cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Taks
Takā palėik vėsamė, kamė gīen žmuonis – kėimė, suoduo, takā ved terp nomū, prī opiu, ežerū, i ganīklas, pėivas. Kap katrūs vėitūs (medies, kalnūs, pelkies) tonkē kėtuokiu keliū ė nie, tėktās takā. Miestūs takā tonkiausē būn ėškluoti plintalėm, aspalto ė palėik šalėgatvēs, bet terp nomū, žaliūsiūs pluotūs ėšlėik ė žmuoniū ėšminti takā.
Kateguorėjė:Žemės vėitas
Dapkėškē (Vėlkavėškis)
Dapkėškē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Gėžū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Slabada (Šėlotė)
Slabada - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Anībars
miniatiūra|Apskrėtėis vėita vėsuo Anībars īr Nauru apskrėtės. Anuo pluotībė ī 3,1 km². Apskrėtie gīven aple 259 žmuoniū (2004).
Šaltenē
Kateguorėjė:Nauru apskrėtis
Koršokā
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Oužuolėjė (Prėinā)
Oužuolėjė - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Bodriūnā
Bodriūnā - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 34 žmuonis.
Oužuolėjė (Prėinā)
Istuorėjė
Onkstiau suoduo liōb gīvent šmuots žmuoniū, bat palē 2001 metū sorašīma rezoltatū doumenės gīvenvėitie nabgīvena nivėins žmuogos.
Bodriūnā
Suoduo gol Bodriūnu kūlis so dobenio.
Girdiūnā
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Bodriūnā
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Girdiūnā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 54 žmuonis.
Jūrmala
Jūrmala – Latvėjės miests, ož 25 km nū Rīgas. Jūrmala īr dėdliausis Baltėjės šaliū korortėnis miests. Gīventuoju sk. 57 371 (2016 m.). Miests sosėdara ėš smolkiū miestaliu joustas: Ķemerē, Jaunķemerē, Sloka, Kaugurē, Vaivarē, Asarē, Melužē, Pumpurē, Jaundubultē, Dubultē, Majorē, Dzintarā, Buldurē ė Lėilopė.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Kauna rajuons
Kauna rajuons - Kauna apskrėtėis rajuons. Auo gīven 84 569 žmuonis.
Seniūnėjės
Rajuonė īr 23 seniūnėjės (skliaustūs – seniūna būstėnė):
Kateguorėjė:Lietovuos rajuonā Kateguorėjė:Kauna apskrėtės
Trakelē (Vėlnios)
Trakelē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 19 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Gedmėnē (Kelmė)
Gedmėnē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Smalėninku kaims
- Jorbarka rajuonė, Smalėninku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 440 prieteliu.
Greguors Fočka
Gregor Fučka (Greguors Fučka, gėmė 1971 metū rogpjūtė 7 dėin) - Slovienėjes krepšininks. Kadangi tor i Italėjes pilietīb žaid už šio rinktėn.
Fučkas ūgis īr 215 cm, svuoris 103 kg. Uns žaid sunkiuojė "krašta" puozėcėjuo.
Būdas (Jorbarks)
Būdas - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Riezeknė
Riezeknė – Latvėjės miests, Latgaluo. Miests gava miesta tėisės 1773 m. Gīventuoju sk. 31 216 (2016 m.)
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Māris Gailis
Māris Gailis - bovės Latvėjės mėnėstros pėrmėninks. Mėnėstro pėrmėninko bova nū 1994 lėgė 1995 m.
Aivos
miniatiūra|Apskrėtėis vėita vėsuo Nauru saluo Aivos īr Nauru apskrėtės. Anuos pluotībė ī 1,1 km². Apskrėtie gīven aple 1300 žmuoniū (2004). Kateguorėjė:Nauru apskrėtis
Kėrėlėca
250px|right|[[Tievė mūsa malda kėrėlėcas rašto.]] Kėrėlėca īr rašta sėstema, sokorta graiku rašta pamato api IX o. pabėnguo vėiniouliu Kėrėla ė Metuodėjaus, skėrta ožrašītė slavu kalbuom.
Nūruodas
Kateguorėjė:Rašta sėstemas
Smagorėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Planeta
thumb|150px|Planeta [[HD 209458 b.]] Planeta īr dongaus kūns, besėsokontės aplėnkou žvaiždė ė torėntis tuokė masė, ka anuo gravėtacėjė nogalietu sokėmuosė jiegas.
Ordo Rosarius Equilibrio
thumb|250px|Gropė 2011 m. „Ordo Rosarius Equilibrio“ īr Švedėjės apokalėptėnė neofolkliuora ė martial industrial kuolektīvs. Pagrindėnē narē īr Tomas Pettersson ė Rose-Marie Larsen.
Gropė sosėkūrė 1993 m. Pradiuo ana sodarė Tomas Pettersson ė Chelsea Krook, a gropė vadėnasė „Ordo Equilibrio“. Nu 2001 m. pasėkeitė vuokalėstė ė gropės pavadėnėms. „Ordo Rosarius Equilibrio“ dainiu tematėka apėma mistėcėzma, apuokalėptėškoma, seksoalėnius, vieras aspektos, daugoms šėtū sūmbuoliu kūrėniūsė sosėpėn.
Nūruodas
Kateguorėjė:Mozėkas kuolektīvā
Gėmbotē (Šėlalė)
Gėmbotē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 3 km i šiaurės rītū šmuota nū Varsiediū miestalė.
Istuorėjė
Suoduo liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Naujasiediu vėinsiedis
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Razmā (Šėlotė)
Razmā - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Netėisas (Variena)
Netėisas - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Dombles
Istuorėjė
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Košlēkē (Kelmė)
Košlēkē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Elvīrava
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Karklienelē (Šėlalė)
Karklienelē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo.
Elvīrava
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 29 žmuonis.
Karklienelē (Šėlalė)
Istuorėjė
Suoduo liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Elvīrava
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Karklienelē (Šėlalė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Godelē (Dėivenėiškės)
Godelē - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Ruopīne
Ruopīne - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Godelē (Dėivenėiškės)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Vītauts Kuoncevėčios
Vītauts Kuoncevėčios (, g. 1941 m. gegožė 24 d. Kairienūs – 1991 m. sausė 13 d. Vėlniou) bova vėins ėš Sausė 13-uosės aukū, žovė̄s gindams Lietovuos liuosoma ė naprėgolnoma kāp TSRS karē ožjėmė Televėzėjės buokšta.
