cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Dmitrėjos Medviedevs
thumb|right|200px Dmitrėjos Anatoljevičios Medviedevs (rusėškā: Дми́трий Анато́льевич Медве́дев; g. 1965 m. siejės 14 d. ) - dabarėnis Rosėjės ministros pėrmėninks, valdontės partėjės Vėinėnguojė Rosėjė pėrmėninks, tēpuogė ējės prezidėnta preigas. Inaugurouts 2008 m. kuova 7 d. Uns laimiejė prezidėnta rinkėmus 2008 m. kuova 2 d. surinkdams 70% rinkiejū balsū. 2012 m. rinkėmos apėntās laimiejos Vladimirou Putinou ans palėka šalėis premjero.
D. Medviedevs 2005 m. lapkrėtė 14 d. bova paskėrts Rosėjės ministro pėrmėninko. Onkstiau uns bova Vladimėra Putina personala vads, tēpuogė uns bova Gazprom direktuoriū tarības pėrmėninks. Tou puosta uns turiejė nu 2000 metu. 2007 m. groudė 10 d. uns neformalē bova patvirtėnts partėjės Vėinėnguojė Rosėjė kandidato i Rosėjės prezidėnta puosta. Oficēlē kandidato patvirtėnts 2007 m. groudė 17 d. D. Medviedeva kandidatūra palaikė toumetis Rosėjės prezidėnts Vladimirs Putins ė proprezidėntėnės partėjės.
Onkstīvasis gīvenėms
Dmitrėjos Medvieds gėmė Anatuolėjaus ėr Julėjės Medviedevū šeimuo. Abodo tievā universiteta profesuorē. Dmitrėjos paauga Kupčinė, Leningrada (daba Sankt Peterburgs) rajuonė. Uns auga 40 kvadratėniu metru botė.
Muokīkluo Medviedvs muokies patēs geriausēs pažīmēs. Anuo busėmuojė žmuona Svėtlana Linnik bova Dmitrėjaus klasiuokė. Medviedevs ožsėjiminiejė sporto, ožvės sonkomu kėluojėmo. Anam patėka onglu mozėkas gropės Black Sabbath ėr Deep Purple.
1987 m. D. Medviedevs pabėngė teisės fakulteta Leningrada universitetė. 1990 m. bova pripažėnts prėvatiuos teisės muokslu kandidato. Vėins ėš D. Medviedeva profesuoriu bova Anatuolėjos Sobčiaks, vėins ėš pėrmūjū demuokratu puolitėku Rosėjuo ė vieliau D. Medviedevs dalīvava anuo siekmingā pasibėngosiuo rinkimėnie kompanėjuo i Sankt Peterburga merus. 1990 m. D. Medviedevs dėrba Leningrada miesta liaudėis depotatu tarībuo priveizams V. Putina.
2008 m. prezidėnta rinkėmā
Rinkėmu dėina, 2008 m. kuova 2 d. Dalivaujaunt keturim kandidatam D. Medviedevs surinka 71,25% rinkiejū balsū ė jau pėrmamė turė bova išrinkts naujoujo Rosėjės prezidėnto. Rinkėmu teisėtoms bova patvėrtints, nuors diel tuo bova ginčėjamuos.
Prezidėntavėms
2008 m. gegožė 7 d. D. Medviedevs dēvė prezidėnta priesaika Kremliaus rūmūs ė palėka tretioujo Rosėjės prezidėnto.
Asmenėnis gīvenėms
Dmitrėjos Medvidevs su savo bovosė klasiuokė Svėtlano Linnik apsėžanėjė 1982 m. Anėi 1996 m. sosėlaukė sunaus Iljas.
D. Medviedevs īr dėdlis sonkiuojė ruoka gerbies. Anuo miegstamiauses gropės īr Deep Purple, Black Sabbath, Pink Floyd ėr Led Zeppelin. Uns kolekcijoun originales vinila plokšteles ėr īr surinkes vėsus Deep Purple īrašus.
Nepaisont dėdėle užimtom D. Medviedevs kuožn rītmėt' ėr kuožn vakar bėnt pu adīn plakiuo ėr kėlnuo svuorius. Uns do kartus per dėin nuplauk pu 1500 mėtrū. Uns tep pat miegst bėgiuotė, žaistė šaškiem, praktikoun juog. D. Medviedevs miegst skaitītė Michaila Bulgakuova kūrinius ėr palaika sava gimtuojė miesta futbuola komand FC Zenit.
D. Medviedevs sava biurė tor akvarium ėr pats rūpėnas anuo žuvim. D. Medviedevs augėn katėn Dorofiejo.
D. Medviedevs informava ka per 2007 m. uns uždėrba 80000$. Apītėkrē tėik piningū īr ė anuo banka saskaituo. S. Medviedeva nepranešė niek apie sava fėnansinius reikalus. Medviedevā gīven Zolotie Klyuchi apartamėntūs' Maskvuo.
Medviedevs, Dmitrėjos
Rēbėnėškes
Rēbėnėškes - Juonėškė rajuonė, Skaistgėrė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Grombėnā II
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Daukšātē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 354 žmuonis.
Istuorėjė
Mėnavuojamė nu 1695 m. Šviekšnas dvara ėnventuoriou, ton čieso Daukšātiūs bova 8 suodnas.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Vėtalios Cuoluoluo
Vėtalios Cuoluoluo (, 1974 m. rogpjūtė 3 d. – 2019 m. groudė 2 d.) bova Lietovuos pedaguogs, jomuorėsts, laidū ė rengėniu vedies.
Gėmė graiku kėlėma šeimuo Droskeninkūs. Muokėnuos Šiauliūs, pedaguogėnėm instėtotė, katram gava pradėniu klasiu muokītuojė specēlībė.
Truopnē dėrba televėzėjuo: tonkē bova laidū vedies, liuob dalīvautė jomuora laidūs.
2000 m. apsiženėjė so žmuona Inga, anodo sosilaukė dokties Evėtas.
Mėrė nug lėguos Ispanėjuo.
Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Burbėškės (Trakā)
Burbėškės - gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Zambėjė
Zambėjė ī valstībė Pėitū Afrėkuo. Robežioujas so Tanzanėjė, Malavio, Mozambėko, Zėmbabvė, Botsvana, Namibėjė, Anguola ė Kuonga Demokratėnė Responlėka. Anuos suostėnė ė patsā dėdliausis miests īr Losaka.
Istuorėjė
Zambėjuo nu sena gīven bantu gentis, katruos tenās sodarė nedėdlės valstībielės. XIX o. krašta ožvajavuojė Onglėjė. Zambėjė palėka Šiaurės Rodezėjės kuoluonėjė. Liousoma atkuovuojė 1964 m.
Geuograpėjė
Zambėjuo vīraun savanu līgomas ė plīnaukštės. Šiaurėnė dalie stūksa kalnā, katrūs pilna naudingu ėškasenu. Svarbiausė opė īr Zambezė, katruo krint žīmosā Viktuorėjės kriuoklīs.
Burbėškės (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Zambėjė
Geuograpėjė
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
1861
1861 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ontradeinī.
