cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Pāvuonėškės
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Martėnā
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Sendvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 m. anuo gīvena 17 žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Sildenafėls
thumb|300px|Sildenafil
Sildenafil citrate, parduodams, kāp Viagra, Revatio, aba kėtuokē vardās īr vaists, skėrts gīdėtė vīrū lītėnē dėsfonkcėjā (ėmpuotencėjā). Anout ėšvīste vaistū kuompanėjė Pfizer. Viagras konkorentā rėnkuo īr tadalafil (Cialis) ė vardenafil (Levitra).
Juokūbėškės (Šalčėninkā)
Juokūbėškės - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Puoškuoniu seniūnėjuo.
Sildenafėls
Kateguorėjė:Liekarstā
Juokūbėškės (Šalčėninkā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 29 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Farėru kalba
Farėru kalba- šaiures gėrmanu ruodu grōpės kalba. Vartuojama Šiauries jūrās Farėrū saluos. Farėrū kalba rokuonas 60-80 tūkstontiū žmuoniū.
GAZ
„Gazėks“ īr mašėna, dėrbama Rosėjės dėrbīklas „GAZ“ (Guorkė automuobėliu dėrbīkla), esontės Žemotėnė Naugarda miestė. Dėrbīkla ėkorta 1929 m.
Farėru kalba
Kateguorėjė:Germanu kalbas
GAZ
Dėrb:
Kateguorėjė:Automuobėlē
Kražėškē
Kražėškē - kaimālis, besirondūnts terpu Kvėsts i Varduvuos upių per 2,5 km i šiaurs rytus nu Račāliu. Rytėnio pākraštio tek Vardova, šiaurėnio - Kvėst.
1974 m. bōva 21 sodyba, given 26 šeimynas. Unt Varduvuos kronta īr Kražėškiū kapelē, katrūs bova 3-4 kryžē i dabā tebie koplytēl. Koplitēl i kryžius sumeistrāva Laukiniets Kīlme.
Pėitritiūs Kražėškiū kaimalis rubežiounas su Vadagiū pėliakalniu. Maždaug už 1 km. nu tuo pėliakalniaus īr kālva, pavadīnta „Sodybs kālva“. Kāima šiaurinie pusie, kor Vardovuos ōpe dėrb vīngi, īr „Verdous šaltinis“. Tuo šaltėniaus ondou īr bōvis tuoks skāidros i čysts, ka žmuons anū nauduoje kap liekarstvas akīms. Šaltėniaus ondou vės laik borboliava, ligtās vėrtom. Dabā šaltins bevek īr ūžnešts smieliaus.
Šiaurinie kāima dalie īr upielis, pavadīnts Rūdopiu. Tuo upeliaus ondou īr porvėns, unt anuo pavėršiaus īr kāp rudžiū sluoksnis, tudie tēp i pavadynts. Kāima pėitvakariūs īr krūmalē, pavadīnti Deginiem. Onkstiau tėn bōva didelis mėšks, katruo vėins riežis īšdege, tudie krūmā i pavadīnti Deginiem. Vakarū pusie kaimālis rubežiounas su Urbuona bīrže, nes tas mėšks onksčiau priklause bajuorou Urbonavičiou. Iš kāima rytū ein kelālis i Račaliu kaimāli. Tas kelālis vadėnams Karaliens gatve. Istuorėku pasakuojėmo, seniau tėn gyven tuoks Vasiliauskis, katras sāva žmuon vadėns Karaliene. Tudie kels i pavadynts Karaliens.
Kaimaliaus pavadėnėm kilmie
Pasakuojama, ka i dabartini Kražėškiū kaim bova atbiegosias Krāžiu davatkas i pasislieposes rytinie kaim dalie, Vardovuos opes pakrontie, kor dabā rondas kapelē i koplytēle. Nu tū Krāžiu davātku i kėl kaim Kražėškē pavadėnėms.
Kražėškių kaimaliaus žymesni pavadėnėmā
Dāuba, Liuotekuos mėšks, Pėlėis i Sodybas kalnā, Degėnes.
Nuorodos
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Karnarvuons
Carnarvon - gīvenvėitė vakarū Australėjuo. Ton miestalės īr pakrontie.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1883 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 24°52′02″S 113°39′40″E.
Akanuomėka
Glabnuosės akanuomėkas srėtis īr kalnakasība, žvejuonėms ė torėzmos.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Vėdgėnē
Vėdgėnē - Juonėškė rajuonė, Gatautiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 11 prieteliu.
Latviu kalba
Latviu kalba - stombi baltu kalba. Anuo rokounas aple 2,2 mėlėjuonā žmoniū vėsam svietė, daugiausē Latvėjuo, JAV, Kanaduo, Rosėjuo, JK ė Airėjuo.
Latviu kalba, būdama vėina ėš baltu kalbu, īr glaudē sosėjos so lietoviu, žemaitiu kalbuom ė jau ėšmėrosė prūsu kalba.
Skočėškė
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Antanava seniūnėjuo.
Latviu kalba
Ortuografėjė
Abecele:
Šilbaravīkis
thumb|240px|Šilbaravīkē (Gīroporus castaneus)
Latviu kalba
Ortuografėjė
Pėrmuojė lėgė mūso dėinu ėšlėkosė knīnga latviu kalba īr 1585 metās Vėlniou ėšlēsta knīnga, paremta vuokėitiu rašība. Lėgė XX omžiaus latviu rašības pagrīnds bova vuokėitiu kalbuos rašība. XX omžiaus pradiuo ana bova pakėista modėfėkouta luotīnėškas abeceles pagrėndo sokorta rašība, katra sosėdieje ėš 33 raidiu.
Skočėškė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniū.
Šilbaravīkis
Šilbaravīkis aba šilbaravīks, šėla baravīks ī tuokė grība, katra ėšruod padabnē baravīkou.
Skočėškė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Sora Aoi
thumb|Sora Aoi
Ontuonėškės (Vėlnios)
Ontuonėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Zāzdrauka
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Sora Aoi
Sora Aoi - (aba Sola Aoi, gėmosė 1983 m. lapkristė 11 d. Tuokėjė) Japuonėjės aktuorė ė eruotėnės muodėlės, katra sosėlaukosė dėdlē magtīnga diemese nu žėniasklaidas, pozou ana dažnā vėsā plėka.
Šilbaravīkis
Žmuonis šilbaravīkēs paprastā šauk vairius grībus, katrėi ėšruod padabnē baravīkou, bet, ka ėr īr jiedami, nie tuoki geri kap čīsts baravīks. Nug anou šėla baravīks skėras sava geltuono kuoto ė pamošalās, papluokštesnė ė minkštesnė keporė. Šilbaravīkē aug šėlūs, pu pošėm.