So tievās 1945 m. bova ėštremts i Kuomėjės ATSR. Tremtie anuo tievs ė bruolis mėrė ėš bada. 1960 m. so muotėna grīža ėš tremtėis i Lietova.
Kateguorėjė:Sausė 13 aukas
Ainažē
Ainažē - Latvėjės miests. Miests īr Vėdžemės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 835 (2016 m.)
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1926 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Teisībė
thumb|180px|Puoncėjos Pėluots klaus Kristaus: "kas teisībė īr? "
Teisībė (aba prauda) – tas, kas ėš tikra ī, kas nie mels. Boitėnė puovīza teisībė ī tuokis dalīks, katros rondas ba mela, apgavīstės, muonu, katros ī prītinkams (pvz., kuokė razbaininka nūbaudėms, rokoun, teisībės atstatėms ī, ba teisībė tuokė, ka kuožnos gaun ėš gīvenėma ton, kon ī pelnė̄s). Vuo palē pėluosupėjės, vieras puovīza teisībė ėšaiškėn vairē. Vieras puovīza teisībė tonkiausē ī tas, kas ēn tėisē nug Dieva ė patsā Pondievs ī teisībė. Pavīzdiou, indu vedantas mīslėjėmo, čīsta teisībė tiktās Dievs ī, vuo kas anon ožstuoj, kavuoj, tas tėktās muonā ī.
Pėluosupėjuo sopratėms, kas ī tėisībė nuognē keitas – onktībuojuo pėluosuopėjuo tonkiausē liuob būs mīslėnama, ka teisībė parēn nug Dieva, ka ana žmuogou rēškas par dākta pažėnėma. Šiūlaikėnie puostmodernestėnie pėluosuopėjuo tonkiausē īr isivaizdavėms, ka juokės galotėnės teisībės nie, ė kuožnos tora sava teisībė, katra laik, ka ī patė tikriausė.
Kateguorėjė:Fėluosuopėjė
Uors (miestalis)
miniatiūra|Uors Uors (nauru ė ) ī miestalis Nauru, Aiva apskretie. Anuo pluotībė ī 1 km². Miestalie gīven aple 500 žmuoniū (2007 m.).
Gelžē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Uors (miestalis)
Abruozdielē
Kateguorėjė:Nauru miestā
Gelžē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Juonava
Juonava īr miests vėdorė Lietovuo, pri Vilėjės ėr Švėntuosės opiu santakas, ož 30 km i šiaurės rītu šmuota nug Kauna miesta. Rajuona cėntros. Jonavuo stuov Skaroliū Šv. Uonas bažnīčė. Miestė vēk nuognē svarbos kemėjės pramuonės cėntros (AB Achema). Ba šėta, da kepama douna, ėšdėrbamė poroluons, baldā, longā, metala kuonstrokcėjės.
Juonavuos vards mėnavuonams nug 1740 m.
Kateguorėjė:Lietovuos miestā Kateguorėjė:Juonavuos rajuona gīvenvėitės
Vėdkėimės
- Jorbarka rajuonė, Smalėninku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 356 prietelē.
Tiger Woods
Tiger Woods (g. 1975 m. groudė 30 d.) -   JAV spuortėninks, bovės geriausės guolfa luošies svieti. Pruofesionala karjiera pradiejė 1996 m., vuo jau 1997 m. balondė mienesie bova ėšluošės kelis tėtolos. Ons kelis metos ėš ēlies biva vēns ėš patiū geriausē apmuokamū Svieta spuortėninkū.
Kateguorėjė:JAV žmuonis
Kiedainiu rajuons
Kiedainiu rajuons - Kaunā apskrėtėis rajuons. Anam gīven 64 656 žmuonis. Cėntros - Kiedainē.
Lašinskē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 28 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Botrėmėškės (Prėinā)
Botrėmėškės - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Onkstiau suoduo liōb gīvent šmuots žmuoniū, bat palē 2001 metū sorašīma rezoltatū doumenės gīvenvėitie nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
I svieta krepšėnė čempijuonats
I svieta krepšėnė čempijuonats notėka 1950 m. Buenas Airies, Argentinuo.
Lėntele
Kateguorėjė:Svieta krepšėne čempiuonatā
Hande Yener
thumb|right|250px|Hande Yener Makbule Hande Özyener (gėmė 1973 m. sausė 12 d.Stanbols, Torkėjė) Torkėjės pop mozėkos dainėninkė ė mozėkas prodiuserė.
EP albomā
Kateguorėjė:Torkėjės mozėkontā
Katotėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Bombolėškė
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Navėkā (Variena)
Navėkā - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo, ož 11 km ī pėitvakarios nu Merkėnės. Anuo gīven 5 prietelē.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Švėistē
Švėistē - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė, seniūnėjės centros. Anuo nagīven prietelē.
Galmėnātē
Galmėnātē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo, 4 km nug Kiaunuoriu. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 29 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Aizkrauklė
Aizkrauklė - Latvėjės miests. Aizkrauklė īr Sēlėjė‎s etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 7315 (2015 m.)
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1967 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Sodervės seniūnėjė
Sodervės seniūnėjė - seniūnėjė Vėlniaus rajuona vakarūs, centros - Sodervė.
Nūruodas
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona seniūnėjės
[
Kastaunėškė
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu ė Šėlalės suodnėška seniūnėjuos, ož 1 km i pėitū šmuota nū Bītlauke miestalė.
Istuorėjė
Suoduo liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Gerletėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 26 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Gorelē (Dėivenėiškės)
Gorelē - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Ramajana
thumb|250px}XVIII o, abruozdielis, katramė pavaizdoutė Rama so žmuona Sita ė bruolio Lakšmana [[medė|mediūs.]] Ramajana īr garsė senuobės Indėjės puoeta Valmėkė puoema, katruo epėškā aprašuoms Ramas ė anuo žmuonas Sitas keliuonė. Ramajana sodar api 24 tūkst dvėeiliu (vadėnamu „šluokās“), ožrašītu septīniuos kninguos, katruos vadėnamas kanduom.