Pamajšopīs
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Alšienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Pavėrvītė aliejės ōžouls
link=Abruozdielis:Pavirvyčio_alėjos_ąžuolas_.JPG|right|thumb|333x333px|Pavėrvītė aliejės ōžouls Pavėrvītė aliejės ōžouls īr sens, kieravuojams ōžouls, katros aug Telšiū rajuonė, aple 2 km pėitvakariūsp nu Trīškiu, pėitūsp nu Pavėrvītė suodas, Joudiejūs, Vėrvītės hidrograpėnėm draustėnī.
Nūruodas
Koordėnatės: <span class="geo-dms" title="Šios vietovės žemėlapiai, palydovinės nuotraukos bei kita geografinė informacija"> 56°02′50″N 22°33′33″E  ﻿ / ﻿ <span class="geo-dec" title="Šios vietovės žemėlapiai, palydovinės nuotraukos bei kita geografinė informacija">56.04722°N 22.55917°E ﻿ / 56.04722; 22.55917 Kateguorėjė:Dīvnė medē Kateguorėjė:Telšiū rajuons
Šuolē (Šėlalė)
Šuolē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Šėlalės suodnėška seniūnėjuo, šalėp kele ēnonte nū Šėlotės lėgė Šėlalės.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Buokšts
thumb|200px|Pa kuol kas aukštliausės pėlnā pastatīts buokšts - [[CN buokšts Tuoruontė, Kanaduo.]] Buokšts īr aukšta žmuogaus pastatīta stroktūra, katruos aukštoms īr vėsaduos dėdlesnis ož anuos pluoti.
Lietovuo aukštliausės īr Vėlniaus televėzėjės buokšts.
Buokštā
Kalėnauka (Zarasā)
Kalėnauka - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Pavėrvītė dvara ōžouls
link=Abruozdielis:Pavirvyčio dvaro ąžuolas.JPG|right|thumb|333x333px|Pavėrvītė aliejės ōžouls Pavėrvītė aliejės ōžouls īr sens, kieravuojams ōžouls, katros aug Telšiū rajuonė, aple 2 km pėitvakariūsp nu Trīškiu, Pavėrvītė suoduo, prī Vėrvītės ė Joudopė sotekiejėma.
Nūruodas
Kateguorėjė:Dīvnė medē Kateguorėjė:Telšiū rajuons
Skaistgėris
Skaistgėris - Juonėškė rajuonė, Skaistgėrė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė, seniūnėjės centros. Anuo gīven 964 prietelē.
Šiorkėškės
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Šalpienā
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 270 žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Kiekštā (Plongė)
Kiekštā īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Paukštakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 35 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Brėmerhafens
Brėmerhafens (vuok. Bremerhaven, 'Brėmena ousts', der Haven – ousts) ī oustamiestis šiaurės vakarū Vuokītėjuo. Miests īr liousos ė neprėgol apskrėtē (vuok. kreisfreie Stadt). Brėmerhafens īr dėdlē glabnos Vuokītėjės ekspuorta ousts. Krūvuo su Brėmena miestu, katros īr ož 60 km i pėitus sodara Brėmena ferderalėnė žemė.
Švėntuosės ousts
thumb|270px|Švėntuosės ousts 2010 m.
Paskėrtis
Ousta paskėrtis:
Istuorėjė
Ousta atkūrėma vēksmu plana soderėna Klaipiedas valstībėne jūru ousta dėrekcėjė ė Palanguos miesta savivaldībė.
2008 m. bėngtė parengemė̄jė ė prīšpruojektėnē darbā. 2009 m. parengta ousta galėmībiu stodėjė. 2010 m. bėngta inžėnerėne geuoluogėne kartuograpavėma pruograma ėr arkeuoluogėnē tīrėmā. 2011 m. bėrželė 11 d. ousts pradiejė dėrbt.
Šaltenē
Kateguorėjė:Oustā
Mėšotē (Šėlalė)
Mėšotē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Šėlalės suodnėška seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 60 žmuoniū.
Kurts Andersens
Kurt Andersen (1954 m. rogpjūtė 22 d.)- JAV rašītuos. Īr parašės dvė nuovelės Turn of the Century (ėšleida: Random House, 1999) ė Heyday (ėšleida: Random House, 2007).
Kateguorėjė:JAV rašītuojē
Ontuonėjos Vėvaldis
thumb|180px Ontuonėjos Vėvaldis (Antonio Lucio Vivaldi; g. 1678 m. kuova 4 d. - m. 1741 m. lėipas 28 d.) īr Italėjės smoika vėrtuozos, baruoka kuompozėtuorios, dvasėninks. Ėpatėngā garsos īr Vėvaldė kūrėniū cikls „Metų laikā“.
Vėvaldis pradiuo bova konėgs, nū kadongi toriejė sėlpna svėikata tudie bova atlaists nū mėšiū laikīma. Ans pasėtraukė ėš konėgīstės ė patapa mozėku. Ons daug keliava, statė kuoncertos, kūrė mozėka. Vėvaldis patapa vėins dėdliausiu baruoka čiesa mozėku ė nuognē itakava sava pasėikiejos.
Nūruodas
Vivaldi
Pekla
thumb|250px|Pekluos ėšruodīms vagol budėzma
Pekla īr pužemė sviets. Vagol krėkštiuonībe pekluo gīven velnē ė patsā anū vads Liocėperios. Tenās patenk neduorū žmuoniū dūšės ė īr vėsāp mūčījamas, kuruojamas ož sava bluogus paderbėmus. Vėdoromžēs parašītuo Dantės „Dievėškuojė kuomedėjuo“ bova detalus pekluos aprašīms, ana soskėrstīta slouksnēs ė parašīta katramė kas ė kāp tor mūčītėis.
Pekla žėnuoma ė daugomuo senuobės vieru. Baltu vieruo vierīta ka ana īr liūnūs, kor gīven velnē ė kituoki muonā. Ale vierīta ka ėš tuokiuos pekluos galėma ėštrūktė.
Kateguorėjė:Viera
Dvėratis
thumb|right|240px Dvėratis īr bemuotorė, so dom tekinēs, aplinka tausuojontė transpuorta priemuonė. Ana nauduojama susėsėikėmou, spuortou, pramuogā, torėzmou. Dvėratis nuognē populērė transpourta priemuonė vėsam svietė, tudie ka nabrongē kaštoun, patuogi važioutė par kamštios, ten kor nepravažiou mašėnas. Geru plentu so dvėratiu pasėikams 17-23 km/a veikis.
Kateguorėjė:Transpuorts
Kevin Baker
Kevin Baker - JAV rašītuos (nuovelėsts) ė žornalėsts. Trėluogėjuos City of Fire (Ognėis miests) autorios.
Kateguorėjė:JAV rašītuojē
Meldėklaukē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Lauksargiū seniūnėjuo. Anuo gīven 21 žmuogos.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Palėndrėca
thumb|245px|Sovīniuota palėndrėca
Ufė Elemans-Jensens
Ufė Elemans-Jensens (Uffe Ellemann-Jensen, 1941 m. lapkristė 1 d.-2022 m. bėrželė 18 d. ) bova Danėjės puolėtėks, bovės ožrobeže rēkalū mėnėstrs. Terpėninkava Lietovā stuojont i Euruopas Sājonga ė NATO.
