cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kvanza
Kvanza (Kwanza) - uofėcēlos Anguolas pėnėgs. ISO 4217 kuods īr "AOA", tēppuogė nauduojams sotrompenėms: Kz.
Kateguorėjė:Valiota
Bioskeriuds
Bioskeriuds (Buskerud) - vėina ėš pėitū Nuorvegėjės apskrėtiū, katruos cėntros īr Dramens.
Savėvaldībės
right|550px|Bioskeriuda savėvaldībės vėitas
Bioskeriudė īr 21 savėvaldībė:
Kateguorėjė:Nuorvegėjės apskrėtīs
Gailėškē (Skouds)
Gailėškē  - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Īlakiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Rakšėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Buorkuovanē
Buorkuovanē (ček. - Borkovany) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2008 m. anam gīvena 759 žmuonis.
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Sorvėlėškis
miniatiūra|dešinėje|240px|Sorvėlėškē bažnīčė Sorvėlėškis - Kiedainiū rajuoni asonť givenvėiti. Seniūnėjės centros. Sorvėlėškis īr ož 16 km ė šiauri nu Kiedainiū miestā. Ėsėkūris pri keliuo Kiedainē - Krekenava, dešėniajam Neviežia opės kronte. Anuo gīven 376 žmuonis.
Miestāli īr medėcėnuos punkts, V. Svėrske pagrendėnė muokīkla, reabėlėtacijuos centros, stuov' Nokrėžiutāja Jiezaus bažnīčė. Krėdėrbiuo Vinca Svėrske muziejos.
Netoli Sorovėlėškė stūksa Bakainiū pėliakalnis.
Kateguorėjė:Kiedainiu rajuona gīvenvėitės
Tubē
Tubē īr suoda Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, i vakarus nu Kiedainiu. Anuo gīven 33 prietelē.
Par kaima ein kel's Kiedainē-Krakės. Īr nabvėikantis pakėlėma taks.
Baltuojė Vuokė
Baltuojė Vuokė - miests Šalčininkū rajuonė, Baltuosės Vuokės seniūnėjuo, anuos cėntrs, 30 km i šiaures rītus nu Šalčininkū ė bavēk tėik pat i pėitūs nu Vėlniaus. Seniūnėjės cėntros. Īr dvė vėdorėnės muokīklas („Šėla" ė E. Ožeškuovas), pašts, ambolatruorėjė, aptieka, toberkoliuozėnes lėguonėnes skīrios.
Žemė̄jė Rosuokā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Avėžėiniū seniūnėjuo. Anuo gīven 8 žmuonis.
Baltuojė Vuokė
Ėšsidiestios Rudninkū gėrės parobežiō, Vuokes dešėniam krontė, i pėitus nu Baltuosės Vuokės dorpīna. Par miesta ēn Pape kanals katras jung Mėrki so Pape ežero (2 km i šiauri nu miesta). Baltuosės Vuokės pelkė (40 km²) - vėina dėdliausiu Lietuvuo.
Žemė̄jė Rosuokā
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Baltuojė Vuokė
Istuorėjė
Prīš Ontrūjė pasaulinė kara pelkie pradieta kastė dorpes, 1950-1952 m. pelkes pėitėniamė pakraštie pri Žagarėnes kaima pastatīta dorpiū īmuonė, vuo šalėp kanala ė dorpīna jiemė kortėis darbininkū gīvenvietes. Ėš pradiū miests vadints Naujuojė Žagarėnė. 1958 m. soteiktas miesta teisės.
kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Žardis
Kateguorėjė:Žemės ūkė dāktā
Ragauka
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Švėntas Mėšės
thumb|right|260px|Vīskopss aukuo šv. Mėšes – XV a. mišiuola iliustracėjė Švėntas Mėšės (ėš luotīnū r.: missa - atleistė) - tonkiausē ireišk Vakarū Krėkštiuoniu lėturgėjės apeigas, katrū čieso dalėnama Šv. Kuomunėjė. Ton vardo vadėnams ė šmuots so Eucharistėjė nesosėjosiu liuteruonu apeigū (īpatėngā Skandėnavėjės šalies).
Ēga
Šv. Mėšės īr sodarītas ėš dvījū pagrėndėniu daliū: Žuodė ėr Aukuos lėturgėju. Žuodė lėturgėjės meto klausomuos Dieva žuode, Bažnīčes muokīmā tėisū, išpažīstams tikiejėms ė prašuoma maluoniu savėj ė bažnīčē. Aukuos lėturgėjė apjem aukuojėma, perkeitėma ė sosėvėinėjėma (Šv. Kuomunėjės prijėmėm).
Kateguorėjė:Lėtorgėjė
Mickē (Akmenė)
Mickē - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Gebenė (augals)
Gebenė (lot. Hedera helix) ī tuokė vėjuoklė, katra tora somediejosi stombri.
Tas augals žalioun cielus metus, anou stombris ēn palē žemė, lėp i medius ė ont anūm vėniuojas. Lapā stuori, tomsē žali, blizg. Žėidā gebenės aug tuokiūs skietiūs. Ved ougas so 2-3 siekluom.