Ontuonėškės (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Šilbaravīkis
Muokslėškā dalės šilbaravīkiu prėgol prī slīduoka (kazliuoka) gėmėniū. Kap katrėi šilbaravīkēs šauk ė najiedamus, gorius baravīkus.
Zāzdrauka
Istuorėjė
Kaimalie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Šilbaravīkis
Da šilbaravīkēs šaukiami:
Sora Aoi
Websites
Kateguorėjė:Japuonėjės muodelē Kateguorėjė:Puornograpėjė
Zāzdrauka
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Šilbaravīkis
Kateguorėjė:Grības
Žėižmarē
Žėižmarē īr miests Kaišēduoriū rajuon, 6 km ė pėitos no Kaišēduorē, pri Stievas opės. Tor 3783 gīventojus. Miest īr 2 seniūnėjū centros. Īr Šv. Apaštalā Juokūbā bažnīčė. Žėižmarē žėnuomi no krėžiuotiū čieso.
Voyager 2
right|thumb|300px|„Voyager 1“ ė „Voyager 2“ skrėdėma trajaktuorėjės
Žėižmarē
Istuorėjė
2007 metās gīvenvėitie gīvena 3 783 žmuonis.
Kateguorėjė:Lietovuos miestā Kateguorėjė:Kaišēduoriu rajuona gīvenvėitės
Voyager 2
Voyager 2 - JAV bapėluotės kuosmėnis laivs, 721,9 kg svarontės, ruobuotėzouts zuonds.
Borbėškē (Tauragie)
Borbėškē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis. 1923 m. kaimalie gīvena 102 žmuonis.
Voyager 2
Laivs palēsts 1977 m. rogpjūtė 20 d.
Borbėškē (Tauragie)
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Voyager 2
Laivs praskrėda šalėmās 4 planetu. Tas ī vēns pruodoktėviausiu razoltatu ėš vėsu kuosmėniu laivu skrėdėma istuorėjės.
Kateguorėjė:astruonuomėjė
Lietovuos versla kuolegėjė
miniatiūra|250px|right|Lietovuos versla kuolegėjės bodīnkos
Lietovuos versla kuolegėjė ī naonėversėtetėnė ė navalstībėnė aukštuojė muokīkla Klaipieduo. Kuolegėjė īstēgta 1994 m.
Nūduodas
Kateguorėjė:Lietovuos kuolegėjės Kateguorėjė:Klaipieda
FK Šilutė
Šaltenē
Šilutė
Amerėka
thumb|240px Amerėka īr svieta dalis, esonti terp Ramiojė ė Atlanta ondenīnu. Sodarīta ėš Pėitū ė Šiaurės Amerėkas. Pluots - 42,5 mln. km². Gīventuoju īr daugiau nē 780 mln.
Kateguorėjė:Geuograpėjė
Padvarē (Šėlalė)
Padvarē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Bėjuotū seniūnėjuo.
1955
1955 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided šeštadeinī.
Padvarē (Šėlalė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Vainuotē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Opīnas seniūnėjė. Anuo gīven 246 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Pazadoujė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Alekšiuonē
Alekšiuonē – kaims pėitinie Telšiū rajuona Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo, 3 km ė vakaros no Varniū.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Kyoko Ayana
Kyoko Ayana - (gėmė 1981 m. balondė 15 d. Kanagāvas prefektūruo) Japuonėjės eruotėnės muodėlės.
Kateguorėjė:Japuonėjės muodelē Kateguorėjė:Puornograpėjė
Vainėkā
Vānėkā - Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Suodna bova ėkorta pū žemės repormas bovosiuo Karūnavas dvara žemie.
Istuorėjė
2011 metās Vainėkiūs gīvena 283 prietelē.
Kelmotis
thumb|220px|Jauni kelmotē
Lėipkalnė
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Kelmotis
Kelmotis aba kelmoks ī tuokė grība.
Ėšruod kelmotis švėisē geltuonā aba rodā, anou keporė kap kūgis, bet kap grība senst, tap ana ėm pluokštietė. Ont vėrša ī tuoki kap ė žvīnelē. Kuots geltuons, tēvs, kreivs, so tuokio sėjuono, katros tonkē būn solėpė̄s so keporė.
Aug kelmotē vairiuos (īpatingā lapoutiu) medies, parkūs, suodnūs. Vėsūmet aug dėdliem krūvuom ont kelmū, senū aba sotrēšosiu mediu stombriū, šaknū. Kelmotē jiedama grība ī, bet težė, labiau tink ožsliegtė.
Kateguorėjė:Grības
Gegožė 31
Gegožė 31 dėina īr 151 metu dėina (kelamasēs metās - 152) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Šapnagē
Istuorėjė
Šapnagiū vars pėrmuojė lėika pamėnavuots 1650 m.
Gegožė 31
Vardadėinē
Angele – Gėntauts – Pėtre – Petronėle – Rėmvėle
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Šapnagē
Koltūra
Šapnagiūs vėik Šapnagiū kaima bendroumene "Gėmtėnė", ana bova ėkorta 2003 m. balondė 29 d. Bendroumenē vadouvaun Regina Paulauskienė.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Miltenē
Miltenē īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Žėdėkū seniūnėjuo. Anuo gīven 1 žmuoniū.
Pagėrdėškė
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Bėjuotū seniūnėjuo.
KAvZ
„KAvZ“ īr autuobusos, dėrbams Rosėjės dėrbīklas „KAvZ“ (Kurgana automuobėliu dėrbīkla), esontės Kurgana miestė.
TSRS čieso dėrba nedėdlios autuobusos ont „Gazėka“ kiebola.
Kateguorėjė:Automuobėlē
Buolesluovava
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Abrauoms
miniatiūra|150px|Abrauoma ikuona. [[Andriejos Rubliuovs|A. Rubliuova moziejos]]
Buolesluovava
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Abrauoms
Abrauoms ( אַבְרָהָם tar. Abraham),– Bėblėjės persuonažos, laikuoms žīdu pruobotiom.
Kāp saka Bėblėjė, Abrauoms kėlės ėš Ūra ė gīvenės 2 tūkstontmetie pr. Kr., api 1800 m. pr. Kr.
Kateguorėjė:Senuojė Testamėnta veikiejē
Lelē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Sendvare seniūnėjuo. Anuo gīven 47 žmuonis.
Platkeporē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Karabins
Karabins ī gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1912 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 31°23′00″S 118°41′00″E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Siejės 1
Siejės 1 dėina īr 244 metu dėina (kelamasēs metās - 245) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Pliuoplē
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Antanava seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 58 žmuonis.
Kėrklē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Opīnas seniūnėjė. Anuo gīven 233 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Katkoškės (Šalčėninkā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 28 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Imbiers
thumb|150px|Imbiera šaknis Imbiers ī prīskonėnis augals, katros prīgol imbierėniu augalū (Zingiberaceae) šeimā.