Šaltenē
Kateguorėjė:Danėjės žmuonis
Palėndrėca
Palėndrėca aba palėndvėca ī tuokis mēsuos jiedis – kiaulė̄nas aba jautė̄nas šmuots, ėšpjaunams ėš moskola, katros ī šalėp nogaras kaula. Ta mēsa tonkē liuob nauduos kimštė dešruom, bet sīkēs palėik atskėrā, ėšsūda, ėšbarsta pėpėrās ė česnago, sokemš i žarna aba druobė ė laika sausuo vėituo. Palėndrėca ī patsā minkštausis gīvuolė moskols, tūdie tuokė mēsa būn švelnė, gerā ėškep aba ėšverd.
Kateguorėjė:Mēsuos jiedē
Boruokā (Trakā)
Boruokā - gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Gornapuolis
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Grožtā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 34 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Namibėjė
Namibėjė īr valstībė Pėitū Afrėkuo. Robėžioujas so PAR, Anguola, Zambėjė, Botsvana. Tēpuogi skalaun Atlanta ondenīns.
Jordātē
Jordātē - Juonėškė rajuonė, Skaistgėrė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Namibėjė
Šalėis ožvadėnėms kėlės nū Namėbėjės dīkūmuos ožvadėnėms, katra ēn palē vėša šalėis kronta. Ožvadėnėms ėšrīnkts pū naprīklausuomībės, kāp neutralos šalėis ožvadėnėms, nas Namėbėjuo gīven vėsuokes tautas.
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Noam Chomsky
thumb|150px|Nuoams Čiuomskis Nuoams Čiuomskis (, g. 1928 m. groudė 7 d.) – amerėkėitiu lėngvėstos ė puolitėnis aktīvėsts. Diesta MIT, Lingvėstėkas ė fėluosuopėjės departamente. JAV Muoksla akademėjės narīs.
Kateguorėjė:JAV žmuonis
Nociūnā
Nociūnā - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo, pri sankrėžuos keliū Via Baltica ėr Juonava-Šedova esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 393 žmuonis.
Krovainīnė
Krovainīnė aba joka ī tuokė zopė, katra taisa ėš sokrešiejosė kiaulės aba žōsėis kraujė, katra da blėnd rogėnēs miltās, prīded kuoki šmuota mēsuos (smagenū, lašėniu aba kuo tās da), ipil kuopūstu sūrīma, ded droskas, pagardū (tīmėjuonu, laura lapu, pėpėru), cėboliu, sīkēs da dounas topėniū, kroupu (pvz., grėku), vaisiu. Krovainīnės ėlgā vėrintė nie galėma. Sīkes (īpatingā žemaitiūs) krovainīnė verd sīkiom so miltėnēs kleckās. Gerā ėšvėrta krovainīnė toria būtė jouda.
Kateguorėjė:Zopės
Pažierā
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Alšienu seniūnėjuo. Īr muokīklas skīrios, pašts (LT-53062).
Istuorėjė
Aple 1795 m. ėšbūdavuota Pažierū kuoplītalė. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 210 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Navačiebė
Navačiebė - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 4 prietelē.
Nemēlā
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Joudėikē (Paukštakē)
Joudėikē īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Paukštakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 25 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Vėštėškē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 20 žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Epic Meal Time
Epic Meal Time īr YouTube ruoduoma jiediū dėrbėma laida, katron pasėžīm dėdlē kaluorėngoma jiedēs, katrū dėdlīsės šmuots dėrbamė ėš mēsas. Pėrmuojė lėika laida pasėruodė 2010 metū spalie ė nauja serėjė ėšēn kuožna ontradėinė. Laida ved Harley Morenstein. Laida korama Montrealie, Kanaduo.
Rėmšē (Akmenė)
Rėmšē - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Epic Meal Time
Nūruodas
Kateguorėjė:Televėzėjės laidas
Rėmšē (Akmenė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 25 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Šioraitiu II pėliekalnis
thumb|250px|Šioraitiu II pėliekalnis
Šioraičiu II pėliekalnis (Jakštėinės kalns?) ī pėliekalnis Rėitava savėvaldībie, prī Šioraitiu suodas, Tveru seniūnėjuo.
Ons stuov 300 m i vakarus nug Švedkalnė, atskėram nug anou kalnė. Šlātā statē ī, 12 m aukštoma. ākštalė apvalė, paėlga. Ont kalna aug medē.
Nūruodas
Kateguorėjė:Žemaitėjės pėlēkalnē Kateguorėjė:Rėitava savėvaldībė
Kamarėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Arlo Bates
thumb|Arlo Bates
Maldenē
Maldenē - Juonėškė rajuonė, Skaistgėrė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 255 žmuonis.
Arlo Bates
Arlo Bates (1850-1918) - JAV rašītuos.
Dausas
Dausas aba ruojos īr dongaus, Dieva sviets. Vagol krėkštiuonībe anam gīven patsā puons Dievs, vėsė šventė̄jė ė aniuolā. I Dausas patenk dūšės tū prietėliu, katrėi gīvendami žemē dėrba gerus darbus, vierījė Dievo, nepridėrba smertėnū grieku. Tėi, kas da tor grieku mūčinas skaistīkluo. Dausas ėšruod kāp poikos suods, katramė skomb Dieva garbėnantės dainės, vėsor būn taika ė palaima. Pasakuojama ka dausū vartus kieravuo Šv. Petros.
Vagol baltu viera i dausas ved Paukštiu Taks. Anuo pabėnguo stuov aukšts kalns. Tenās īr žalė varė vartelē pri katrū dūšės lauk iviejėma vėdō.
Kateguorėjė:Viera
Ervins Šriuodėngeris
Kateguorėjė:Austrėjės žmuonis Kateguorėjė:Fizėkā
Beinātē
Beinātē - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Margē (Kiedainē)
Margē - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 2 prietelē.
Alšienā (Kauns)
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Alšienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 17 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Ava Inferi
Ava Inferi īr Puortogalėjės guotėkėnė doom metala gropė, katron 2005 m. īkūrė bovis Nuorvegėjės black metala gropės Mayhem gėtarėsts Rune Eriksen. Ava Inferi vuokalėstė dainiū autuorė īr puortogalė Carmen Susana Simões, katra onkstiau dainava gropėsė Aenima, Isiphilon, Millenium. 2013 metās kuolektīvs ėšėra.
Gropės pavadėnėms luotīnu kalbuo reišk pekluos paukštė. Mozėka melankuolėška, ėlgėsinga, so puortogalėško saudade. Dainiū temas īr smertės, vėinatvė, liūdnoms, muonā.
Nūruodas
Kateguorėjė:Mozėkas kuolektīvā Kateguorėjė:Puortogalėjė
Pelkalė
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 68 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Janėna (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Biržovienu Laumės pieda
link=Abruozdielis:Biržuvėnų_Laumės_pėda_2011_(2). JPG|thumb|250x250px|Biržovienu Laumės pieda Biržovienu Laumės pieda īr dīvinos šaltenēs trīškons ravs Telšiū rajuonė, Biržovienūs (Loukės seniūnėjė), 4,5 km i vakarus nu Loukės, 0,35 km i šiaurėis rītus nu Biržovienu paluociu, medie, Virvītės kairiam krontė.
Vėita
Griuovis ėšruod būtō kėinuo tās īminta pieda. Šiaurėis vakarėnie posie bieg šaltenielis.