Kateguorėjė:Indoėzmos Kateguorėjė:Epā
Australėjės duoleris
Australėjės duoleris – uofėcēlė Australėjės, Nauru, Tuvalu ė Kėrėbatė valiota. Tonkiausē Australėjės duolere sėmbuolės ī parbraukta S raidie $. Anuo kuods – AUD.
Gorelē (Dėivenėiškės)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Aizpūtė
Aizpūtė - Latvėjės miests. Miesta tėisės gava 1378 m. Gīventuoju sk. 4389 (2015 m.)
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Graiku rašts
Graiku rašts – 24 ženklū alfabets. Nauduojama graiku kalbā ožrašītė nu IX omžė pr. Kr.. Senuobie da kėtė znuokā: Ϛ, ϛ (stigma), Ϙ, ϙ; Ϟ, ϟ (kopa), Ͳ, ͳ; Ϡ, ϡ (sampi); nauduotas raidės: Ϝ, ϝ; Ͷ, ͷ (digama), Ͱ, ͱ (heta), Ϻ, ϻ (san), Ϸ, ϸ (šo). I graiku rašta anuos pakliova ėš Fėnėkėitiu abecelės, kor anuos bova nauduonamas specėpėnem semitu kalbū garsams žīmiet.
Nūruodas
Kateguorėjė:Rašta sėstemas
Naudvarės (Jorbarks)
Naudvarės - Jorbarka rajuonė, Smalėninku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 5 prietelē.
Dondėškē
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos, vuo 2011 m. - 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Ėšlondē (Vėlkavėškis)
Ėšlandē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Gėžū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Kėsielėškės (Vėlnios)
Kėsielėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 12 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Vėds Maciolevėčios
Vėds Maciolevėčios (, g. 1966 m. rogpjūtė 27 d. Vėlniou – 1991 m. sausė 13 d. Vėlniou) bova vėins ėš Sausė 13-uosės aukū, žovė̄s gindams Lietovuos liuosoma ė naprėgolnoma kāp TSRS karē ožjėmė Televėzėjės buokšta.
Biuograpėjė
Stodėjava Vėlniaus inžinerėne būdavuonėma instėtotė. Dėrba Eksperėmentėnem žuolies ė šiaudū pardėrbėma mašėnū kuonstravėma instėtotė.
Kateguorėjė:Sausė 13 aukas
Laukē (Kelmė)
Laukē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
NordBalt
NordBalt - alektras tėnklū jongtės terp Lietovuos ė Švedėjės. Ta jongtės somėslīta 2004 m., vuo dėrb nūg 2015 m. groudė. Jongtėis magtingoms īr 700 MW. Dėlioujė dalės jongtėis ēn par Baltėjės jūras dogna.
Kateguorėjė:energetėka
Terba
thumb|240px|Vairės terbas
Terba ī tuokis mažos maišos, medegėnis kašėks, katros prītink nešioutė kuoki nedėdli šmuota dāktū. Paprastā būn ėš kuokės medegas (pvz., lėnū), so ronkėnuom. Terbuo nešiuoj vairiausius dāktus – tonkiausē jiedi, tepuogė kningas, ė kėtuokius sausus aba gerā sorėštus, oždarītus dalīkus. Ož kašėka terba tou gerā, ka kap ana dīka, ta galam solonkstītė, ana naonkšt vėitas. So terba tonkiausē ēn i kriautovė, torgu, tas tepuogė paprasts ūbaga nešolīs. Da terbas so avėžuom rėš arkliam prī snokė – anėi tap pajied.
Kateguorėjė:Dāktā
Juonelē (Šėlotė)
Juonelē - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 11 žmuoniu.
Kaišēduoriu rajuons
Kaišēduoriu rajuons - Kaunā apskrėtiės rajuons. Auo gėven 36 885 žmuonis.
Juonelē (Šėlotė)
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Plūgs
thumb|300px|Ketoriū korpusu plūgs Plūgas – padargs dėrvā artė.
Tēpuogė veizieket
Kateguorėjė:Žemės ūkė dāktā
Alexa Internet
Kateguorėjė:Bėndruovės
Kaišēduoriu rajuons
Seniūnėjės
thumb|300px|Savėvaldībės seniūnėjės
Rajonė ir 11 seniūnėju (skliaustūs – seniūna bovėinė), ėšdalėntū i seniūnātėjės:
Alvīds Matolka
Alvīds Matolka (, g. 1955 m. gegožė 30 d. Ruobliūs – 1991 m. sausė 13 d. Vėlniou) bova vėins ėš Sausė 13-uosės aukū, žovė̄s gindams Lietovuos liuosoma ė naprėgolnoma kāp TSRS karē ožjėmė Televėzėjės buokšta.
Kateguorėjė:Sausė 13 aukas
Gonciūnā
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Navasuodnā (Variena)
Navasuodnā - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo. Anuo gīven 8 prietelē.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
La Red (Čilė)
La Red īr Čilės televėzėjės kanals. Televėzėjė ikorta 1990 metās.
Nūruodas
Kateguorėjė:Čilės televėzėjės kanalā
Getautėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Liaudies onėversėtets
thumb|Nėkuolajos Frederiks Severins Grundtvigs Liaudies onėversėtets - nafuormalaus švietėma ėstaiga.
Istuorėjė
Liaudies onėversėtetā pradietė steigtė XIX o. Pėrmuojė liaudies onėversėteta 1844 m. Ruodėnga kaimė Danėjuo ėkūrė danu rašītuos, pedaguogs, ėstuorėks Nėkuolajos Frederiks Severins Grundtvigs. 1864 m. liaudies onėversėtetu ėkorta Nuorvegėjuo, 1868 m. - Švedėjuo.
Stodėjės
Liaudies onėversėtetė lēdama vėsėms liousā muokīntėis, nakelemė akademėnē rēkalavėmā, nier fuormaliū priėmėma rēkalavėmu. Stodėjės vėsuokiu fuormū - trompas ė ėlgas.