Augals kėlėma nug Kėnėjės ī, daba augėnams daugomuo Indėjuo, Pėitrītiu Azėjuo, vėituom Afrėkuo (Kamerūnė). Jiediou ēn imbiera šaknis. Anas dėdlē laiška smuoka, paneši i cėtrėna. Tink pagardintė sausainius, bondielius, taisītė erbatā, tepuogė ī dėdlė liekvarsta kap suop gerklie, pėlvs, mažėn pīkėnėma.
Kateguorėjė:Žuolīnā
Žemaitėjės pėins
right|border|220px Žemaitėjės pėins īr vėina dėdliausiu pėina pardėrbėma imuoniu Lietovuo. Bendruovė ėsėkūrus Telšiūs. Ikorta 1924 m. kāp Telšiū pėinėnė. Nūnā tėik pėina ė anuo pruodoktos vėsuo valstībie, tēpuogi eksportuojami i ES, Rosėjė, Kanada, JAV.
Kateguorėjė:Telšē Kateguorėjė:Bėndruovės
Kepaliu seniūnėjė
Gatautiu seniūnėjė īr Juonėškė rajuona pėitūs, pėitrītiūs. Cėntros īr Kėrnātē.
LiAZ
„Liazėks“ īr autuobusos, dėrbams Rosėjės dėrbīklas „LiAZ“ (Likina automuobėliu dėrbīkla), esontės Likina miestė (Maskvuos srėtis).
TSRS čieso dėrba autuobusos ont „Zila“ kiebola.
Kateguorėjė:Automuobėlē
1949
1949 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided šeštadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Gėralė (Zarasā)
Gėralė - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Astraučīzna
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Hirošimas prefektūra
Hirošimas prefektūra  īr patiamė Čiūgoku regijuona vėdorie, Honšiū saluo asontė Japuonėjės prefektūra. Suostėnė Hirošima īr.
Prefektūras vėituo onkstesnēs čiesās bova Bingo ė Akio žemės. Hirošimas prefektūruo ėšplietuota mašėnu ė laivū gamėnėma pramuonė, čiuonās veik „Mazda“ korporacėjės būstėnė.
Nūruodas
Kateguorėjė:Japuonėjės prefektūras
Afrėkanu kalba
Afrėkanū kalba- gėmanū kalbū grōpės kalba. Vartuojama Pietū Afrėkuo, Namibijuo. Afrėkanū kalba rokuonas didleu kāp 6 mln. žmuoniū.
Vuokītiu kalba
right|upright=2|thumb|Vuokītiu kalbuos paplėtėms svietė frameless|upright=1.25|right|Vuokītiu kalbuos paplėtėms Euruopuo
Vuokītiu kalba (Deutsch) - germanu kalbū gropės kalba. Vartuojama Vuokītėjuo, Austrėjuo, Šveicarėjuo, Lioksemborgė, Lichteinšteinė. Vuokītiu kalba rokuonas daugiau kāp 110 mln. žmuoniū.
Kateguorėjė:Germanu kalbas
Zacėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kaimalie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Pakvistis
Pakvistis īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Žėdėkū seniūnėjuo. Anuo gīven 0 žmuoniū.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Boivīdē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 261 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Miri Hanai
Miri Hanai - (gėmosė 1984 m. spalė 15) Japuonėjės eruotėnės muodėlės.
Nouruodas
Kateguorėjė:Japuonėjės muodelē Kateguorėjė:Puornograpėjė
Gembūtės
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Kroupiū seniūnėjuo.
Bėržėnėškis
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Metabolėzmos
thumb|Sopaprastėnts grafėkielis, katramė [[onglu kalba|onglėškā paaiškėnta, kāp lāstelės vėdou metabolėzmos vīkst.]] Metabolėzmos vuo metabuolėzmos (ėš „metabolē“, kas znuočie kėtėms) īr kuožnuo lāstelie vīkstontiu kemėniu reakcėju vėsoma. Ons sodara lāstelē galėmībės augtė, daugėntės, reagoutė i aplinka, kustietė. Skėrstuoms i dvė gropė:
Gembūtės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniū.
Bėržėnėškis
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Kėrnātē
Kėrnātē - Juonėškė rajuonė, Kepaliu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 341 prietelės. Seniūnėjės centros.
Metabolėzmos
Metabolėzma palengvėntė gal ivairūs fermentā.
Siejės 2
Siejės 2 dėina īr 245 metu dėina (kelamasēs metās - 246) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
1938
1938 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided šeštadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Siejės 2
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Fatmir Sejdiu
thumb|right|Fatmir Sejdiu Fatmir Sejdiu (g. 1953 m. spalė 23 d.) - ontrs laikėnasės Kuosuova prezidėnts. Anam valdont Kuosuovs paskelbė naprėklausuomībė.
Ons īr bovės Prėštėnas onėversėteta pruofasuorios, kuovuojės prīš autuorėtarėnė Jogoslavėjuos valdīma.
Kateguorėjė:Kuosuova prezidėntā
Palaima (Šėlalė)
Palaima - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Bėjuotū seniūnėjuo, ož 4 km i šiaurės šmuota nū Bėjuotū miestalė. Aukštiausės suodnas tašks - 146 metrā vėrš jūras līge.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 17 žmuoniū.
Gembūtės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Skaistgėrē (Kiedainē)
Skaistgėrē īr gīvenvėitė Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo, 9 km i pėitvakarios nu Josvainiu, pri Alounas opalė. Aplėnkou dūnksa mėškā. Īr gėrėninkėjė, Kuniuoniu muokīklas skīrios. Skaistgėriūs gīven 294 prietelē.
Istuorėjė
Tarībėnie gadīnie Skaistgėrē bova „Naujė Gīvenėma“ kuolūkė centrėnė gīvenvėitė.
Metabolėzmos
Kateguorėjė:Kemėjė Kateguorėjė:Bioluogėjė
Žėimovienā
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Opīnas seniūnėjė. Anuo gīven 220 prieteliu.
Danu kalba
Danu kalba - šiauris germanu ruodu grōpės kalba. Vartuojama Danėjuo. Danu kalba rokuonas didleu kāp 5,5 mln. žmuoniū.
Kateguorėjė:Germanu kalbas
Žėimovienā
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Skaistgėrē (Kiedainē)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kiedainiu rajuona gīvenvėitės
Ilinuojos
right
Klėpštē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Sendvare seniūnėjuo. Anuo gīven 65 žmuonis.
Ilinuojos
Ilinuojos īr 21-uojė JAV valstėjė.