Rītėnėm griuovė šmuotė aug aukšta, sena pošės, katra laikoma švėnta. Ont anuos stuobrė kab krīžalis so Dieva abruozdielio ė kuoplīčielė, katruo ī smutkelė.
Riports
Riports (da gal būtė vadėnams - Rīports, Rībports) - īr rajuons pėitū Klaipėduo. Literatūriškā vadinams Žvejības uosta rajuons.
Susisėikims
I Riportā galėma pakliūtė miestā autuobosās: 1, 3, 9, 12, 13.
Gatvės
Dėdliausės gatvės īr: Mėnėjės, Kalnopės, Naikopės. Mėnkesnės gatvės - Solūpės, Nemona.
Vėlkē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 20 žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Richard Stallman
thumb|Richard Stallman
Richard Matthew Stallman (Rėčards Stalmans, g. 1953 m. kuova 16 d.), da žėnuoms kāp RMS īr laisvuoses pruogramėnės irongas jodiejėma pradėnėnks, GNU ė Laisvuoses Pruogramėnės Irongas Fuonda ikūries. Sokūrė GNU bendraja licenzėje.
Kateguorėjė:Pruogramuotuojē
Viškas
thumb|245px|Svėrna viškā
Viškas aba viškā īr kuokė truobesė vėršotėnė dalės, katruo tink kon tās krautė. Viškuom pėrmiausē šauka svėrna vėršu, katramė liuob laikīs džiuovinta mēsa, grūdus, šėina. Tepuogė viškuom vadėn ė truobas vėršotėni aukšta, katramė laik vėsuokius mažā nauduonamus rakondus, jiedė atsargas. Viškūs žėima būn dėdlē šalta, vuo vasara karšta.
Viškas tepuogė īr pakīliejėms bažninčiuo, vėršom doru. Tenās stuov varguonā ė rėnkas gīduorē.
Kateguorėjė:Patalpas
Kamiuonka (Zarasā)
Kamiuonka - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Khalid Hussain
Khalid Hussain (g. 1969 m. Pakistanė) īr Nuorvegėjės režisuorios.
Fėlmuograpėjė
Kateguorėjė:Nuorvegėjės žmuonis
Salkėninkā
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
Cara čieso kaimalės prėgolė Trakū apskrėte. 1913 m. sentėkē čė ėkūrė sava parapėjė. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 114 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Kolskē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Paukštakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 29 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Karkluotė
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Batakiū seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Maulē
Maulē - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 41 prietelē.
Kondės
thumb|240x240px|Kālėnė kondės (Tinea pellionella) Kondės aba kondė īr smolkė pleštekė (Lepidoptera).
Kondiu sparnā padengtė plaukalēs. Kāp kondės sied, tāp anas sparnā sogol vomzdelėn. Daugoms kondiu īr ėškadas dėrbiejē: anėi dėrb drabožios, kālios, ougas, vaisios, grūdus.
Kateguorėjė:Vabzdē
Rēbėnē
Rēbėnē - Juonėškė rajuonė, Skaistgėrė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 252 žmuonis.
Čebelėškė
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Alšienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Vaičātē
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Īlakiū seniūnėjuo.
Øystein Eiring
Øystein Eiring (g. 1966 m. balondė 14 d.) īr Nuorvegėjės sveikatas specialėstė, medecėnas žornalėstė, katra raša straipsnios i medecėnas žornala Dagens Medisin.
Vaičātē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 102 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Øystein Eiring
Kateguorėjė:Nuorvegėjės žmuonis
Huolėvods
thumb|250px|Huolėvoda ženklos šiandėi Huolėvods īr Luos Andžela (JAV) rajuons, žėnuoms kāp kėna stodėju ė žvaizdiu cėntros. Huolėvods nator sava ofėcialės valdiuos, bet īr naapmuokams mers, katros dalīvaun vairiūs ceremuonėjūs. Dabartėnis mers Džuonis Grants īr.
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV
Vėliuotės Ožpelkis
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Īlakiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 143 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Švedėjės vieleva
thumb|250px|[[Abruozdielis:FIAV 110110.svg|20px Švedėjės vieleva. Pruopuorcėjės: 5:8.]]
Švedėjės vieleva (SV Sveriges flagga) ī žīdram statiakompėm fuonė esontis geltuons skandėnavėškos krīžios.
Nug 1916 m. bėrželė 6 d. – Švedėjės vielevas dėina. 1983 m. ta dėina itēsėnta kap Valstībėnė Švedėjės dėina.
Kateguorėjė:Vielevas Kateguorėjė:Švedėjė
Mens
miniatiūra|Mens Mens - gal būtė suprontams, kāp:
Mens apjem tuokės žmuogaus veikluos srītės:
Nūruodas
Mens Paėiška
Kateguorėjė:Mens
Jazdāčėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Juosvainiu seniūnėjė
Juosvainiu seniūnėjė - seniūnėjė Kiedainiu rajuona pėitūs, cėntros - Josvainē. Pluots: 185 km², gīv. - 3018 (2011 m.), gīv. tonkoms: 24,7 žm./km².
Didliausės gīvenveitės
thumb|right|260px|Šošvės slienis terp Ongėriū ėr Juosvainiu thumb|260px|Rapsu lauks šalep Koniuoniu thumb|260px|Juosvainē
Palonguos ousts
Palonguos ousts - ousts, katrs bova Palonguo, Žemaitėjuo, Lietovuo.
Istuorėjė
XV–XVII o. Palonga liuob būt glabniausės Lietovuos ousts.
XVII omžiou šmuots vakarėne miestale šmuota buva ožpostīts. Ton gadīnie smielio bova ožnešts vėsas Palonguos ousts.
XIX omžiou Palonguos ousts miegėna atgaivīnt grapā Tėškevėčē, bat prīplaukas dogns bova jūras bangu ožnešams smielio. Ousts nabtėka laivībā.
Šaltenē
Kateguorėjė:Oustā
Trepkalnē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 29 žmuonis.
Nikola Tesla
miniatiūra|dešinėje|200px|Nikuols Tesla Nikuols Tesla (g. 1856 m. lėipas 10 d. Kruoatėjuo – 1943 m. sausė 7 d. JAV) bova serbu kėlėma pėzėks, mekanėkas ėr alektras ėnžėnierios.
Nūruodas
Kateguorėjė:Ėšradiejē
Padūbėlė
Pavuobelīs a Padūbėlė - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo, prie Neviežia ėr Vuobelies opiu esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 292 žmuonis.
Žemaitėjės miestā
Žemaitėjuo nūnā īr 26 miestā.
Børje Klæboe Eidissen
Børje Klæboe Eidissen (g. 1972 m. balondė 8 d.) ī laikrašte Avisa Nordland redaktuorios. Īr dėrbės laikrašte Nordlands Framtid žornalėsto ė ėnterneta tėnklope redaktuoriom.
Kateguorėjė:Nuorvegėjės žmuonis
Karvelėškės (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Lankātē
Lankātē - Juonėškė rajuonė, Skaistgėrė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Čiokėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Alans Tiorėngs
thumb|180px|right|Alanas Tiuringas (Alan Mathison Turing) Alan Mathison Turing (Alans Tiorėngs; 1912 m. bėrželė 23 d. – 1954 m. bėrželė 7 d.) – žīmos britu matematėks, luogėks, krėptuograps ė vainas dėdvīrės.
