priguorintom vabzdius, katrėi pagelbietom apdolkėntė augalus. Kāp katrū žuoliū, mediu žėidā būn mažė, neėšruodūs - anūs apdolkėn vies.
Solo
Nūruodas
Kateguorėjė:Nealkuohuolėnē gieralā‎
Žėids
Kateguorėjė:Augalū narē
Rešketienā (Rėitavs)
Rešketienā - Rėitava savivaldībie, Tveru seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 23 prietelē.
Daktarā (Kretinga)
Daktarā - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kretingas seniūnėjuo. Anuo gīven 31 prietelės.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Žėrnīnė
thumb|240px|Žėrnīnė
Žėrnīnė ī tuokė zopė, katra taisa ėš žėrniu. Anā rēk ėš vakara ožmerktė žėrniu, ka anėi ėšbrinktom. Paskom anūs verd sīkiom so bolbėm, markās, ided cėboliu, pėpėru, babkas (laura) lapu, droskas. Ka žėrnē palaid sava tėrštėma, zopė palėik tuokis motėnīs. Žėrnīnė oždara paprastās zopiu oždarās: kresnuom aba taukās, smetuona, lašėnokās. Jied žėrnīnė so rogėnė douna. Ta ī dėdlē suotė ė lėngvā pataisuoma zopė.
Kateguorėjė:Zopės
Sparns
thumb|210px|Paukštė sparno
Sparns ī bikuokė skraidontė gīvė galūnė, katra anam doud skraidītė. Paukštē tor do sparno – anodo ī nuognē lengvo, apaugosio plonksnuom. So sparnās paukštis gaud kīlontēs šėltā uora sruovės ė tāp laikas erdvie, sīkēs mosėkoudams. No ė tūm paukštiu, katrėi negal skraidītė (vėštas, pingvėnā ė kt.) prėkėnės galūnės vis vėin vadėnamas sparnās. Vabzdiū sparnā īr plievės, katras anėi tor visūmet kostėntė, ka skristom. Da sparnus tor šėkšniesparnē: anūm sparnā īr ėš pluonuos skūruos (šėkšnas). Retsīkēs spanus ėš peleku tor kāp katras skraidontės truopėku žovis.
Sparnās tēpuogi vadėnamė vėskuokiu žmuogaus padėrbtu skraidontiu aparatu (liektovu) kelontės dalis, mašėnu aeruodėnamėnės dalis.
Kateguorėjė:Kūna narē Kateguorėjė:Teknuoluogėjės
Strakėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Senu Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 117 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Aužkīkē
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Silvėjė Drebickaitė
Silvija Drebickaitė (1957 m. kuova 11 d. Šiauliūs - 2020 m.) - Lietovuos dailėninkė muonomentalėstė ė tapītoujė. Ī padėrbosė krūva muonomentaliu darbū: vėtražu, fresku, muozaiku.
Džeimsos Bjukenens
150px|thumb|Džeimsos Bjukenens Džeimsos Bjukenens (James Buchanan, 1791 m. balondė 23 d. Pensilvanėjuo, JAV – 1868 m. bėrželė 1 d. Pensilvanėjuo, JAV) bova pėnkiuolėkts JAV prezidėnts, tas parēgībės ējės nu 1857 m. kuova 4 d. ligė 1861 m. kuova 4 d. Ligšiuolē īr vėinėntelis JAV prezidėnts, katros nikumet nabova apsėžanėjės.
Silvėjė Drebickaitė
Šaltenē
Kateguorėjė:dailėninkā
Džeimsos Bjukenens
Prīš prasėdedont cėvėlėnē vainā JAV terp šiaurės ė pėitū bova prīš pėitėniu valstėju atsėskīrėma, anou laikė nelegalio, ale nieka ė nadėrba, ka solaikītom kostiejėmus.
Gestautā
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kretingas seniūnėjuo. Anuo gīven 8 prietelē.
Džeimsos Bjukenens
Kateguorėjė:JAV prezidėntā
Gestautā
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Šėmātukā
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Gāliūnėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Šatrėninkā
īr gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Šatrėninkū seniūnėjuo. Miestalis īr Šatrėninkū seniūnėjės cėntros.
Istuorėjė
Šatrėninkūs 2001 metās gīvena 154 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Skabuorā
Skabuorā - Rėitava savivaldībie, Tveru seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 44 prietelē.
Īr ėstuorėnės kapėnīns.
Luozuorėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 6 žmuonis.
Grėkapiedis (Prėinā)
Grėkapiedis - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Arans Luoms
Aaran Lomas (g. 1992 m. lėipas 15 d.) da geriau žėnuoms, kāp Thoughty2 ī vėins puoplēriausiu JK YouTube korė̄ju, korontės muoskla puopolērėnėma ė istuorėjės laidas ons krūvuo da ė ī rašītuos.
Grėkapiedis (Prėinā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Bedognė (Trakā)
Bedognė - gīvenvėitė Traku rajuonė, Senu Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 17 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Sroujė
Sroujė īr opės Žemaitėjuo – Telšiū, Plongės ė Mažeikiu rajuonūs; Vardovas dešėnė šmuota ėntaks. Nug ėštakas lėgė sava 36,1 km vadėnama Lūšėnė.
Prasėded šalep Brazdēkiu, 7 km i pėitvakarius nu Telšiū. Tek šiauriesp pru Lėiplaukė i Alsiediu ežera; paskom jau ī vadėnama Sroujė. Partek par Alsiediu miestali ė Duomienu suoda ėr ītek i Vardova, 66,4 km nug anuos žiuotiū.
Ont Sroujės prī Alsiediu ė prī Pasroujės ī do tvenkėnio.
Ėntakā:
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Gajovka (Vėlnios)
Gajovka - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Parōžė
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kretingas seniūnėjuo. Anuo gīven 75 prietelē.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Kaimīnā
Kaimīnu (koimincy, kāp anie ožvadėntė LDK aktūs) statosa ė anu rēkšme truopnē īr ėštīrės istuorėks Kuonstantėns Jabluonskis. Ons nūruodė, ka kaiminā – bovė dvarėninku ont žemės pasvedinti vergā (balaisvē), anie bova terpėnė grondis terp bovosė verga ė baudiaunėnka valstėitė.
Šėmkātē (Kelmė)
Šėmkātē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 23 žmuonis.
Joudavėškē
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Balėnē (Vėlnios)
Balėnē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 11 žmuoniū.
Joudavėškē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Balėnē (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Senkā (Kretinga)
Senkā - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kretingas seniūnėjuo. Anuo gīven 16 prieteliu.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Žagarės gėrė
thumb|250px|Žagarės gėriuo
Gėriuo gīven žaltē, kiaunės, stėrnas, elnē. Tenas pera juoduojė žoviedra, gervės, pūcės. Opies ī bebru tvonkū.
Kateguorėjė:Žemaitėjės medės
Gamernė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kermuošīns
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Ferma (Trakā)
Ferma - gīvenvėitė Traku rajuonė, Senu Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Šonelē (Kelmė)
Šonelē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Vāgova
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Vāgovas seniūnėjės cėntros. Stuov medėnė bažninčė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 534 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Diekėntielē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Osienū seniūnėjuo. Anuo gīven 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Lietovuos Dėdliuojė Konėgaikštīstė
thumb|right|200px|LDK herbs [[XVI omžios|XVI omžiou]] thumb|right|240px|LDK XIII-XV o. Lietovuos Dėdliuojė Konėgaikštīstė (LDK) - XIII-XVIII omžiuos gīvavosė feodalėnė Lietovuos ė anuos ožjimtū žemiū valstībė. Galotėnā sosėskvarmava Mindauga gadīnie. Vieliau terituorėjė truopnē plietės: bova pajūngta Žemaitėjė, slavu žemės (nūnā Baltarosėjė, Okraina, vakarū Rosėjė). Nūg 1569 m. LDK sosėjongė i federacėjė so Lėnkėjė, i tēp vadėnama Žečpospolėta (aba Dveju Tautu Respoblėkā). LDK galotėnā sobėriejė 1795 m., kumet anos terituorėjė ožėmė Rosėjės imperėjė.
Liousuos LDK čieso, anuo valde daugiausē Gedimėnātiu dinastėjė.
Marėjampuoles "Sūduva"
Marijampolės "Sudūva"(Mrijampuoles "Sūdova") – LKL naujuokė. Ī līg priimta 2006 metu vasara. Pati komanda ikorta 2006 metu gegožės mienėsie.
Jau īr aiškos komandas treneris. Anou tap kaunietis Eds Nickos. Prait sezuon uns trenirava "LKKA – Atleta" komand katra žaid NKL ė tep pat bov LKKA Universitet trenėris LSKL.