Klėpštē
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Grenfela daugiabotė gaistros
Grenfela daugiabotė gaistros ī 2017 m. bėrželė 14 d. Luonduonė, Onglėjuo, notėkė̄s magtīngs gaistros par katron žova mažiausē 72 žmuonės. Gaistra gesėna aple 200 gaistrėninku, dėrba 45 gaistru gesėnėma mašėnas.
Ilinuojos
Dėdliausė miestā
2019 m. doumenīs
Kateguorėjė:JAV valstėjės
Grenfela daugiabotė gaistros
Kateguorėjė:notėkėmā
Siv Jensen
thumb|203px|right|Siv Jensen
Siv Jensen (g. 1969 m.) - Nuorvegėjės puolėtėkā, nūg 2013 m. ī Nuorvegėjės fėnansu mėnėstrė. Ana ī Nuorvegėjės parlamenta narie nūg 1997 m.
Kateguorėjė:Nuorvegėjės žmuonis
PAZ
„Pazėks“ īr mažos autuobusos, dėrbams Rosėjės dėrbīklas „PAZ“ (Pavluova automuobėliu dėrbīkla), esontės Pavluova miestė (Žem. Naugarda srėtis).
Parakalnis
Parakalnis īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Žėdėkū seniūnėjuo. Anuo gīven 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Pamėliošē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Fricos Ričerds Šiaudėnis
thumb|233px|right|Frics Ričerds Šiaudėnis Fricos Ričerds Šiaudėnis ( 1871 m. siejės 19 d. – 1906 m. bėrželė 22 d.) – lietoviu kėlėma, Vuokītėjės zuouoluogs, muokslėninks, truopniausē platē žėnuoms ož sėpėlė sokeliejė bakterėjės Spirochaeta pallida (tepuogė žėnuomas kāp Treponema pallidum) soradėma. Ton ons sorada dėrbdams Berlīnė krūvuo so vuokītiu muokslėninko Erėko Huofmano. Tēpuogė dėrba so malērėjės, mėiga lėguos ė kėtās medecėnas tīrėmās.
Vėktuorėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kaimalie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Janėna Miščiokātė
Janėna Miščiokātė (g. 1948 m. gegožė 10 d. – m. 2008 m. vasarė 20 d.) bova Lietovuos estradas dainėninkė, vairiū televėzėjės pruojektu dalīvė ė vediejė. Ana bova vėina talentėngiausu Lietovuos mozėkas atlėkieju.
Šaltenē
Miščiukaitė
Siejės 3
Siejės 3 dėina īr 246 metu dėina (kelamasēs metās - 247) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Ponžuonė̅s
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Gaulienā
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Opīnas seniūnėjė. Anuo gīven 112 prieteliu.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Atuoms
Atuoms (eš sen.gr. άτομοσ – nedaluoms) – mažiausė elektrėškā neotrali kemėne elementa dalalė, katra tor anuo keminės savībes. Atuoma dīdis īr aple 0,1 nanometra. Vienam kubėniami metrė telp aple 1030 atuomu.
Savuoka „atuoms“ da V a. pr. m. e. ivedė graiku piliosops Demokrits. Palē anuo teorėjė, visos materijals sosėded ėš ivairiū tipu smolkiu dalaliu, basiskėriantiu sava fuorma ė dīdiu, karu nabimanuom da labiau soskaidītė vei sonaikintė.
Atuoms bova laikuoms elementariausė materijala dalale lėgė pat 1897 m., kumet onglu fizėks Dž. Dž.Tompsons irodė ka egzistoun smolkesnės ož atuoma dalalės – elektruonā. Kemėjuo atuoms apėbriežiams kāp mažiausė kemiškā nedaluoma materijala dalalė. Kemėjā sodėtinga sėstema īr muolekolė. Tuo terpu fizėka smolkē nagrinie atuoma struktūra, muolekolė fizėkas muoksle – elementari sėstema.
Atuoma sandora
Atuoms - mažiausė elementa dalalė, katruos spėndolīs svīruo nū 0,53 x 10-10 m. (ondenėlė) lėgė 2,7 x 10-10 m. (urana atuoma). Dėdliuojė atuoma masės dalis - 10 -14 - 10-15 m spėndolė kondoulī, katra sodara teigiamė pruotuonā ė neotralaus krūvė neutruonā, a aplėnkou kondouli skrend neigiama krūvė dalalės - alektruonā.
Kmelnėnkā
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Puoškuoniu seniūnėjuo.
Atuoms
Atuoma sandora
Neotraliam atuomė pruotuonu skaitlios kondoulī īr līgos alektruonu skaitliou ė atėtink kemėnė elementa atuomėni nomeri. Atuomou netekos vėina a daugiau elektruonu, atuoms patamp teigiamo juono, kadongė krūvis diel dėdesnė protuona skaitliaus patamp teigiamo. Kumet prisėjongiamė papėlduomė alektruonā, atuoms vėrsta neigiamo juono. Tuo patėis kemėnė elementa atuomā, torėntīs skėrtėnga neutruonu skaitliu kondoulī vadėnamė izotuopās. Šiuo čieso žėnuomė 112 kemėniu elementu atuomā.
Kmelnėnkā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Atuoms
Atuoma sodarontiu elementariuju dalaliu savībės
Kateguorėjė:Fizėka Kateguorėjė:Kemėjė
Lolo Ferrari
200px|right|thumb|Lolo Ferrari
Lolo Ferrari, tėkros vards gėmos Eve Valois (1963 m. kuova 4 d. - 2000 m. kuova 5) īr prancūzu šuokiejė, aktuorė ė muodelė, dėdlē gerā bova žėnuoma diel dėdliu ėšdėdėntu papu. Lonkės Lietovuo.
Kateguorėjė:Eruotėnē muodelē Kateguorėjė:Prancūzėjės žmuonis
Kepalē
Kepalē - Juonėškė rajuonė, Kepaliu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 390 prieteliu.
Pavierē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Bėjuotū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniū.
Gāsrē (Kazlū Rūda)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 25 žmuonis.
Gougėškis
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Gāsrē (Kazlū Rūda)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Degotėškis
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Paviliuotė
Paviliuotė īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Žėdėkū seniūnėjuo. Anuo gīven 70 žmuoniū.
Ėndiana
right
Ėndiana (ongl. r.: State of Indiana) - 19-ojė JAV valstėjė.
Kateguorėjė:JAV valstėjės
Siejės 4
Siejės 4 dėina īr 247 metu dėina (kelamasēs metās - 248) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Cadoux
Cadoux - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1927 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 30.768°S 117.135°E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Bodrėkā (Klaipieda)
Bodrėkā - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Sendvare seniūnėjuo. Anuo gīven 24 žmuonis.
Joudkaimē
Joudkaimē īr gīvenvėitė Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo, pri Šošvės dešėnė kronta, prīšās Josvainios. Anuo gīven 251 prietelios. Kelē i Ariuogala, Koniuonios.