Kateguorėjė:Jongtėnės Karalīstės žmuonis
Dūdėnelē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 37 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Šindzo Abė
thumb|right|Šindzo Abė Šindzo Abė (安倍 晋三; Abe Shinzō, g. 1954 m. siejės 21 d.– 2022 m. lėipas 8 d.) bova 2006-2007 m. ė 2012-2020 m. ministra pėrmėninka pareigībės ējės Japuonėjės puolitėks. Tēpuogė dėdliausės Japuonėjės liberaldemuokratu partėjės prezidėnts minavuojamo čieso.
Abė ėlgiausē ministra pėrmėninka pareigībės ējės puolitėks Japuonėjės istuorėjuo īr. Abė žova 2022 m. lėipas 8 d. Naruo nutėkosė ėšpuolė čieso, kumet sakont rinkėmėnė kalba anou tīčiuom pašuovė 41 metu bovės karėškis.
Kateguorėjė:Japuonėjės ministrā pėrmėninkā
Mažūnātē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Lonkas Lauks
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Paukštakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 18 gīventuoju.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Šėlienā (Kauns)
Šėlienā - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Alšienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 12 žmuoniū.
Aitra
Aitra ī opės Žemaitėjuo, Rėitava savėvaldībie tepuogė Šėlalės rajuonė. Itek ana i Jūra ėš kairė šmuota, 133,8 km nug Jūras žiuotiu.
Taukā
thumb|250px|Taukā
Aitra
Aitra prasided kor tās šalėp Tveru, ale katruo vėituo tikslē anuos ėštakas ī, pasakīt nie galėm, ba Aitra šaukiama tuokio vardo ī nū tuos vėitas, katruo sotek Aitralė ė Laukė. Vuo dalės Aitralės ondens nūbieg i Mėnėjės intaka Pala. Tek Aitra ont pėitvakariu. 60 % Aitras basēna ožjėm pelkieta medė.
Intakā: Opalė vards kėlė̄s nug žuodė „aitros“, kas senuobie mosietās rēšk „smarkoms, ūmoms“.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Taukā
Taukā ī bikuokė gīvuolė stuors, balts mēsuos šmuots, katros gol pu skūra ėr ont žarnū; da kėtap lašėnē, rėibalā. Žuodio taukā tonkiausē šauk ta rėibė mēsa kap medega jiediou aba kėtėm rēkalam. Ėš nomėniu gīvuoliū gausiausē taukū toria kiaulė, da tonkē nauduo žōsėis, avėis taukus. Da gal būtė žovū taukā, laukėniu gīvuoliu (pvz., zoikė) taukā.
Ėš avėis, karvės taukū liuob lėitė žvakės, taukus liuob nauduotė tekėniam teptė.
Gedrėmā (Īlakē)
Gedrėmā - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Īlakiū seniūnėjuo.
Kavuolėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Gedrėmā (Īlakē)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 143 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Kavuolėškės
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Tuoms Akvėnėitis
thumb|200px| Tuoms Akvėnėitis (aple 1225 – 1274 m. kuova 7 d.) bova vėdoromžiu Italėjės fėluosuops, muokslinčios, teoluogs, tuomėzma pradėnėnks ė krėkštiuoniu švėntāsis.
Medekšē
Medekšē - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo, prie keliuo Juonava-Šedova esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 202 prietelē.
Tuoms Akvėnėitis
Kateguorėjė:Italėjės žmuonis Kateguorėjė:Fėluosuopā
Boivė̅dē (Juonėškės)
Boivė̄dē - Juonėškė rajuonė, Skaistgėrė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 103 žmuonis.
Nigerė-Kuonga kalbas
450px|mini|Nėgere-Kuonga kalbu ėšplėtėms Afrėkuo
Nigerė-Kuonga kalbas – vėina ėš dėdliausiu svieta kalbu šeimīnū. Ton kalbuoms rokounamas dėdliam Afrėkas šmuotė i pėitos nū Sakaras. Ta īr dėdliausė palē kalbu skaitlio kalbu šeimīna.
Glabnuosės Nigerė-Kuonga kalbū šeimīnas šakas īr:
Fuotėsintezė
miniatiūra| Fuotėsintezė Puotėsintezė - vairiū uorganėniu medegū, paprastā sokrū, sintezė uorganėzmūs ėš anglėis diuoksėda, nauduojont švėisuos energėjė.
Puotėsintezė sodara 2 etapā:
Žiuogs
thumb|250px|Žiuogs thumb|250px|Rods žiuogs
Žiuogs īr tėisēsparniu (Orthoptera) būriō prėgolons vabzdis.
Žiuogs jied ė augalos, ė gīvios. Anėi nekāp daugoms vabzdiu nabūn kėrmėlās (lervuom) a nu pat gėmėma ėšruod tāp pat kāp ė ožaugė.
Terp vāku īr papratėms gaudėtė žiuogos ė paskom anėim tāp rokoutė: Žiuogė žiuogė, douk tabuoka, jė nedousi, soksio kramė, mesio ī karklīna aba Žiuogė žiuogė, douk medaus, jė nedousi, nodaušio. Vierėjama, ka anėi gal nogriaužtė karpas. Žiuogās īr žovaunama. Mažeikiūs ont dėdliuojė žiuoga liuob gaudītė šapalus.
Nūruodas
[http://www.entomologai.lt/index.php?option=com_content&task=view&id=49&Itemid=59 Budrys E., Pakalniskis S. 2007. ]The Orthoptera (Insecta) of Lithuania. - Lietovuos tėisēsparniu rūšiū sārošos
Kateguorėjė:Vabzdē
Ožšešovē (Tauragie)
Ožšešovē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Batakiū seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Anne Kristin Aasmundtveit
Anne Kristin Aasmundtveit (g. 1952 m. bėrželė 9 d.) īr redaktuorė ė rašītuojė Nuorvegėjuo. Anuos geriausės knīngas īr Auksėnė ruožė tievou (Gule roser til pappa, 2006 m.), Dīvs Amsterdamė (Mirakelet i Amsterdam, 2010 m.)
Kateguorėjė:Nuorvegėjės žmuonis
Jolėjanava (Zarasā)
Jolėjanava - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Kresnas
thumb|245px|Taukā so kresnuom
Kresnas aba krasnas ī tuokis mēsuos pagards ėš gīvuolė (paprastā kiaulės, retiau žōsėis) taukū. Ka ėštėrpst taukā, palėikt kresnas – maži, sositraukė̄ lašėnė šmuotalē. Kresnas nug sena liuob būtė vairiausiu jiediu oždars – kresnas ded i zopės, viedarus, anās oždara kleckus, vėrtėnius, lazankės, vėrtas aba keptas bolbės, tošītus kuopūstus, blīnus, kiaušīnė, bolbiu pīraga (kūgeli), šotīnė, vairės kuošės. Ėš kresnu da taisa mėrkala so smetuona. Žmuonis liuob jiestė ė paprastiausē douna, ožtepta kresnuom.