Komandas sudėtie žaid vėin lietovē.
Nūruodas
Kateguorėjė:LKL komandas
Skėrsnemonės seniūnėjė
Skėrsnemonės seniūnėjė īr Jorbarka rajuona seniūnėjė, asontė Jorbarka rajuona cėntrė. Cėntros īr Skėrsnemonė.
Dorbės kuova
thumb|280px|Lėvuonėjuos uordėna kuovas
Dorbės kuova - bova kuova terp žemaitiu (katrīms kāp mėslėjama vaduovava Treniuota) ė krīžioutiu (vaduovava Burchard von Hornhausen).
Kuova notėka 1260 m. lėipas 13 d. pri Dorbės ežera, Koršė (nūnā Latvėjė īr). So koršiu ė estu pagelba žemaitē sotrioškėna vuokītius. Mūšė čieso žova aple 150 vuokītiu konėgaikštiu.
Prīžastės
Karėnio Lėvuonėjės uordėna ė Vuokītiu uordėna bendru žīgio sėikta ėš dalėis igīvendintė strategėnė tėksla - ožgruobtė Žemaitėjė ė sojongtė dvejū uordėnu daliū terėtuorėjės. Ontros truopnesnės tėkslos bova - ėšsėlaisvintė nu žemaitiu bluokadas Karšovuos žemie pastatīta vuokītiu Geuorgenborga pėlė. Muokslėninkā spie, ka dabā Geuorgenborga pėlės lėikanas - Vėlkū lauka piliakalnis dabartėniam Šėlales rajuonė.
Kuovuos svarba
Dorbės kuova bova dėdliausis XIII ė XIV omžiū žemaitiu laimiejėms par vėsa vaina so Vuokītiū uordėnu. Kuova paruodė Žemaitiu žemiu kuonfederacėjas magtīngoma ė vėinībė. Pu kuovuos Baltėjės šalīs pakėta puolėtėnė sėtoacėjė: Lėvuonėjės uordėns ėš Dorbės (Lėvuonėjuo) ė Geuorgenborga pėliū ėšvede sava igolas, Lėvuonėjuos uordėna ė Vuokītiu uordėna ožīmtuos žemies sokėla koršē, žēmgalē, estā, prasėdiejė Dėdlīsės prūsu sokėlėms, katras ēja 14 metu (1260-1274 m.). Lietovuos dėdlīsės konėgaikštės Mindaugs notrauke taika so Lėvuonėjės uordėno, viel jiėmė kariautė so vuokītiu rėterēs. Dorbės kuova sožlogde Vuokītiu uordėna mėgėnėma grētā ožgruobtė Žemaitėjė, lėgė XIII o. 8-uojė dešimtmetė sostabdė anuo ekspancėjė i rītos. Tas dave pruoga somagtīngiet Lietovuos valstībē.
Literatūra
Kateguorėjė:Žemaitėjės istuorėjė Kateguorėjė:Nedielės straipsnis
Songailā
Songailā ī supda Rėitava savivaldībie, Tveru seniūnėjuo. Anuo gīven 23 prietelē.Songailā īr ož 1 km ī pėitus nug Tveru. Par suoda ēn kel’s Laukova-Tverā, vakarėnie pašmuotie sroven Navada.
Pamedie kaps ī, katramė solaiduoti par vaina sošaudīti Tveru žīdā.
Kateguorėjė:Rėitava savivaldībės gīvenvėitės
Nikita Chruščiovs
thumb|right|260px|Nikita Chruščiovs Nikita Sergiejevičios Chruščiovs (1894 - 1971 m.) - SSRS valstībes veikiēs, pu Stalina smertėis 1953 lėgė 1964 metū faktėškā valdes šalė. Bova Aukščiausiuoses tarības depotato (1937-1966 m.), Maskvuos miesta ėr srėtėis kuomonėstu partėjės CK pėrms sekretuorios (1935-1939 m.; 1949-1953 m.), Okraėnas kuomonėistu partėjės CK pėrms sekretuorios (1938-1949 m.), TSKP CK sekretuorio (1949-1953 m.).
Anuo valdīma laikuotarpis vadėnams "Atšėlėmo", nes ons pasmerkė Stalina darbos, ėš lageriu tėmtėis paleida gera šmuota žmoniū. Tuoks anuo valdīms naprėtėka kitims TSKP narems ėr enėi so L. Brežnevo prīšakie 1964 metās spalė 14 dėina privertė Chruščiova atsistatīdint. 1970 metās ožsėinie bova ėšlēstė anuo prėsimėnėmā.