Bodrėkā (Klaipieda)
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Joudkaimē
Īr Josvainiu gėrėninkėjė.
Kateguorėjė:Kiedainiu rajuona gīvenvėitės
Plēkē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Kroupiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Mėsūris
right
Mėsūris (ongl. r.: State of Missouri) - 24-ojė JAV valstėjė.
Kateguorėjė:JAV valstėjės
Muoskvėčios
thumb|250px|„Muoskvėčios“-412 thumb|250px|„Muoskvėčios“-2141
„Muoskvėčios“ - lengvuojė mašėna, katra bova dėrbama TSRS dėrbīklas „AZLK“ (Lenina kamsamuola automuobėliu dėrbīkla).
TSRS čieso, „Muoskvėčios“ draugum so „Žėgolio“ bova glavniausės šalėis lengvuosės mašėnas.
Kateguorėjė:Automuobėlē
Pavondenės Šv. Vuonas bažninčė
miniatiūra|240x240px|Bažninčė 2018 m.
Boivīdē II
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 6 žmuonis.
Pavondenės Šv. Vuonas bažninčė
'''Pavondenės Šv. Vuonas bažninčė''' ī medėnė bažninčė, katra stuov Žemaitėjės miestalie Pavondenie, 7,5 km ont šiaurės rītū nug Varniu.
Boivīdē II
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pocaitē
Pocaitē īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Žėdėkū seniūnėjuo. Anuo gīven 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Pavondenės Šv. Vuonas bažninčė
Pėrmuojė bažninčė čiuonās pabūdavuota 1620 metās, prī anuos vēkė parapėjės muokīkla. Dabartėnė bažnīčė pabūdavuota 1802 metās.
Ana statiekompė ī, so vėino buokšto, vėdou - 5 altuorē. Švėntuorios aptjousts mūra tuora, stuov medėnė varpėnė (XIX o.), stacėjės.
Kateguorėjė:Žemaitėjės bažninčės Kateguorėjė:Telšiū rajuons
Pampuotaukšlis
thumb|240px|Pampuotaukšlē
Pampuotaukšlis, kėtap pompuotaukšlis, pompuotauškis, pompuotekšlis, pompuotaukštis, pompotis ī tuokė grība.
Ėšruod kap kuokis ėšpampė̄s kiaušis aba grūšė, balts aba pilks, apaugė̄s tuokēs pampās aba dīglēs. Kap sosenst, pampuotaukšlis parodoun – jēb tuoki sokiožėni, ta ons paleid debesi dolkiu, katras ėš tikra ī anou spuoras.
Aug pampuotaukšlē nug gegožė lėgo spalė vairiūs vėitūs: medies, parkūs, ganīklūs, tonkē krūvuom.
Vielinės
Kateguorėjė:Žemaitiu švėntės
Gaštiūnā
Gaštiūnā - Juonėškė rajuonė, Kepaliu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 367 prietelē.
Hetitā
thumb|Paskutini žėnuom hetitū karalio Supiliolioma II vaizdoujantis reljiefs
Hetitū valstībė
Mažuojuo Azėjuo žemė bova nederlinga, anuos pavėršios bova nusiets kalnagobres. No kalnūs bova gauso ruduos, vare ė gelėžėis. Tep pat statībėne akmens ė medienas. Tas skatėna vīstītė prekīb.
Apie 1800 m. pr. Kr. Mažuojuo Azėjuo sosėkūrė hetitū valstībė, katro sodarė mažas karalīstes. Anū valduovā prisėikdavė vėriausiajam hetitū karaliou, katras gīvena suostinie Chatošė.
XVII o. pr. Kr. karalios Muršilis I ožkariava Šiaurės Sirėjė, praplietė valstībes terituorėjė pėitūs. XIV-XIII o. pr. Kr. gīvava hetitū imperėjė, sėikus Egieje jūr vakarūs', Eufrata aukštopi ritūs, Vėdoržeme jūr ė Lėbana kalnus pėitūs. 1296 m. pr. Kr. Sirijuo, pri Kadeša susiriemė Motvale vadovaujama hetitū kariuomenė ė Ramze II vadovaujama egiptietiū kariuomenė. Abėdvė kariuomenes patīrė didėlius nuostuolius.
Kovuos nosėlpos' Hetitū imperėjė 1200 m. pr. Kr. užpoulė laukėnės gėntīs (egiptietē anas vadėna jūrū tautuom). Toukart hetitū imperėjė suskėla i kelet mažū valstībieliū, pakrėka ė dar baiseu nusėlpa, dėltuo anū žemes užiemė Asirėjė. Žlogos hetitū valstībē, išnīka ė anū kalba. Hetitū valstībė ėgzistava nu XIX iki XII o. pr. Kr.
Hetitā pėrmėjē išmuoka līdītė gėlėž (II tūkst. pr. Kr. vėdurie), pėrmėjē sokūrė lėngv kovuos vežėm, pėrmėjē teismū praktikuo atskīrė tīčėn veikl nu netīčėnes, tep pat pėrmėjē pradiejė rašītė nuoseklius istuorinius metraščius.
Degotē (Opīna)
Degotē - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Opīnas seniūnėjė. Anuo gīven 45 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Pamēžē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Dembā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
1898
1989 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided šeštadeinī.
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Šošvė
Šošvė īr opės Vėdoriuo Lietovuo; Neviežia dešėnīsės ėntaks. Prasided Kelmės rajuone, tek par Tītovienu tīrali, pasum sok i rītos i tek par Radvėlėškė rajuona. Anam pratek Solėnkiū pelke, a nu santokos so Berže pasok i pėitrītios. Paskum Šošvė pratek pru Kiedainiu rajuona. Ana itek i Nevieži tėis Graužiū kaimalio.
Dėdliausė ėntakā: Beržė, Žėidopė, Srauts, Sarva (kair.), Guomerta, Žadėkė, Ažītė, Lėida, Lapskuojis, Vėkšropis, Potnopis.
Kuonecpuolis
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Siejės 5
Siejės 5 dėina īr 248 metu dėina (kelamasēs metās - 249) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Kuonecpuolis
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Šošvė
Šošvė īr patvankta Ongėriū ožtvaka. Teipuogi šalep Šošvės iskūris Skėndėrėškė parks. Pri Šošvės stuov šėtos gīvenvėitės: Šiaulienā, Pašošvīs (Radvelėškis), Grėnkėškis, Vaitėikūnā, Pašošvīs (Kiedainē), Ongėrē, Josvainē.
Kateguorėjė:Lietovuos opis
Eglopis
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Antanava seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Dėrvuonienā (Telšē)
Dėrvuonienā - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Opīnas seniūnėjė. Anuo gīven 87 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
UAZ
thumb|250px|„Uazėks“
TSRS čieso dėrba džėpus (vadėintus „viliukās“), lėngvus grozavīkus ėr autuobusiukus (UAZ-452).