Kateguorėjė:Mēsuos jiedē
Los Andžels
Luos Andžels īr miests Kalifornėjuo, JAV, Los Andžela apskrėtėis admėnėstracėnis cėntros. Tas īr ontros palē dėdoma JAV miests (pu Niojuorka).
Miests īr glabniausis Kalifornėjės puolitėkas, akuonuomėkas ė kultūras cėntros. Miestė isėkūrės garsosis Holivuds.
Los Andželė nutėka 1932 m. vasaras olimpėnės žaidīnės.
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV miestā Kateguorėjė:Miestā, katrūs vīka vasaras uolėmpėnės žaidīnės
Danėjės vieleva
thumb|250px|Dannebrog. Ton vielevas versėjė da vadėnama Stutflag. [[Abruozdielis:FIAV 100100.svg|23px Pruopuircėjės: 28:37]]
Danėjės vieleva (dan. - Dannebrog) ī rauduonam statiakompėm fuonė esons balts skandėnavėškos krīžios.
Kateguorėjė:Vielevas Kateguorėjė:Danėjė
Narsėitē (suoda)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Kėdolē (Klaipieda)
Kėdolē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Pargoldīms
Pargoldīms – žuodėnės kalbuos (rokundas) aba teksta perteikėms ėš vėinuos (šaltėnė) kalbuos vuo tarmies i kėta.
Pargoldīmā palē rūši pasėtaika tuokėi:
Kateguorėjė:Kalbuotīra
Tangu dinastėjė
Tangu dinastėjė  bova Kėnėjės dinastėjė (karaliaunontė šeimīna Li - 李), katra vėišpatava terp 618 ė 907 m., kas znuočie tujaus pu Sui dinastėjės. Dinastėjės pradėninks bova Li Juans. Karaliaujont anuo sūnou Li pradieta vīkdītė pažongė puolitėka, kas padiejė Kėnėjē prigautė sava galės vėršūnė. 690–705 m. čieso imperatuorė U Dzetian pajiemė valdė, ė Tangu dinastėjės karaliavėms palėka nutraukts Ontruosės Džou dinastėjės. Tangu dinastėjė nuslaba pu An Lušana sokėlėma 755–763 m. Pu Tangu dinastėjės Kėnėjuo prasidiejė Pėnkiū dinastėju ė Dešimtėis karalīstiu čiesos.
Luojangs ė Čangans bova suostėnėm.
kateguorėjė:Dinastėjės kateguorėjė:Kėnėjės istuorėjė
Latvelē (Akmenė)
Latvelē - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Dans Rapšīs
Dans Rapšīs (, g. 1995 m. gegožė 21 d. Paneviežie)  ī Lietovuos plaukėks, 2017 m. Euruopas čempėjuons 200 m distancėjuo liouso stėliom trompam baseinė, nacēnalėnis rekuordėninks.
Šaltenē
Kateguorėjė:Lietovuos spuortėninkā
Merkelē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Paukštakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 76 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Aksel Kjær Vidnes
Aksel Kjær Vidnes (g. 1981 m.) īr stodentū laikrašte Universitas redaktuorios ė žornalėsts.
Kateguorėjė:Nuorvegėjės žmuonis
Gėrdenē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 154 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Alsē
Alsē - Juonėškė rajuonė, Skaistgėrė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 127 žmuonis.
Savėitē
Savėitē - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 187 prietelē.
Kervelėnė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Daugėrdiškės (Trakā)
Daugėrdiškės - gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Australėjė (žemīns)
right|250px Australėjė - mažiausės žemīns Žemės planetuo.
Daugėrdiškės (Trakā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Kandžė
Kandžė (ongl. Kanji) - kėnėitėškė hīruoglėpā, nauduojamė japuonu rašīma sistemuo sīkiom so hiragana, katakana ėr arabėškās skaitlēs.
Australėjė (žemīns)
Kateguorėjė:Žemīnā
Kėnkē I
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 37 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Kalvelē (Zarasā)
Kalvelē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Antarktėda
thumb| thumb| Antarktėda - pėnkts palē dėdoma žemīns. Ožvardėjėms kėlės nu antuonėma Arktėkā, katros īr šiaurės ašėgalie.
Žemīns īr pats šalčiausės, viejouts, nutuolės nu kėtū ė mažiausē ėštīrėniets.
Antarktėda atrada 1820 metās kelė keliautuojē.
Pluots – 14,1 mln. kvadratėniu kėluometru;
Santakā (Tauragie)
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Pagėriu kaims
Pagėriu kaims - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 13 prietelē.
Antarktėda
Stuoriausės leds – 4800 m;
Šalčiausė svieta vėita – Vostuoka stuotės – -89,2 Celsėjaus laipsnē.
Antarktėduo terėtuorėjės tor ton valstībės:
Kateguorėjė:Žemīnā
Kėkėškės
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Svirplīs
thumb|250px|Svirplīs
Svirplīs īr vabdzis, katros prėgol tėisēsparniu (Orthoptera) būriō.
Makaulė apskrėta īr, žiodmenā nokrēptė apatiuō. Ontsparnē rodė.
Svirplīs īr geruokā mažesnis kāp žiuogs. Svirp par nakti tēvo balso. Tonkē īsėmet truobesiūsna (jaujė, ožpečki), sava svirpėmo nelaid mieguotė ė da prėdėrb ėškadas kāp kuoki tarakanā (jied drabožios, jiedi).
Kateguorėjė:Vabzdē
Jūstėns Mėkolskis
Jūstėns Mėkolskis (g. 1986 m.), geriau žėnuoms kap S13, ī Lietovuos alektrėnės mozėkas kūries, dėdžiejos.
Nūruodas
Mikulskis Justinas
Aristuotelis
200px|thumb|right|Arėstuotelės
Arėstuotelės (, 384 m. pr. Kr. – 322 m. pr. Kr.) – graiku fėluosuops, tīrėnietuos.
Abodo so Suokrato ė Platuono īr laikuoms itakėngiausiu mėslītuoju Vakarū fėluosuopėjės istuorėjuo.
Klaipieda
Klaipieda - miests ė ousts vakarū Lietuvuo. Neofėcēlē laikuoms šiuos Lietovuos dalėis suostėnė. Miests tor savėvaldībis statosa, miestė veik pagrėndėnės vakarū Lietovuos instėtocėjės, stombės versla ė logėstėkas centrā.
Ofėcēlė miesta dėina - rogpjūtė 1-a (miesta gimtadėinis), kuožnās metās lėipas pabėnguo vīkst Jūras švėntė. Pru Klaipieda tek Dongės (Akmena) opė, katra itek ī Koršiu marės. Nu suostėnės Vėlniaus miests īr ož 311 km i šiaurės vakarū posė.
Prietelē ė geograpėjė
Miests īr vakarėnie Lietovuos posie, tuo vėituo, kor Koršiu marės itek i Baltėjės jūra, nu suostėnės Vėlniaus miests īr ož 311 km i šiaurės vakarū posė. Didliuojė miesta dalės īr rītėnie posie, nu Koršiu mariu, vuo mažesnė - vakarėnie Koršiu nerėjės terėtuorėjuo. Miests tė̄sas 25 km ėš šiauris i pėitus.