Kateguorėjė:Muoksla uorganėzacėjės
Katītē (Šėlalė)
Katītē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu ė Šėlalės suodnėška seniūnėjuos, ož 500 metrū i pėitū šmuota nū Labardiū miestalė.
Istuorėjė
Suoduo liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Ožbalē (Jorbarks)
Ožbalē - Jorbarka rajuonė, Smalėninku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 11 prieteliu.
Sodervė
Sodervė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sodervės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 459 žmuonis. Īr bažnīčė, kūlė skolptūru parks.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Aknīstė
Aknīstė - Latvėjės miests. Ons īr Sēlėjė‎s etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 1133 (2016 m.)
Istuorėjė
Miestalie ė šalėp anou nū senuobies gīven šmuots lietoviu. Miesta tėisės gava 1991 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Laukuodoma
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 31 žmuogos.
Jorėzdėka
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 14 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Padvarninkā (Vėlnios)
Padvarninkā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Būgnos
thumb|240px|Būgnos
Gėnēkuoniū suoda
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Būgnos
Būgnos – mošamasā (perkosėnis) mozėkas instruments, prėklausontis membranuopuonu tėpou. Būgnā laikuomi netuonėnēs mozėkas instromentās, ale tam tėkras anū atmainas tor pakankamā stėprē ėšreikšta pagrėndėni tuona.
Kateguorėjė:Mošamė̄jė instromentā
Gėnēkuoniū suoda
Istuorėjė
Onkstiau suoduo liōb gīvent šmuots žmuoniū, bat palē 2001 metū sorašīma rezoltatū doumenės gīvenvėitie nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Naujė̄jė Gėžā
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Gėžū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Nadia Savčenko
Nadia Savčenko (, g. 1981 m. gegožė 11 d.) - Okrainas puolitėkė, Okrainas Parlamenta narie ė Uora magtīngomu uopėcērė. Anou 2014 m. pagruobė Rosėjės specēlēsės tarnības, atvežė i Rosėjė, tėisė ė pasvadėna i dabuoklė. Tas nutėkėms dėdlē pagadėna Rosėjės ė Okrainas santīkius. Rosėjė kaltėn anon, ka ana būktās nožodios do Rosėjės žornalėsto.
Albanu kalba
Albanu kalba (gjuha shqipe) - indėeuruopėitiu šėimas kalba. Ana naudounas aple 6,2 mėlėjuonā žmuoniū. Albanu kalba tor keles tarmes.
XVIII o. albanu kalbuos raštou liōb nauduot 3 abėceles. 1096 m. Muonastėra kuongresė nosprēsta palėkt luotītnėška abėcele.
Kateguorėjė:Indėeuruopėitiu kalbas
Mažoulē (Šėlalė)
Mažoulē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo.
Gėidropē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Mažoulē (Šėlalė)
Istuorėjė
Suoduo liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Gėidropē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Mažoulē (Šėlalė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Gėidropē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Apuolėnars Jūzos Puovėlātis
Apuolėnars Jūzos Puovėlātis (, g. 1937 m. vasarė 3 d. Bliovėškies – 1991 m. sausė 13 d. Vėlniou) bova vėins ėš Sausė 13-uosės aukū, žovė̄s gindams Lietovuos liuosoma ė naprėgolnoma kāp TSRS karē ožjėmė Televėzėjės buokšta.
Kateguorėjė:Sausė 13 aukas
Rastėnienā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sodervės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 321 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Aluojė
Aluojė - Latvėjės miests. Miests īr Vėdžemės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 1234 (2016 m.).
Trānātē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Aluojė
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1992 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Trānātē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Jūzapava (Prėinā)
Jūzapava - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Onkstiau suoduo liōb gīvent šmuots žmuoniū, bat palē 2001 metū sorašīma rezoltatū doumenės gīvenvėitie nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Ēdmėnėškē
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Laukuodumėkė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 30 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Šėnkalaukės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 19 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Tešla
thumb|240px|Kvėitėnės tešluos šmuots
Tešla ī miltā somaišītė so ondenio (aba pėino, kuokio kėto skīstėmo) ė palėkė̄ tuokio minkšto, tāsio gniotolo. Tešla patė jiedis nie, bet rēkalinga taisont vairiausius miltėnius jiedius: douna, sklindius, zacėrka, vėrtėnius, kuoldūnus, pīragus, sausainius ė kėtuokius. Tešlas būds nuognē prīgol nug ton, kuoki miltā ī, ėr kėik ondens īpilta. Rogėnē miltā sonkē, dėdlē lipnē ī, vuo kvėitėnē – tāsē, minkštē, gerā tink kuočiuojėmou. I dounas tešla ondens ēn nedaug, ana būn lipnė, minkas ronkuom, vuo pvz., sklindiu tešla paprastā būn skīsta, ka ana ētom kabintė somtio. Ba miltu ėr ondenė i tešla, prīgol kuokis jiedis taisuoms, da ded kiaušiu, svėista, droskas aba sokraus, medaus ė kėtū žaliavū.
Rakonds tešlā minkītė minkītovis ī.
Kateguorėjė:Jiedis
Tievīnė
thumb|240px|[[Vincos Mīkuolātis–Potėns|Vinca Mīkuolātė–Potėna tievīnė Pėluotėškies]]
Tievīnė ī gimtāsis krašts, katramė tūls žmuogos auga, katramė gīvena anuo tievā. Žemaitėškā tievīnė vėsū pėrma rēšk tievū nomus, tievū žemė – vėita, katruo prabiega vākīstė, katra nug mažomies brongė ī. Dainiūs tievīnė da šauk „tieva marguojo dvarelio“.
Paskom, kap valstībės rēkšmie žmuogaus gīvenėmė dėdlē ėšauga, tievīnė pradiejė rēkštė ne tėktās tievū žemė, bet bėndrā ciela gimtuojė šali.
Boston Dynamics
Boston Dynamics - JAV ruobuotėkas teknuoluigėjū kūrėma bėndruovė. Ana bova ėkorta 1992 m. Gerā žėnuoma ož ruobuotū JAV karioumėnē sokorėma ė ėšdėrbėma. Bėndruovė bendradarbūaun krūvuo so JAV gėnībėniū teknuoluogėjū uorganėzacėjė DARPA. 2013 m. groudė 13 d. bėndruovė nopėrka Google.