Kateguorėjė:Automuobėlē
Joudgalvielė
thumb|200px|Joudgalvielės
Joudgalvielė aba joudgalvelė ī tuokis augals, muokslėškā prigolons nuotrelėniu augalū šeimā.
Aug pėivūs, laukūs, pakrūmies, medies, prī balu. ī liekvarstos – joudgalvieliu verdama erbata diel kakla skaudiejėma. Da tink nug krūtėnės sonkoma, krenkštėma.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Vertėmā (Trakā)
Vertėmā - gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Pėrats
thumb|right|300px|Pėratu vieleva, žėnuoma kāp [[Lėnksmasā Ruodžeris]] Pėratā (,, nu žuodė peiraomei 'ėiškuotė nuotīkiu ė laimės jūruo') īr razbainīnkā, poulontis laivos jūruos ė taikėnios, asontios krontė, sėikont ožgruobtė kruovėni. Greitiausē žuodis pėrats (peirato) pėrma karta bova pamėnavuots ruomienu istuorėka Puolėbėjous, api 140 m. pr. Kr.
Vertėmā (Trakā)
Istuorėjė
Kaimalie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kaniūkā (Boivīdē)
Kaniūkā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 54 žmuonis.
Vertėmā (Trakā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Krēvuojė (Šalčėninkā)
Krēvuojė - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Puoškuoniu seniūnėjuo.
Kaniūkā (Boivīdē)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Beržėnėnkā
Beržėnėnkā - Juonėškė rajuonė, Kepaliu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 362 prietelē.
Krēvuojė (Šalčėninkā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Pėlsūdā (Šėlalė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Pėrats
Dabartėnio čieso pėratās tēpuogė vadėnamė nelegalės kuompioterėnės teknėkas nauduotuojē (IT pėratavėms).
FK Vėtra
FK Vėtra bovė̄s Lietovuos futbuola klubs. Pradiuo vēkė Rūdiškiūs, paskom, kap pakliova i „A Līga“, periejė i Vėlniu. Pu keliū sezuonu sožloga.
Pėrats
Nūruodas
Kateguorėjė:Istuorėjė Kateguorėjė:Nelegalės pruofesėjės
Krēvuojė (Šalčėninkā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
FK Vėtra
Šaltenē
Vėtra Kateguorėjė:Vėlnios
Montana
right
Švedu kalba
Švedū kalba (svenska) – šiauris gėmanū ruodū grōpės kalba. Kāp uofėcelė kalba vartounama Švedėjuo ėr Suomėjuo. Švedū kalba rokuonas didleu kāp 9 mln. žmuoniū.
Montana
Montana (ongl. r.: State of Montana) - 41-ojė JAV valstėjė.
Repšē
Repšē īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Žėdėkū seniūnėjuo. Anuo gīven 24 žmuoniū.
Montana
Kateguorėjė:JAV valstėjės
Repšē
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Švedu kalba
Abecelė
Švedu kalbuo nauduonama standartėnė luotīnū kalbuos abecelė, bat tor keles diakrėtėnes raidės.
Kateguorėjė:Germanu kalbas
Ongėrē
Ongėrē īr gīvenvėitė Kiedainiu rajuone, Josvainiu seniūnėjuo, šalėp plenta Josvainē-Krakies ėr Šošvės opės (Ongėriū tvankinio). Šalėp suodnas vėik hėdraalektrėnė. Gīvenvėitie īr medėcėnas ponkts, kriautovė.
Istuorėjė
2001 metās Ongėrious gīvena 204 žmuonis.
Ibrahim Rugova
Ibrahim Rugova (1944 m. groudė 2 d. - 2006 m. sausė 21 d.) - pėrmasės Kuosuova "prezidėnts". Kuonflėkto čiesė terp Kuosuova žmuoniu bova laikuoms Tautuos tievo.
Kateguorėjė:Kuosuova prezidėntā
FIRE
FIRE jodiejėms (, žem. - Fėnansėnis liousoms, ankstīva pensėjė) - vėsoumanės jodiejėms, palē katron žmuonis mėigėn kėik galėm onkstesniam omžiou ėšēt i pensėjė. Ton jodiejėms pasėikiejē miegėn truopnē somažīnt ėšlādas ė padėdėnt pajamas, ka kū dėdlesnės šmuots pėnėgu būtom sotaupītė atėitē.
Pagrėndėms
FIRE ī pasėikams par magtīnga taupīma. Vėizont tėktās i pajamas ė sānaudas (ė namėslėnont apie investėcėjės):
Palē ton pavīzdi galėm vėiziet, ka dėdėnams taupīms truopnē artėn gadīne, komat galēm būs ėšēt i pensėjė
Šaltenē
Kateguorėjė:Akuonuomėka
Pliopē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Bėjuotū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Catabis
Geuograpėjė
Gīvenvėitė īr ož 170 km i šiaurė nū Perth.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Pagervē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Naujuosės Akmenės kaimėškuo ė Kroupiū seniūnėjuos.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniū.
Glaudienā
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Sendvare seniūnėjuo. Anuo gīven 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Naus Džersės
right|Thumb|Naus Džersė terėtuorėjė (randuonuo spalvuo) JAV žemielapie
Naus Džersės (ongl.: New Jersey) - 3-ojė JAV valstėjė.
Kateguorėjė:JAV valstėjės
Juonēkėškės (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Duovīds Panceruovs
Duovīds Panceruovs (, g. 1987 m. vasarė 11 d.) ī poikē žėnuoms Lietovuos tīrėmu žiornalėsts. Dėrb nug 2006 m. Īr dėrbės Okraėnuo Maidana revuoliocėjės ė Rosėjės agresėjės prīš Okraėna gadīnie. Dėrb Laisvės TV.
Šaltenē
Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Strīgalė
Strīgalė īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Žėdėkū seniūnėjuo. Anuo gīven 3 žmuoniū.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Svėlē
Svėlē īr gīvenvėitė Kiedainiu rajuone, Josvainiu seniūnėjuo, pri plenta Josvainē-Ariuogala ėr Šošvės opės. Svėlious gīven 175 žmuonis.
Šalep Svėliu donksa Svėliu mišks.
Kateguorėjė:Kiedainiu rajuona gīvenvėitės
Siejės 6
Siejės 6 dėina īr 249 metu dėina (kelamāsēs metās - 250) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Vardadėinē
Beata - Faustos - Vaištauts - Tautēn'
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Naujikā (Telšē)
Naujikā - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Opīnas seniūnėjė. Anuo gīven 27 prietelē.