Istuorėjė
Klaipieda bova ikorta 1252 metās. Tumet Dongės opės krontė Livuonėjės uordėns ė Korša vīskūps pastatė Memelborga pėlė, šalėp katruos staties miests (Memelis). Bova planū, ka Memelis būs Vėskūpėjės centro.
1253 metās Petros Dusburgietis pranešė, ka aplīnkėnės gentis sodegėna Memelė ėr oustė bovosius laivus.
1328 metās Klaipieda so aplinkīnēs kaimās bova atidouta Vuokītiū uordėnou Prūsėjuo.
XIV-XV omžēs Klaipieda bova nesotarėmu uobjekts terp Žemaitėjės ė Vuokītėjės.
Padajnopīs
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Alšienu seniūnėjuo.
Klaipieda
Istuorėjė
Klaipieda bova Vuokītėjės platsdarms polėmou ont Žemaitėjės. Žėmaitē gīnies ė poulė Klaipieda. 1379 metās ožpoulė Klaipieda žemaitē vėsėškā sogriuovė miesta ė pėlė.
Padajnopīs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 151 žmuogos.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Klaipieda
Istuorėjė
Klaipiedas vards (Caloypede) pėrma sīkė pamėnavuots Vītauta Dėdliuojė laiškė 1413 metās, katramė ruokoun, ka Klaipieda īr žemaitiu žemie.
XX omžė Klaipiedas istuorėjė
thumb|right|240px|Paminklos šalėp vasaras estradas skėrts Mažuosės Lietovuos lietoviū švėntės 80-metiou Palē Versalė sotartė (1919 metās) miests ė krašts palėka Antantis valdiuo. Miests bova pardouts prancūzu valdīmou. 1923 m. ivīka Klaipiedas sokėlėms, katruo rezolatė Klaipieda ė Klaipiedas krašts parējė i Lietovuos valdė. Miests 1923 m. sausė 15 d. bova prijongts pri Lietovuos. 1939 m. kuova 23 dėina Klaipieda prijongta pri Nacėstėnės Vuokītėjės. Ontra pasaulėnė kara metās Klaipieda labā nukėntiejė. Bova sonaikintė daugoma nomū.
1976 metās suovietā sonaikėna Klaipiedas senuosės kapėnės. Tuo vėituo pastatė skolptūru parka.
1988 m. isėkūre Klaipiedas Sājūde ėnecetīvene grope.
Lonkītėnas vėitas ė torėzmos
thumb|right|240px|Miesta vaizds ėš Smiltīnės Klaipieda īr nuognē svarbos torėzma centros. Miesta kikvėinās metās aplonka tūkstontē torėstu ėš ivairiū šaliū. Dėdlē daug atvažiou ėš Vuokītėjės, Latvėjės, Rosėjės ė Jongtėnės Karalīstės.
Klaipieda īr puopoliarė tarp torėsto ėš Lietovuos ė ožsėinė vasaras sezuono, kumet vīkst
Bažninčės
Katalėku:
Tēp pat Klaipieduo veik ė kėtū vieru bažninčės, pavėzdiou lioteruonu, staravieru ė kėtū. Īr jodieju ė mosolmuonu sonėtu bėndroumenės.
Ekuonuomėka
Klaipieda īr magtings Lietovuos ekuonuomėkas cėntros. Kleipeduo veik didlē daug svarbiū Lietovuos ekuonuomėkā versla cėntrū, pabrėkū, uoragnėzacėju ė panašē. Miesta rītūs veik vėinintelė veikontė Lietovuo valna ekuonuomėnė zuona, katruo veikontės imuonės gaun nūlaidu nu muokestiu.
Miestė dėdliausė BVP dalės tėnk paslaugū sektuoriou. Klaipiedėškiu pajamas īr dėdlesnės, nego vėdotėnės Lietovuo. Miestė - vėins mėnkiausiu bedarbiu skaitlios. Darbėninku nuognē trūkst statībuos, rastoranūs, tarnspuortė ėr ouėtė. Pu Romonėjės ė Bolgarėjės petapėma ES narēs, i Klaipieda atvažiava dėrbtė nemažā romonu ė bolgaru.
Dėdlē svarbos ėr magtings īr statību sektuorios, katras nu 2004 m. ėšgīven boma. Dėdliuojė dalės naujuos statības tėnās gīvenamīsėms nomams ė gamīkluoms Klaipiedas valnuo ekuonuomėnie zuonuo.
Klaipiedas ousts
thumb|260px|Klaipiedas ousts Miesta ė šalėis ekuonuomėkuo nuognē svarbos ousts īr, katras īr vėinintelis ousts Lietovuo, katras modernėzounams ė pletamas kruovas apimtīs, oustė dėrb 19 kruovas benduoviu. Ousta spieks par metus īr 40 mėlėjuonu tuonu ivairiū kruovėniū. Ousts dėrb ėštėsus metus. Īr labiausē i šiaurė nutuolės neožšalontis Baltėjės jūras ousts.
Īr atlėkta ousta plietruos stodėjė, kartruo siūluoma statītė gėlėvondenė ousta Melnragie, atvėruo jūruo, sopėlont muolius.
Bėrmingams
Bėrmingams īr vėins dėdliausiu Jongtėnės Karalīstės miestu, esons cėntrėnė Onglėjuo. Miestė gīven vėrš 1 mėljuona gīvėntuoju. Bėrmingams īr svarbos pramuonėnis ė koltūrinis šalėis cėntros. Anamė gīven daug atvīkieliu ėš Rītū Euruopas, Indėjės, Arabū kraštū, Afrėkas.
Klaipieda
Klaipiedas ousts
Oustė tēp pat dėdlē svarbė īr ėr keleivėnē laivā, keleiviu parvežėms. Veik tarptautėnė keltu parkiela ėr kroėzėniu laivu prīplauka.
Bėrmingams
Istuorėjė
Bėrmingams ėkorts VI o., kap onglasaksu žemdėrbiū suoda Rejaus opėis pakrontie. Ožvadėnėms kėldėnams nū žuodiū Beorma ingas ham jongėnē, katros rēšk Bermas žmuoniū būdīnkā.
Kateguorėjė:Onglėjės miestā
Klaipieda
Gīvenamėjē rajonā
thumb|right|240px|[[Baltėjės mėkrarajuons]] thumb|right|240px|Vėns ėš miesta gīvenamūju rajuonu 2001 m. groudė 20 d. Klaipiedas miesta savėvaldībės tarība patvėrtėna Klaipiedas miesta gīvenamūju rajuonu plana, katruo Klaipiedas miests padalėnts i 60 gīvenamūju rajuonu:
Transpuorta sėstema
Klaipiedas transpuorta sėstema pagrīsta lėnėjėnio miesta pagrindo. Dėdliausė transpuorta srautā ēn šiaurės-pėitū krėptėm. Klaipieduo poikē ėšvīstėts vėišāsis transpuorts, katron sodara: keleivėniu, mėkrakelėivėniu eismos, planoujamas tranvajaus lėnėjės miestė. Miestė īr aple 97 km dvėratiu takū. Platē vīstoma Smėltīnie dvėratiu takū ėnfrastroktūra. Miestė planoujama ivestė trės parkavėma zuonas (raudonuojė, geltuonuojė ė žaliuojė), ėš katrū jau veik vėina (žaliuojė) pajūrie. Smėltīnie veik dvė keltu parkielė, senuojė (esontė miesta cėntrė) ė naujuojė (esontė miesta pėitūs). Naujuojė parkieluo vasara kelamė žmuonis ė vėsū rūšiū keliū transpuorta prīmuonės, vuo senuojė vėn piestė̄jė ė dvėratē.