Kateguorėjė:bėndruovės
Mėliuonėškės
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo.
Labatmedis
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 15 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Mėliuonėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 35 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Ontšvėntē
- Jorbarka rajuonė, Smalėninku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 40 prieteliu.
Vacluovs Ints
Vacluovs Ints, (1927 m. lapkristė 14 d. Kivīliū kaimė Skuoda raj. – 2007 m. lapkristė 19 d. Muosiedie, Skuoda raj.) – gīdītuos, Muosiedė Respublikėnė unikaliū akmėnū muziejaus ikūries.
Biuograpėjė
1936 m. bėngė Aleksandrėjės pradėnė muokīkla, 1946 m. istuojė i Klaipiedas žemės ūkiė teknikoma, bet sovietu saugumietē pabaigtė neblēda, 1949 m. besislapstīdams bėngė Klaipėdas suaugusiu gimnazėjė, 1955 m. Kauna medicinas instituta. Po tuo dėrba Skoudė, vo 1957 m. paskėrts Muosiedė lėguonėnės vīriausioujo daktaro. V. Ints pabova daugiau kāp 17 botanikas sodnu ė saugomu teritoriju. Muosiedie dėrba lig omžiaus pabaiguos, če mėrė, če ė palaiduots.
Akmėnū muziejaus ikūries
V. Ints Muosiedie 1957 m. pradiejė rinktė ir numeroutė laukū akmėnis. I akmėnū rinkėma itraukė ė ūkė žmonis. Kuožna meta pradėjė ruoštė po kelis, vo paskiau ė po keliolėka alpinariumu. Pėrmiausē alpinariumās pasidėngė lėgonėnės teritorėjė (1,5 ha), Kapū (dabā Akmenū) gatvė, vo po 1962 m. gaisra ė miestelė cėntros, 8 ha pluota Bartovas pievas (muziejou priskėrta teritorėjė). Akmenū muziejaus kūrėma pradė laikomė 1957 m., vo 1979 m. V. Inta jau paskīrė Respublikėnė unikaliū akmėnū muziejaus derektuorio. Tas pareigas uns turiejė lig pat 2000 m.
Garbies pareigas ė garbies vardā
Indėjės Respublikas aplinkuos apsauguos asuociacėjės garbies narīs, 1987 m.
Lietuvos nusipelnės gamtuos apsauguos darbuotuos, 1988 m.
Valdo Adamkaus premėjės laureats, 1994 m.
Respublėkėnem unikaliū akmėnū muziejou suteikts Vacluova Inta vards, 2007 m.
Kateguorėjė:Lietovuos moziejėninkā Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis
Gėrelė (Kelmė)
Gėrelė - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Gelžē (Sodervė)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Gožėnē
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Uoželē (Šėlotė)
Uoželē - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 13 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Alūksnė
Alūksnė - Latvėjės miests, šalėp Estėjės robežiaus. Miests īr Vėdžemės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 7982 (2016 m.).
Istuorėjė
Istuorėniūs šalteniūs pėrmuojė lėika pamėnavuota 1284 m. Miesta tėisės gava 1920 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Ožpelkiu GS
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Torpīns
thumb|240px|Laukiesas torpīns
Ožpelkiu GS
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Torpīns
Torpīns ī vėita, katruo kasa torpės. Torpīnus ėšdėrb pelkies, raistūs, katrūs par omžius palėik stuors torpiu šmuots. Torpīnūs torpės kasa, sausėn, tropėn ė vež tonkiausē traukėnokās. Torpės apdėrb prėgolnā kap anas nauduos: rūšioun gabalās, tropėn, spauda brėkėtus.
Torpīnā vasaras čiesi gal lėngvā ožsidegtė, vuo tuoki gaistra baisē sonkē ožgesintė ī, ba torpės pu žemė vis smilkst.
Žemaitėjuo tebie kelets vēkontiu torpīnu, bet anūm vėsūmet mažiej, ba lėngviausē pasėikiamas torpės ėškasa. Dėdlesni Žemaitėjės torpīnā: Lebeliu, Laukiesas, Pabalvės, Tīrelės ė kt.
Ežerėškis (Ruokėškis)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Torpīns
Kateguorėjė:Žemės vėitas
Gėlgameša eps
Gėlgameša eps – Babėluona eps api mėtėni Uruka karaliu Gėlgameša, vėins ankstībiausiu žėnuomu literatūras kūrėniu. Ėšsamiausė ėšlėkosė epa versėjė ožrašīta ont 11 muolėnių lentieliu.
Ežerėškis (Ruokėškis)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
George W. Bush
thumb|George W. Bush
Pageložė
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
George W. Bush
Dž. Bušos īr kėlės nū itakingas JAV puolitiku šeimīnas. Anuo tievs Džordžos Bušos bova 41-s JAV prezidėnts, a pu ton 8 metās ējė viceprezidėnta pareigas. Dž. V. Buša bruolis Džebs Bušos bova Fluoridas gobernatuorios, vuo senielis Preskots Bušos bova JAV senatuorios.
Pageložė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
George W. Bush
Dž. V. Bušos īr pėrmasis JAV prezidėnts kumet nuors apsilankės Lietovuo. Ons ton padėrba 2002 metās lapkristė 22 dėina.
Nūruodas
Bush,George W.
Svėruonė̄s
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena žmuoniū.
Mērės
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 2 km i pėitvakariū šmuota nū Kaltinienū miestalė. Kaimalės ožvadėnėms kėlės nū dėdiūna Mērės pavardies, katrs dešėniam Īžnės šmuotė liōb toriet pėlė.
Istuorėjė
Suoduo liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Svėruonė̄s
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Liousībės statola
thumb|260px|Liousībės statola
Kateguorėjė:Niojuorks Kateguorėjė:Svieta pavelda sārašos
Apė
Apė - Latvėjės miests. Miests īr Vėdžemės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 953 (2016 m.).
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1928 m.