Chruščiovs,Nikita
Garnapalėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Trādē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kretingas seniūnėjuo. Anuo gīven 21 prietelės.
Joudalaukis (Vėlnios)
Joudalaukis - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Šatrėninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 55 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Narva
Narva ī miests rītū Estėjuo.
Narvuo gīven dėdlē gausē rosā, estu īr tėk aplė 3 pruoc.
ŽIV epėdemėjė
Aple 2000 m. Narvuo baisē grētā jiemė plėst ŽIV. Daba miestė īr vėins dėdliausiu ŽIV ėnfėkoutu žmuoniū skaitlios Estėjuo.
Istuorėjė
Lėgė II svieta vainuos Narvuo gīvena daugumuo estā, bat par kara miests zars vėsos bova sonaikints. Daug žmuoniū žova aba pabiega. Pasėbėngos karou ė Tarību Sājongā ožjiemos miesta valdė nablēda estam grīžt ė gīvent Narvuo.
Kateguorėjė:Estėjės miestā
Makaruonīnė
thumb|240px|Makaruonīnė
Makaruonīnė ī zopė, katra taisa ėš makaruonu. Tasā jiedis ī kėlėma ėš Rītū ė Pėitrītiu Azėjės – tūs kraštūs makaruonīnė ī dėdlē gausē jiedams jiedis.
Taisa makaruonīnė ėš tuokiū pluonū, tonkē ėlgū makaruonu, katrūs šauk vermėšielēs. Verd makaruonīnė mēsuos, grību aba daržuoviu rasalė, katramė da gal būtė bolbiu, marku, grību, mēsuos šmuotu. Da būn ė pėiniška makaruonīnė, katra verd vakarīnē sūdītam pėina ė ondenė mėšalė. Ka makaruonā ondenie spierē tėlžt, ta makaruonīnė laikītė ėlgā nie gerā, ba ana palėik tuokio motėnio.
Da krautovies pardoud spierē pataisuoma makaruonīnė pakieliūs („Mivina“ ė kt.).
Padabna ī senuobėnė žemaitiu zopė zacėrkīnė.
Kateguorėjė:Zopės
Kuonstantėns Černenko
Kuonstantėns Ustinovičė Černenko (Константин Устинович Черненко 1911-1985) - SSRS puolitėks, bovės TSKP generalėnis sekretuorios. K. Černenkas valdīma laikuotarpis pasėžīmiejė grīžėmo pri Brežnevėzma.
Černenko,Konstantins Kateguorėjė:Šaltuosės vainas līderē Kateguorėjė:SSRS vaduovā
Ouksva
thumb|200px|Ouksvas
Ouksva (aba ouksos, ouksvos) īr geniū gėmėnies paukštiu padėrbta skīlie medie, katruo anėi paukštē ė gīven. Ouksvūs gīven ė patīs genē, ė kėtuoki paukštē: šilvarnē, čiorlē, balondē, kāp katrė pūtē, zīlės, špuokā, rauduonoudegės, kousas, žvirblē, mosėnokės, dodotē, bokotē. Ba paukštiu oksvūs miegst gīventė šėkšniesparnē, pelės, vuoverės ė kėtė gīvē.
Galzduonā
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Osienū seniūnėjuo. Anuo gīven 84 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Čėžėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 16 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ožpelkē (Kretinga)
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Gaukštuonė̄s
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 76 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kėsėilėškės (Prėinā)
Kėsėilėškės - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 46 žmuonis.
Tabalē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniu.
Ropiejės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Senu Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniū.
Die Antwoord
thumb|Yo-landi Vi$er
Švėtrē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Oudega
thumb|200px|Arkliu oudegas
Švėtrē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Oudega
Oudega ī nug kūna atsėkėšė̄s stoumenė pratēsėms, padėrbts ėš stoumenė kaulaliu. Oudega tor daugoms stoumenėniu gīviu. Paukštēms oudega paded skirstė, žovims, ondens žėndouliams - plauktė, kāp katrėms gīviams - tėisē biegtė. Karvės, arklē so oudega baid bimbalus. Daugomā bezdiuoniu oudega pagelbie karstītėis pu medius.