Pėitū Afrėkas Respoblėka
Pėitū Afrėkas Respoblėka īr valstībė Pėitū Afrėkuo. Robėžioujas so Namibėjė, Zėmbabvė, Mozambiko, Botsvana, Lesuoto, Svazėlando. Tēpuogė skalaun Atlanta ondenīns ėr Indėjės ondėnīns.
Istuorėjė
Pėitū Afrėka īr vėina seniausiu prieteliu apgīvendėnta svieta terėtuorėjė. Prīš atvīkstont pėrmėims olandu kuoluonėstams dabartėnės šalėis terituorėjės šiaurės rītūs gīvena siesles chuosu ė zolosu gentīs, vuo terituorėjuo aplėnkou Geruoses Vėltėis kīšoli – huotentuotu ė bošmenu klajuokliu gentīs. Onglėjē sėikant isėgalietė tuo terėtuorėjuo prasėdiejė vainas tarp anū ė būru. Vieliau tas toriejė itakas liūdnā pagarsiejosē apartheida puolitėkā.
Geuograpėjė
Valstībė ī pėitū Afrėkuo.
Nūruodas
üirezetotzo ügpäfdpsprzäspfeuozpsrjt5hjtp6
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Naudiedā
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Īlakiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 259 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Alselē
Alselē - Juonėškė rajuonė, Skaistgėrė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
NIKE
NIKE ī terptautėnė spuorta ėr ėšēgėniu apriedu, ė batu kūrėma, dėzaina ė ėšdėbėma bėndruovė. Bėndruovė ikorta Amerėkuo 1964 m. sausė 25 d. ė vadėnas Blue Ribbon Sports.
Kateguorėjė:Bėndruovės
Šv. Augostėns
thumb|Šv. Augostėns
Aurelėjos Augostėns, Augostėns ėš Hipa, Šventasės Augostėns (Aurelius Augustinus; 354 m. lapkristė 13 – 430 m. rogpjūtė 28 d.) — vėins itakingiausiu katalėku bažninčės teoluogu, fėluosuops ė bažninčės muoskla skleidies.
Kateguorėjė:Katalėku švėntė̄jė
Paloukė
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Paukštakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 5 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Medviežis
thumb|240px|Medviežē thumb|240px|Medviežė pleštekė Medviežis īr tuokis vabzdis.
Ožaugis medviežis ėšruod panašē kāp kondės. Tor dvė porė plaukalēs apaugosiu sparnū. Vuo patīs medviežē (katrėi īr lervas) gīven šaltūs, tīrūs opaliūs ont dogna. Tenās anėi ėš smėltiu, šapaliu pasėderb aplėnkō savi nomalius, katrūs ė kavuojas. Ėšsėrėdėnosės medviežiu „pleštekės“ gīven nuognē trompā.
Kateguorėjė:Vabzdē
Pagōrē
Pagōrē - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 9 prietelē.
Paltėniškė
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Batakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 31 žmuogos.
Kordofana kalbas
Klasėfėkacėjė
Kuordofana kalbas skėrstuomas i ketorės dėdlės gropės:
Kateguorėjė:Nigerė-Kuonga kalbas‎
Dėktatūra
Kateguorėjė:Valdīma skvarmas
Klaipiedas Vīdūna vėdorėnė muokīkla
Klaipiedas Vīdūna vėdorėnė muokīkla - Klaipieduo, šalėp torgaus esonti muokīkla so sostėprėnto dailies ė mozėkas muokėnėmo.
Australėjė (rēšk)
Australėjė gal vadintė:
Klaipiedas Vīdūna vėdorėnė muokīkla
Daba muokīkluo mokos api 550 mokėniu ė dėrb 64 pedaguogā, muokīklā vadovau Arvīds Gėrdzėjauskos.
Noroudas
Kateguorėjė:Klaipiedas miesta muokīklas
Duobilā (Trakā)
Duobilā - gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Muokslėnė klasėfėkacėjė
Gīvūnā klasėfėkoujamė tēp: karalīstė - tėps - klasė - būrīs - šeima - gentės - rūšės
Augalā klasėfėkoujamė tēp: karalīstė - skīrios - klasė - eilie - šeima - gentės - rūšės
Tēpuogė veizieket
Kateguorėjė:Bioluogėjė
Taxonomie
Ožkapē
Ōžkapē - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2011 metās gīvenvėitie gīvena 99 žmuonis.
Aitralė
Aitralė ī tuokė opalė Žemaitėjuo, Rėitava savėvaldībie, i rinki nug Tveru. Ta ī vėina ėš Aitra (Jūras basēns) sodarontiu opiu (aba Aitras kairīsis intaks). Prasided Aitralė Roškė kraštuovaizdė draustėnie, liūnė prī Pribitkas suodas. Tek šaltėniouta ė kūlinga vaga par Luopaitiu švėntvėite, ėr ėš rītū sop Luopaitiu pėliekalni. Paskom Aitralė sraunė vaga tek ont pėitū, pėitvakariu, paskom par Tveru pėitėni šmuota. Tou vėitou tūliaus ont vakarū nūbieg Pėlsopis, katros ī Palas intaks (Mėnėjės basēns), vuo patė Aitralė sok ont pėitū pakuol sobieg so Laukė ė palėik kap Aitra.
Tora Aitralė šmuota bavardiu intaku.
Luopaitiu švėntavėitie Aitralė tek par kūlīnus.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Kapienā (Akmenė)
Kapienā - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Vīžonte
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Lėngvenėškės (Zarasā)
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Suomėjės vieleva
right|thumb|[[Abruozdielis:FIAV 100100.svg|23px Suomėjės vieleva. Pruopuorcėjės: 11:18]]
Alektra
Alektra – krīptėngs alektrėngoju dalieliu jodiejėms. Tas īr fizėkėnės rėiškėnīs, energėjės skvarma, gaunama ėš tam tėkra elementariu materėjės dalieliu jodiejėma.
Kateguorėjė:Fizėka
Suomėjės vieleva
Suomėjės vieleva (, SV Finlands flagga) ī baltam statiakompė laukė esons mielėns skondėnavėšks krīžios.
Gėložē (Vėlnios)
Gėložē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Avėžėiniū seniūnėjuo. Anuo gīven 27 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Davids Hilberts
thumb| Davids Hilberts (, 1862 m. sausė 23 d. Karaliaučiou - 1943 m. vasarė 14 d. Getingenė bova žīmos vuokītiu matematėks.
Dėrba diestītuojo Karaliaučiaus ė Getingena universitetūs. Matematėkas muokslou dėdli duovi palėka invariantu teourėjuo, algebrėnie skaitliu teuorėjuo (īpatėngā Varinga problemuo), geometrėjės pamatūs, integralėnies līgtīsė, matematėnie fizėkuo, matematėnie luogėkuo. 1899 m. apibendrėna pėlnuosės ė begalėnės dimensėjės unitarė erdvė, katra palėka ožvadėnta kompleksėnė Hilberta erdvė.