LADA
thumb|250px|Pėrms „Žėgolis“
LADA aba „Žėgolis“ īr lengvuojė mašėna, dėrbama Rosėjės dėrbīklas „AvtoVAZ“, esontės Toljatė miestė.
TSRS čieso „Žėgolis“ bova glavniausė lėngvuojė mašėna vėsuo šalī.
Kateguorėjė:Automuobėlē
Vainuotėškē
Vainuotėškē - Kiedainiu rajuonė, Duotnovas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2011 metās gīvenvėitie gīvena 909 žmuonis.
Valoikas
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Paežerē (Boivīdē)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kiokėškē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Marcelėškis
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
1887
1887 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided šeštadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Kompā II
Kompā II īr gīvenvėitė Kiedainiu rajuone, Josvainiu seniūnėjuo, pri plenta Kōniounē-Pernarava ėr Potnopė opės. Kompous II gīven 120 žmuonis.
Nuorvegu kalba
Nuorvegu kalba - šiaurės gėmanū ruodū grōpės kalba. Vartuojama Norvėgėjuo. Norvėgū kalba rokuonas didleu kāp 4,6 mln. žmuoniū, ėš katrū 3,5 mln. rokuonas bokmål, vuo 700 tūkstontē nynorsk dialektās.
Abecelė
Nuorvegu kalba abecelė tor 29 raidis, anas sovēn so luotīnėška abecele, ėšskīros tėktās ton, ka da īr trīs papėlduomas raidis Æ, Ø ė Å.
Nūruodas
Kateguorėjė:Germanu kalbas
Patomšē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Opīnas seniūnėjė. Anuo gīven 28 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Kormātē (Juonėškės)
Kormātē - Juonėškė rajuonė, Kepaliu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 113 prieteliu.
Gvėldē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Sendvare seniūnėjuo. Anuo gīven 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Šlapēkē
– gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Bėjuotū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Linksmakalnis (Kazlū Rūda)
Lėnksmakolnis - gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Antanava seniūnėjuo.
Kazėmierėškis
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Linksmakalnis (Kazlū Rūda)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Kazėmierėškis
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Karnėškės
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Kroupiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Šventėninkā (Boivīdē)
Šventėninkā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 87 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kronėškės
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Puoškuoniu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Nathalia Dill
Nathalia Goyannes Dill Orrico (1986 m. kuova 24 d. - ) - Brazilu aktuorė.
Televėzėjė
Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
Sūdintā
Sūdintā īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Žėdėkū seniūnėjuo. Anuo gīven 28 žmuoniū.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Latvėškės (Zarasā)
Latvėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Niojuorks (valstėjė)
right|thumb|Niujorka valstėjės vėita [[JAV]]
Niujorks (ongl. k.: State of New York) - 11-uojė JAV valstėjė. Suostėnė - Olbanis, dėdliausės miests - Niojuorks.
Kateguorėjė:JAV valstėjės
Islandu kalba
Islandu kalba (islandu: íslenska) - šiauris gėrmanu ruodu grōpės kalba. Vartuojama Ėslandėjuo. Ėslandū kalba rokuonas didleu kāp 300 tukstontiū žmuoniū.
Kateguorėjė:Germanu kalbas Kateguorėjė:Islandėjė
Kėnėšks rašts
Kėnėška rašta ženklū īr baisėngā daug. Da 100 m. pu Krėstaus ėšleistamė kėnėškamė žuodīnė anū bova 9353, vuo naujausiamė 2004 m. žuodīnė Yitizi Zidian (異體字字典) — 106 230.
Vėmėsojeriu kalba
Vėmėsojeriu kalba - mėrštonti gėmanū ruodū grōpės kalba. Vartuojama Lėnkėjuo. Vėmėsojeriū kalba rokuonas 70 žmuoniū, didliuoji dalis anū īr senīva omžiaus.
Anapuolės (Juonėškės)
Anapuolės - Juonėškė rajuonė, Kepaliu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 2 prietelē.
Vėmėsojeriu kalba
Kateguorėjė:Germanu kalbas
Kėnėšks rašts
Galerėjė
Kai katrėi ženklā gal būtė sodietėngė, ale īr tēpuogė ožrašuomu vėino ženklo.
Kateguorėjė:Kėnėjė Kateguorėjė:Rašta sėstemas Kateguorėjė:Japuonėjė Kateguorėjė:Kuoriejė
Makeduonu kalba
Makeduonu kalba - slavu kalbu gropes pėitu slavu puogropiou prėgolantė kalba, katra rokounas aple 2 mln. žmuoniu. Artėmiausė makeduonu kalbā īr bolgaru kalba. Rašītėnė makeduonu kalba so serbėškas kėrėlėcas raidiem sokorta 1945 m. Graikėjės ė Albanėjės makeduonu kalbuo īr dėdlesnės šmuots torkėška ė graikėška kėlėma žuodiu. Makeduonu kalba tor uofėcēliuos kalbuos statosa Makeduonėjuo.
Kateguorėjė:Slavu kalbas
Svėrnelē
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kaimalie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Siejės 8
Siejės 8 dėina īr 251 metu dėina (kelamasēs metās - 252) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertīs
Kateguorėjė:Dėinas
Šiaudėniškė (Kazlū Rūda)
Šiaudėniškė - gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Antanava seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Šlapaberžė
Šlapabēržē - Kiedainiu rajuonė, Duotnovas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 616 prietelē.
Sogaudē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Žėdėkū seniūnėjuo. Anuo gīven 31 žmuoniū.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Mēžē (Tauragie)
Mēžē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Meduolėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Akmentėltės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 5 žmuonis.
Jean Sibelius
Juohans Jolios Krėstėjans „Jean“ Sibelius (1865 m. groudė 8 d. - 1957 m. siejės 20 d.) bova suomiu kompuozėtuorios.
Akmentėltės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Jean Sibelius
Laikuoms žīmiausio Skandinavėjės šaliū sėmfuonėnės mozėkas koriejo. Anuo populēriausis korėnīs - sėmfuonėnė puoema Finlandia.
Kateguorėjė:Soumėjės kompuozėtuorē
Kondingaps
Condingup - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1963 m.
1881
1881 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided šeštadeinī.
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Pensilvanėjė
right
Pensėlvanėjė īr ontruojė JAV valstėjė. Suostėnė – Harisburgs, dėliausis miests – Filadelfėjė.
Kateguorėjė:JAV valstėjės
Bėliuonīs
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Bėliuoniu seniūnėjuo, anuos centrs.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 294 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Nikuolia Sarkuozī
Trompa biuograpėjė
N. Sarkozy gėmė 1955 m. vėngra imigranta Pala Sarkozy ė Graikėjės žīdės Andree Mallah šėimuo. N. Sarkozy vėdorėnie muokīkluo muokies vėdotėnėškā, vuo gereusē anam sekies prancūzu kalba. Vākīstie būsėmasis prezėdėnts daug spuortava ė lėgė pat šiuol tonkē biegiuo, važėnie dvėratio ė juodėnie.