Švėtrē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Oudega
Kateguorėjė:Kūna narē
Die Antwoord
Die Antwoord - Pėitū Afrėkas mozėkas gropė. Gropė ėkorta 2008 m. Kėip Tauna miestė. Debiotėnis alboms $O$ bova ėšlēsts 2009 m. Gropė sodara narē reperē Ninja ė Yolandi Vi$$er ė pruodosuorios God (onkstiau ons liōb vadintėis DJ Hi-Tek).
Kateguorėjė:mozėka
Vaišvilks
Vaišvilks o Vaišelga buva Lietovuos dėdlīsės konėgākštės, vīriausis Mindauga sūnos. Valdė 1264-1267 m.
Bova vėinuolis Graikėjėj, vuo mėros Mindaugu atvīka i LDK. Kumet buva nožodīts Triniuots, Vaišvilks palėka konėgākštiu, bat neėlgā valdė, suosta atėdeve Švarnu. Ton anuo puoelgio papėktints konėgākštės Levs nožodė Vaišvėlka ė ožbengė Mindauga dėnastėja.
kateguorėjė:Lietovuos dėdlė̄jė konėgākštē
Džazmīn Bīrn
200px|right|thumb|Jasmine Byrne [[2006 m. lapkristė mienesie]]
Jasmine Byrne (gėmosė 1985 m. sausė 23 d., Kalėfuornėjės valstėjuo, JAV) - JAV eruotėnės muodėlės ė puorna aktuore.
Anuos, kāp puorna aktuores karjiera startava 2004 metās, kumet ana sovaidėna puornuograpėnem fėlmė Young Tight Latinas 6.
Dancer
Dancer - Klaipieduo ėšdėrbama alektra keleivėnė. Kelėivėnė ī sertepėkuota ES ė gal važioutė vėsūs ES valstībies. Kelėivėnė sokūrė ė ėšdėrb UAB „Vėjo projektai“. Nūg 2020 m. balondė mienesė dvejės "Dancer" kelėivėnės važinie Klaipiedas vėišam transpuortė. Dancer kelėivėnė sver aple aštounes tuonas.
Skėrsnemonė
- Jorbarka rajuonė, Skėrsnemonės seniūnėjuo asontė gīvenvėitė, seniūnėjės cėntros. Anuo gīven 905 prietelē. Īr šalėp kelė.Kauns - Jorbarks.
Vėlėmiškė (Kretinga)
Vėlėmėške - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kretingas seniūnėjuo. Anuo gīven 6 prietelē.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Taukuolīdē
Taukuolīdē - Rėitava savivaldībie, Tveru seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 41 prietelės.
Vuoverātē (Kretinga)
Vuoverātē - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kretingas seniūnėjuo. Anuo gīven 41 prietelės.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Šioraitē (Rėitavs)
Šioraitē ī suoda Žemaitėjuo, Rėitava savivaldībie, Tveru seniūnėjuo. Anuo gīven 73 prietelē. Par suoda ēn kel’s Laukova-Tverā, šiaurėnio šmuoto tek Gelžopis. Šiurātiūs īr 2 pėliekalnio: Švedkalnis ė Šioraitiu II pėliekalnis.
thumb|left|260px|Šioraitē nug Laukovas posėis
Kateguorėjė:Rėitava savivaldībės gīvenvėitės
Goupstas (Trakā)
Goupstas - gīvenvėitė Traku rajuonė, Senu Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Gegožėnė (Nemenčėnė)
Gegožėnė  – gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kopstėnė
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Stepans Bandera
thumbnail|right|Stepans Bandera thumb|Pamėnks skėrts Stepanou Banderā pamėnavuot
Stepans Bandera (,  g. 1909 m.sausė 1 d. - m. 1959 m. spalė 15 d.) - okrainėitiu tautėnės kuovuos ož Okraėnas liousoma vēkies, puolėtėnis kalėnīs.
Biuograpėjė
1934 m. anou bova sojiemosė ė notėisė mėrtėis bausme Lėnkėjės valdė, bat grētā vėituo smertėis devė kalėjėma lėgė gīvuos galvuos bausmė. 1939 m. ons ėšsėbiega ėš kalėjėma. Ontruos svieta vainuos gadīnie anou vuokītiu uokopantā bova oždarė i kuoncentracėjės stuovīkla.
Vertėnėms
Anuo darbos vėinė žmuonės gerb ė mėnavuon gero žuodio, bat kėtė kuolioun anuo darbos.