Pageložė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Naujienelė (Vėlkavėškis)
Naujienelė - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Gėžū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 17 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Mėkalėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sodervės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 73 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pėnėgā
پیسہ
Mėkniūnā (Variena)
Mėkniūnā - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 27 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Ožtėltē (Jorbarks)
Ožtėltē - Jorbarka rajuonė, Smalėninku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 11 prieteliu.
Jorbarku seniūnėjė
Jorbarku seniūnėjė īr Jorbarka rajuona seniūnėjė, asontė Jorbarka rajuona vakarūs, šalėp Jorbarkā miesta. Cėntros īr Jorbarkā.
Guorānē (Kelmė)
Guorānē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 28 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Šėlotė
Ėš šiaurėis lėnkom pėitrītiu ēn gelžkėlis. Miesta cėntrė īr Šb. Krīžiaus bažnīčė, tuberkoliuozės lėguonėnė, ī vakarus - Šėlotės moziejos, ėvagėliku lioteronu bažnīčė, koltūras nomā, pri Šīšos - ėšlėkė dvara paluocē, rajuona cėntrėnė lėguonėnė ė puoliklinika; sėneliu globuos nomā. Miesta pėitrītiuos, vakarūs ė šiaurės vakarūs īr kolektīvėnė suodnā. Dėdliuojė dalės pramuonės īmoniu īr šiaurėnė dalie.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Papjaunīs
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Luopetėškė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Ėgnos Šėmoliuonis
Ėgnos Šėmoliuonis (, g. 1973 m. groudė 17 d. Vėlniou – 1991 m. sausė 13 d. Vėlniou) bova vėins ėš Sausė 13-uosės aukū, žovė̄s gindams Lietovuos liuosoma ė naprėgolnoma kāp TSRS karē ožjėmė Televėzėjės buokšta.
Paežeropis
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 5 km i pėitrītiū šmuota nū Kaltinienū miestalė.
Istuorėjė
Suoduo liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Pamėškės vėinsiedis
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Onkstiau suoduo liōb gīvent šmuots žmuoniū, bat palē 2001 metū sorašīma rezoltatū doumenės gīvenvėitie nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Jorgeliuonīs
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 126 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Skarvadėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 18 žmuoniū.
Galažerē
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniu.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Pagromdā (Gėžā)
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Trinka
thumb|240px|Trinkas
Trinka ī skersā parpjauts, tromps, drūts stuora medė šmuots, rāsta gals. I trinkas medius pjaust, ka anūs paskom būtom gerā kapuotė, bet ė ciela trinka platē panauduonams dākts. Ont trinku kapuoj medius, šakas, taša mėitus, kert vėštuom vuo kėtėm paukštėm galvas, trinka ī kap ė poikė vėita atsisiestė, da ana kabėn kap pasvara ont šolnėis svėrtėis gala. Senuobie kap žmuogo liuob pajėms naliouso, i katuorga, tap anam prī kuoju prīkabins trinka, ka napabiegtom.
Kateguorėjė:Dāktā
Jorbarkā
Jorbarkā - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, ī šiaurės vakaros nu Jorbarka miesta esontė gīvenvėitė, seniūnėjės centros. Anuo nagīven 898 prietelē.
Potėnėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sodervės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 45 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Aucė
Aucė - Latvėjės miests. Aucė īr Žemgalės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk.2712 (2016 m.).
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1924 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Grētėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Kalvėns Kūlėdžos
thumb|250px|right|Calvina Coolidga puortrets
Grētėškė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Kalvėns Kūlėdžos
Calvin Coolidge (1872 m. lėipas 4 d. – m. 1933 m. sausė 5 d.) - nū 1923 lėgė 1929 metu JAV prezidėnts. Ons bova 30 prezidėnts par vėsa JAV istuorėjė.
Kateguorėjė:JAV prezidėntā
Rokšē (Šėlalė)
Istuorėjė
Suoduo liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Merkėnės vėinsuoda
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 27 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Edvards Rudīs
Edvards Rudīs (1936 m. groudė 15 d. Muosiedie, Skouda raj. - 2015 m. siejės 15 d. Vėlniou) bova Lietovuos (žemaitiu) rašītuos, ekonuomists.
Bibliuograpėjė
Literatūrėnē korėnē:
Nūruodas
Tekstā internēta poslapiūs:
Kateguorėjė:Edvards Rudīs
Pajoudē (Vėlnios)
Pajoudē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Maliuorėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Puolėisis (Prėinā)
Puolėisis - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Onkstiau suoduo liōb gīvent šmuots žmuoniū, bat palē 2001 metū sorašīma rezoltatū doumenės gīvenvėitie nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Kenėjės kalns
thumb|250px|Kenėjės kalna atšlātė
Kenėjės kalns īr aukštiausis kalns vėsuo Kenėjuo. Aukštiausė anou vėita īr 5199 metrā vėršom jūras līgė. Ta īr ontra palē aukštoma vėita Afrėkuo.
Kateguorėjė:kalnā
Ožpelkē (Tītovienā)
Ožpelkē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Pīlėmā (Vėlnios)
Pīlėmā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sodervės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 27 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pelkopės
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 12 žmuoniu.
Istuorėjė
Pelkope kaimalės mėnavuojams 1695 m. Šviekšnos dvara ėnventuoriou, ton čieso kaimalė gėvena dvejes šėimas.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Balduonė
Balduonė  – Latvėjės miests. Miests īr Vėdžemės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 2366 (2016 m.).
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1991 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Nemieželė (Kalvelē)
Nemieželė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Kalveliū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 17 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Juons Valončiūns
thumb|right|Juons Valončiūns
Juons Valončiūns (g. 1992 m. gegožė 6 d.) ī Lietovuos krepšėninks. Nūg 2012 m. luoš Tuoruonta „Raptuors“ klobė, NBA. Juons Valončiūns pradiėjė sava terptautėnė karjė̄ra 2008 m. Euruopas krepšėnė čempėjuonatė lėgė 16 metu. Tonkē luoš ož Lietovuos vīru krepšėne rėnktėne.
Kateguorėjė:Lietovuos krepšėninkā
Žiolis Verns
thumb|right|
Žiolis Gabrielios Verns (Jules Gabriel Verne, 1828 m. vasarė 8 - 1905 m. kuova 24 d.) bova vėins garsiausiu svieta rašītuoju. Pėrms pradiejė rašītė kningas muokslėnės fantastėkas tema. Anuo čieso, kumet da nebova nikuokiu keliuoniu pu ondėnio, skrīdiu i kuosmuosa, keliuoniu ouro, ans jau aple anas rašė.