1974 m. N. Sarkozy istuojė i UDR partėjė, vuo 1976 m. perejė i Ž. Širaka sukorta RPR partėjė. Būdams 28 m. N. Sarkozy tapa baisē tortinga Parīžiaus priemeste Neji pri Senas mero. 1993 m. Nicolas ėšgarsiejė, kumet pats asmenėškā ved derības su vėsa vākū daržele gropė ikaitās pajiemosio vīro. Tās patēs metās N. Sarkozy palėka biodžeta mėnėstro.
N. Sarkozy 2004 m. palėka dešiniūju partėjės RPR vaduovuo. Nug 2000 rogpjūtė 29 d. lėgė 2002 m. gegožė 7 d. ė nu 2005 m. gegožė 31 d. lėgė 2007 m. kuova 26 d. bova Prancūzėjės vėdaus rēkalū mėnėstros. 2007 m. Prancūzėjės Prezėdėnta rėnkėmu pėrmajamė ratė (balondė 22 d.) ožjiemė pėrma vėita, sorinkės 31,18 % balsū. Ontram ratė (gegožė 6 d.) sorinka 53,06% balsū ė ėšluošė prīš socialistū kandidata Seguolėn Ruojal.
N. Sarkozy 1996 m. apsižanėjė ontra lėika, tor tris vākūs. Ėšpažīst Ruomas katalėkū viera.
Nūruodas
Sarkozy, Nicolas Kateguorėjė:Teisėninkā
Andrešiūnā
Andrešiūnā - Juonėškė rajuonė, Kepaliu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 32 prietelē.
Klemėškė II
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Sendvare seniūnėjuo. Anuo gīven 76 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Bedržėchos Smetana
thumb|150px|Bedržėchs Smetana Bedržėchs Smetana (Bedřich Smetana, 1824 m. kuova 2 - 1884 m. gegožė 12 d.) - čeku kompuozėtuorios.
Kateguorėjė:Čekėjės kompuozėtuorē
Šeirē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Žėdėkū seniūnėjuo. Anuo gīven 5 žmuoniū.
Līglaukē (Zarasā)
Līglaukē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Obėškes suoda
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Opīnas seniūnėjė. Anuo gīven 11 prieteliu.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Siejės 9
Siejės 9 dėina īr 252 metu dėina (kelamasēs metās - 253) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
1870
1870 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided šeštadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Lastautėkā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 35 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Jautmalkē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Kroupiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 61 žmuogos.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Mėčėgans
right
Mėčėgans (ongl. r.: State of Michigan) - 26-ojė JAV valstėjė.
Kateguorėjė:JAV valstėjės
Kliuokis
Kliuokis īr ežers Žemaitėjuo, Telšiū rajuonė, 3 km nū Žarienu i pėitrītiu šmuota. Ėlgoms lėgė 0,9 m, platoms lėgė 0,5 km. Krontā žemi, sopelkiejė, apaugė mėško. Ė šiaurė nu Kliuokė tīvūliuo kėts ežers Saluots. So anom jong opalis.
Šalep Kliuokė īr suoda Kliuokā.
Galisu kalba
Galisu kalba - vėina ėš romanu kalbū. Galisu kalba rokouns Ėspanėjės regiuoni Galėsėjuo. Galisu kalba rokouns 3-4 mln. žmuoniū.
Nūruodas
Kateguorėjė:Ruomanu kalbas
Duonghuojos
200px|right|thumb|Duonghuojos Duonghuojos īr dėdliausis miests Vietnamė. Robežiounas so Bo Trach, Quang Ninh. Duonghuojos 1230 km ī šiaure nu Hošėmins, 6 km ī šiaure nu Duonghuojaus uora ousta, 500 km ī pėitos nu Hanuojaus, 50 km ī pėitos nu Fuongnakebangs (parks itraukts ī UNESCO svieta pavelda sāraša).
Kateguorėjė:Vietnams
Čieps
thumb|Čiepā ZOSTAVAX Čieps vuo vakcėna īr medėcėnėnis (imunobioluogėnis) preparats, skėrts imunitetou nu infekcėnės lėguos igītė. Preparats sodarīts ėš sosėlpnėntu vuo nugalabītu mikroorganėzmu (bakterėju, virusu) aba sodietėniu anū daliū ė papėlduomu kemėniu medegū. Čiepėjėms nu ožkretiamū lėgū priskėrams pri svarbiausiu žmuonėjės atradėmu. Kumet čiepoujasė dėdliuojė vėsoumenės dalės, sosėdara vėsoumenės imunitets. Neveizėnt čiepū duovė medėcėnā, egzėstou ė antivakcėnėnis (vadėnams antivakseriu) kustiejėms, konspiracėjės teuorėjės.
Bīvānē
Bīvānē - Juonėškė rajuonė, Kepaliu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 26 prietelē.
Čieps
Šaltėnē
Kateguorėjė:Medėcėna
Akoutnėnkā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 46 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Baravīkā (Šėlalė)
Baravīkā - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Bėliuoniu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 46 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Badmakē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Opīnas seniūnėjė. Anuo gīven 12 prieteliu.
Merkialaukē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Badmakē
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Merkialaukē
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Siejės 10
Siejės 10 dėina īr 253 metu dėina (kelamasēs metās - 254) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Šėlē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Žėdėkū seniūnėjuo. Anuo gīven 26 žmuoniū.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Mėruonėškis
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Aušra (Kiedainē)
Aušra īr gīvenvėitė Kiedainiu rajuonė, Duotnovuos seniūnėjuo, prī Dotnovuos pėitvakarėnė šmuota.
Dėrb žemės ūkė bendruovė.
Ruoberts Šumans
thumb|250px|Šumans 1839 m. Ruoberts Šumans (Robert Schumann, 1810 m. bėrželė 8 – 1856 m. lėipas 29 d.) bova vuokītiu kompozėtuorios ėr itakėngs mozėkas kritėks. Priskėrams estetėzma krīptē.
Kateguorėjė:Vuokītėjės kompozėtuorē
Puolka
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kaimalie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Mėnesuota
right
Mėnesuota (ongl. r.: State of Minnesota) - 32-ojė JAV valstėjė.
FC Vilnius
Šaltenē
Vilnius Kateguorėjė:Vėlnios
Juras perėjuoda parks
thumb|250px|Tėranuozaurs thumb|250px|Raptuorē Juras perėjuoda parks - 1993 m. JAV fantastėnis fėlms, katramė pasakuojama aple dinuozauros. Režėsierios - Steven Spielberg.