Nūruodas
Kateguorėjė:Okraėnas žmuonis
Mėišlaukē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Osienū seniūnėjuo. Anuo gīven 24 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Driausmingoms
Driausmingoms – teigama duoruovėnė karaktuorė savībė, išreiškonti patvari žmuogaus puolinki truopnē ė struopē atlėktė darba bei īsėpareiguojėmus. Aplaidoma prīšībė. Driausmingoma sālīga īr uorganizoutoms, punktualoms, dalīkėškoms, pareigingoms. Be driausmingoma neīmanuoma juokė uorganėzouta veikla. Nedriausmingoms bei aplaidoms – vėina rīškiausiu demuoraliacėjės skvarmu. „Driausmies stuoka īr dėdesnė bluogībė negat koltūras, nesang pastaroje galėma ė vieliau atgautė, bet laukėnoma neīmanuoma ėšrautė ė driausmies aplaidoma neīmanuoma kompensoutė“ (I. Kants).
Duoruovėnis driausmies torėnīs reiškas kāp savėdriausmė. Svarbo, ka driausmie nevėrstom ėšuorėne prīvarta, vo būtom sava patėis vėdėnė puoreikė ėšraiška. Sāmuoninga driausmie prėpratėn asmeni pri tėksloma, atėdoma, rimtoma. Žmuogos, sava darbe a veikluo īprasdams būtė driausmings, ėšsėogda dėkta karaktuori. Driausmingoms šalėn aplaidoma, neuorganizoutoma, ėšglebėma. Grėižts driausmies laikīmāsis ėšmuoka garbstītė savi ė ketus.
Kateguorėjė:Etėka
Vencluovėškē
- Jorbarka rajuonė, Skėrsnemones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 185 prietelē.
Grīkšē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kretingas seniūnėjuo. Anuo nagīven prietelē.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Nogara
thumb|220px|Nogara
Nogara ī žmuogaus aba kuokė kėta gīvė lėimenė dalės, katra ēn nug kakla lėgė strienu. Nogaruo prėgol stoumens ė kriauklu ožpakalėnė posė. Žmuogaus nogaruo ī sodietinga moskolū sėstema, katra doud laikītė kūna statmenā ė kostintė galūnės.
Kateguorėjė:Kūna narē
Kalnėškės (Šatrėninkā)
Kalnėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Šatrėninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 56 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kormuonėškės
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Ėšuorėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Paul Arne Skajem
Paul Arne Skajem (g. 1958 m. groudė 1 d. Uoslė, Nuorvegėjuo) - Nuorvegėjės kalnū slaluoma slėdėnietuos. Dalīvava 1980 m. žėimuos uolėmpėjaduo. Dabartėnė gadīnie dėrb suodėnėnkīstės sektuoriou ė šalėp ton kuomentoun NRK transliavėma kuorpuoracėjės spuorta pruogramas.
Skajem
Grabėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Žokā
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Senu Traku seniūnėjuo.
Fabėjuonėškiu kaims
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Evita Cololo
Evėta Cuoluoluo -  Lietovuos dainė, 2020 m. ėšluošosė "Lietovuos balsa" kuonkorsė pėrma vėita.
Žokā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Evita Cololo
Biuograpėjė
Ana ī gerā žėnuoma, omžėna atėlse, Lietuovuos kuomėka Vėtaliaus Cuoluoluo doktie.
Šaltenē
Kateguorėjė:Lietovuos mozėkontā
TAU Ceramica
Vituorėjas"TAU Cerámica"(oficiale Saski Baskonia SAD) - vėina stėpriausiū Europas komandū. Iš Ispanėjes regijuon Baskėjas. Komanda įkorta 1959 metās".
Vāgovalė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
TAU Ceramica
Komanda žaid "Fernando Buesa Arena". Komandas prezidėnts īr Josean Querejeta.
Nūruodas
Kateguorėjė:Krepšėnė komandas
Gieris
Gieris – pati abelniausė pudamentėnė lietuojamuoji etėkas kateguorėjė, nusakunti socēlėnės tėkruovės ėr žmuoniū eglesė duoruovėni vertingoma. Bluogė prīšībė. Plate gierė kateguorėje konkretėzoun kėtas siauresnės etėkas kateguorėjės ėr sāvuokas: žmuonėškoms, teisingoms, altruizmos, duorībė, geroms, ožuojauta, gailestingoms, gerašėrdiškoms ėr t.t.