Garsiausės kningas
ė daug kėtū.
Nūruodas
Verns,Žiolis Kateguorėjė:Muokslėnė fantastėka
Zazu kalba
Zazu kalba (Zazaki) ta īr iranienu kalbū atvašuos kalba. Dėdliausē ana rokounas rītū Torkėjuo gīvenantē zazā.
Alfabets
Zazu kalbuos alfabeta sodara 31 raidė :
A, B, C, Ç, D, E, Ê, F, G, H, I, Î, J, K, L, M, N, O, P, Q, R, S, Ş, T, U, Û, V, W, X, ī, Z
a, b, c, ç, d, e, ê, f, g, h, i, î, j, k, l, m, n, o, p, q, r, s, ş, t, u, û, v, w, x, ī, z
A (a): /a/
B (be): /b/
C (ce): /dz/; /dʒ/ priš /e/, /i/, or /ī/
D (de): /d/
E (e): /ɛ/
Ê (Ê): /e/
F (fe): /f/
G (ge): /g/
H (he): /h/
I (i): /ɪ/
Î (î): /i/
J (je): /ʒ/
K (ke): /k/
L (le): /l/
M (me): /m/
N (ne): /n/
O (o): /o/
P (pe): /p/
Q (qe): /q/
R (re): /r/
S (se): /s/
Ş (Şe): /ʃ/
T (te): /t/
U (u): /ī/
Û (Û): /u/
V (ve): /v/
W (we): /w/
X (xe): /x/
y (ye): /j/
Z (ze): /z/
Šaltenē
Kateguorėjė:Indėiranienu kalbas
Ruotolē
Ruotolē - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 462 prietelē.
Sluovienėška Vikipedėjė
frame|right|Sluovienėškas Vikipedėjės luoguotėps
Sluovienėška Vikipedėjė - liousuojė vikipedėjė sluovienu kalba. Pradieta kortė 2002 m. kuova mienesie.
Nūruodas
Kateguorėjė:Vikipedėjės vagol kalbas
Ožvėžē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Gedėškē
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 188 žmuonis.
Vėlktakės
- Jorbarka rajuonė, Smalėninku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 2 prietelē.
Grėcātē (Kelmė)
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Matēkē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Grėcātē (Kelmė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Jokšienā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 21 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pākē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Gėžū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
PSY
thumb|right|150px|PSY
Park Jae-Sang (geriau žėnuoms, kāp PSY) - Pėitu Kuorėjės repėris. 2012 m. anuo klėps "Gangnam Style" palėka dėdliausē vėizietu K-pop stėliaus klėpo ėstuorėjuo.
Paguojis (Kalvelē)
Pagoujės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Kalveliū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
XIV svieta krepšėnė čempijuonats
XIV pasaul vyrū krepšėn čempijuonats ivyk 2002 metās Indijanapolie, JAV. Šis pasaul čempijuonats isimyntėns tou ka anam pėrm kart pralaimiej Svajuoniu komanda.
A gropė
Kanada 54 - 85 Ispanėj
Verbū nedielė
thumb|180px|Verbū nedielė Lėnkėjuo
XIV svieta krepšėnė čempijuonats
A gropė
Angola 84 - 74 Kanada
Ispanėj 71 - 69 Jugoslavėj
Verbū nedielė
Verbū nedielė (dar Verbū sekmadėinis, Verbas) ī katalėkiška švėntė, katra ėšpoul kuožnās metās lėkus vėinā nedielē lėgo Velīku. Tas ī gavienės čiesos, vuo čiesos terp Verbū nedielės ė Velīku nedielės dėdliausė gavienė ī – Dėdliuojė nedielė. Verbū nedielė palē krėkštiuoniu viera ī skėrta pamėnavuotė Kristaus ižėngėma i Jerozalė.
XIV svieta krepšėnė čempijuonats
A gropė
Angola 55 - 88 Ispanėj
Verbū nedielė
Par Verbū nedielė žmuonis i bažninčė nešas kuokiū medė a krūma šakaliu – verbū. Žemaitiūs tas tonkiausē būs žilvītē, karklā, kėtor Lietovuo – ieglē, vuo Vėlniaus kraštė – tuokės mondras ėš sausū kvietku ė iegliu ėšsoktas „šloutas“. Konėgs tas verbas pašvėntėn, vuo paskom tėi, katrėi parnešė švėntintas verbas tora anuom ėšvanuotė sava nomiškius, ka anėi laimingā solauktom Vielīku. Paskom tas verbas paded i kuokė pagarbė vėita (pvz., ož švėnta abruozdielė), ka ana kieravuotom nomūs nug perkūnėjės. Verbuom žmuonis apsmilk ė sergontius gīvuolius, anūm ded ont skaudamu vėitu.
XIV svieta krepšėnė čempijuonats
A gropė
Kanada 71 - 87 Jugoslavėj
Algėrds Brazauskis
thumb|right|200px|Algėrds Brazauskis
XIV svieta krepšėnė čempijuonats
B gropė
Brazilėj 102 - 73 Libans
Puerto Riks 78 - 75 Turkėj
Algėrds Brazauskis
Ėšsilavėnėms
Brazauskis bėngė Kaišiaduoriu vėdorėnė muokīkla 1951 metās ėr istuojė i Kauna politeknėkas instituta. 1956 metās institota bengė ėr igījė ėnžėnėrė hidroteknėka specialībė. 1974 metās palėka ekonomikas muokslu daktaro. Vėlniaus Gedėmėna teknėkas, Kėjeva, Minska homanėtarėnė, Kauna teknuoluogėjės onėversėtetu garbies daktars.
XIV svieta krepšėnė čempijuonats
B gropė
Libans 77 - 99 Puerto Riks
Šnīpšlē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 11 žmuoniu.
XIV svieta krepšėnė čempijuonats
B gropė
Turkėj 86 - 88 Brazilėj
Saluomenka (Prėinā)
Saluomenka - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Dajnē
Dajnē - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 300 prieteliu.
Saluomenka (Prėinā)
Istuorėjė
Onkstiau suoduo liōb gīvent žmuonis, bat palē 2001 metū sorašīma rezoltatū doumenės gīvenvėitie nabgīvena ni vėins žmuogos.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Algėrds Brazauskis
Puolėtėnė karjiera
1958–1962 metās vadovava Kauna hidroelektrėnės statībā.
Šnīpšlē
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Michio Kaku
Michio Kaku (tarėms: /ˈmiːtʃioʊ ˈkɑːkuː/; gėmės 1947 m. sausė 24 d.) japuonu kėlėma JAV muokslėninks, pėzėks, fotoruoluogs ė muoksla puopuolērėntuos. Īr ėšgoldės šmuota muoksla knīngu, tonkiausē aple pėzėka ė atėiti.
Kateguorėjė:JAV žmuonis
XIV svieta krepšėnė čempijuonats
B gropė
Libans 80 - 107 Turkėj
Sėdaruonė̄s
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sodervės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
XIV svieta krepšėnė čempijuonats
B gropė
Puerto Riks 86 - 90 Brazilėj
C gropė
Kinėj 76 - 88 Vokietėja
JAV 110 - 60 Alžyrs
Vokietėja 87 - 104 JAV
Alžyrs 82 - 96 Kinėj
Alžyrs 70 - 102 Vokietėja
Kinėj 65 - 84 JAV
D gropė
Naujuoj Zelandėj 90 - 81 Rusėj
Argentina 107 - 72 Venesuela
Venesuela 85 - 98 Naujuoj Zelandėj
Rusėj 81 - 100 Argentina
Venesuela 69 - 86 Rusėj
Naujuoj Zelandėj 85 - 112 Argentina
Atkrintamūjū varžybu grupes
Iš A,B,C i D grupiu i kėt etap patek pu 3 geriauses komandas anuos apėntās bova soskėrstītas i gropes - E ė F pū šešes komandas gropie.
Dėl 13-16 vėitu
Kanada 91 - 67 Libans
Alžyrs 83 - 98 Venesuela
Dėl 15-16 vėitu
Libans 70 - 100 Alžyrs
Dėl 13-14 vėitu
kanada 98 - 97 Venesuela
Dėl 9-12 vėitu
Turkėj 94 - 86 Kinėj
Algėrds Brazauskis
Puolėtėnė karjiera
1965 metās bova paskėrts statībėniu medegu pramuonės ministro. 1967 metās pradiejė dėrbtė Valstībės planavėma komitetė pėrmininka pavaduotuojo. 9-am dešimtmetie bova Lietovuos komunistu partėjės Cėntra komiteta sekretuorios pramuonės klausėmās ėr atsakings ož energetikas klausėmus.
Bauskė
Bauskė  – Latvėjės miests. Bauskė īr Žemgalės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 9348 (2016 m.).
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1609 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Algėrds Brazauskis
Puolėtėnė karjiera
1988 metās ėšrenkams Lietovuos komunistu partėjes Cėntra Komiteta pėrmuojo sekretuorio. Anuo kandidatūra palaike „Sājūdis“, Brazauskiou vadovaujint Lietovuos kuomonėstu partėjė atsiskīrė nu TSRS kuomonėstu partėjės.
1990 metū gruodė ivīkosem Lietovuos demokratėnės darba partėjes steigiamajam suvažiavėmė ėšrinkts anuos pėrmėninko.
1992 metās LDDP laimiejė rėnkėmus i Seima. A.M. Brazauskis palėka Seima pėrmėninko ė karto ėjė ė Lietovuos prezidėnta pareigas.
1993 metās vasarė 14 dėina vėsuotiniu rinkėmu meto ėšrenkams Lietovuos repsublikas prezidėnto 5 metu kadencėje.
XIV svieta krepšėnė čempijuonats
Dėl 11-12 vėitu
Kinėj 84 - 96 Angola
Dėl 9-10 vėitu
Turkėj 91 - 86 Rusėj
Ketvirtfinalis
Puerto Riks 63 - 65 Naujuoj Zelandėj
Jugoslavėj 81 - 78 JAV
Ispanėj 62 - 70 Vokietėja
Brazilėj 67 - 78 Argentina
Dėl 5-8 vėitū
Puerto Riks 74 - 84 JAV
Ispanėj 105 - 89 Brazilėj
Dėl 7-8 vėitū
Puerto iks 91 - 84 Brazilėj
Dėl 5-6 vėitū
JAV 75 - 81 Ispanėj
Posfėnalē
Naujuoj Zelandėj 78 - 89 Jugoslavėj
Vokietėja 80 - 86 Argentina
Algėrds Brazauskis
Puolėtėnė karjiera
2001 metās Brauzauskis išrenkams Lietovuos soceldemokratu partėjės pėrmėninko.
Gromblē (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Algėrds Brazauskis
Puolėtėnė karjiera
2001 lėipas 3 dėina Brazauskis palėka Lietovuos Respoblėkas ministro pėrmėninko. Ton puosta ons ožiemė lėgė 2006 bėrželė 1.
Paskiau bova Soceldemuokratu partėjės garbies daktaro.
Asmenėnis gīvenėms
So pėrma žmuona Julėjė išaugėna dvė doktė dvīnė. 2002 metās ėšsiskīrė ė apsėžanėjė so Kristina Botrėmienė.
Brazauskas,Algirdas Brazauskas,Algirdas
XIV svieta krepšėnė čempijuonats
Dėl 3-4 vėitū
Naujuoj Zelandėj 94 - 117 Vokietėja
Soperfėnals
Argentina 77 - 84 Jugoslavėj
Geriausiu žaidieju pėnkets
Kateguorėjė:Svieta krepšėne čempiuonatā
Vēksmos
right|thumb|200px|Karbonacija:
Vēksmos īr pasėkeitėms, vīkstons tam tėkru čieso ė besėtēns, so tėkslo gautė kuokėtās rezoltata.
Kateguorėjė:Teknuoluogėjės
Mėckē (Kelmė)
Mėckē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Masalėškės
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo, ož 2 km i šiaurės vakarū šmuota nū Godakėime.