Gebenė žīgia nug siejės lėgė spalė. Aug ūksmietuos, tomsiuos lapoutiu medies, medēs apaugosiūs šlātūs. Lietovuo tas ī rets ė kieravuojams augals.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Pakroujis
Pakroujis – miests Šiauliu apskrėtie, 36 km ė rītos nu Šiauliu, rajuona cėntros, tēpuogė seniūnėjės cėntros. Miests isėkūrės pri Kroujas opės, natuolė Palonguos-Daugpėlė kelė. Miestė stuov Pakroujė Šv. Juona Krėkštītuojė bažninčė, cėntrė īr dvė aikštė (Laisvės ė Veinībės), rajuona cėntrėnė lėguonėnė, koltūras namā, teismos, savėvaldībės bodīnks.
Kondoulu dalėjėmasis
thumb|Kondoula dalėjėmasė aiškėnontė iliustracėjė. Mielėnā numaliavuotas [[dalelės īr neutruonā. Atuoma kondouls numaliavuots rauduonā.]] Kondoula dalėjėmasis īr kondoulėnė rēkcėjė, katrā nutinkont atuoma kondouls pasėdalėn i 2 (retesnēs atvejās 3 aba 4) lengvesniū kemėniu elementu kondoulus. Anam dalėnontės palėik ėšspėndolioutė neutruonā ė gama kvantā, diukuo ėšsėskėr baisē daug energėjės.
Kondoulu dalėjėmasis platē nauduojams kondoulėnės energėjės dėrbėmou, tēpuogė kondoulėniūs gėnklūs.
Tēpuogė veizieket
Kateguorėjė:Kondoulėnė fizėka
Vāšnuorėškė (Šėlalė)
Vāšnuorėškė - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Šėlalės suodnėška seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Miška rajuons
Mėška rajuons (liet. - Miško rajonas) īr Klaipiedas miesta dalis, šiaurėnem miesta šmuotė. Rajuonė duomenoun rauduonu plītū 5-12 aukštū nomā. Mėkrarajuons ėšbūdavuots XX o. pabėnguo, aple 9 ė 10 dešīmtmetius. Bodīnku renuovacėjė prasėdiejė XXI o. ontram dešīmtmetie.
Kateguorėjė:Klaipiedas miesta dalīs
Abuokā
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žlėbinū seniūnėjuo. Anuo gīven 8 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Gėntalātē
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Īlakiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 32 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Mēloškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 30 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Babtā
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Babtu seniūnėjuo, anuos centrs.
Istuorėjė
Miestalės mėnavuonams nū 1394 metū, kūmet krīžioutiū keliū ėšgoldīmūs mėnavuonama vėita, kāp tievuonėjė (kėims Baptindorf). 2001 metās gīvenvėitie gīvena 1715 žmuoniū.
Nūruodas
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Moskols
thumb|200px|[[Koltūrėzmos|Koltūrėzmo ožsėjiemontis vīrėškis ruoda dėlius moskolus.]] Moskols – aktīviuojė košamuojė aparata dalės. Glabna moskolū fonkcėjė īr sosėtraukėniejont košėntė vėdėnės ė ėšuorėnės kūna dalis.
Kateguorėjė:Kūna narē
Bruoda šalėp Dėjės
Bruoda šalėp Dė̄jės (ček. - Brod nad Dyjí) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2008 m. anam gīvena 478 žmuonis.
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Virpesē II. Naujuojė bonga
'''Virpesē II. Naujuoji bonga''' īr muonstru kuomedėjė, ėšlēsta 1996 m. JAV. Anuo ruod kap pagrėndinis vēkies Erls Basets (ons bova ė pėrma filma persuonažos) Meksėkuo kovuon so puožemėnēs gīvūnās – čiopuoidās.
Siožėts
Erls gīven ramo gīvenėma Perfekšėna miestalie, Nevaduo, JAV, (anam vėka pėrms sosėdorims so čiopuoidās pėmruo dalī) nū gaun žėne ėš Meksėkuos naptas fėrmas darboutuoja Gradī Hōver, kū Meksėkuo pasiruod čiopuoidā. Anėdu vīkst ė Meksėka i ten nesonkē naikin čiopuoidos. Ont sekontios dėinos prietelē pasikvėit i dėdli amonicėjės megieja Burt Gummer. Anie pasėdali ė gropales ė naikėn padaros. Nū nakte Greids ėr Erls pasteb kū vėins kėrmins nodviese ėr ėš ano kažkas ėšlėnda. Kadongi prietelē bovo sovare sava mašėna, anie ėšsikvietė pagelbuon Pedro, nū paskom Erls so Greidu rand kū ans negīvs īr. Graitā anie pamat kū ėš čiopuoidu ėšserėta ontžemėne padarā. Prietelē spiejė pabiegtė ė baze kor naožtrokos sogrižt ė smarkē noustoliu patīris Barts. Ans atvež vėina gīva padara, nū ans grait sogeb pasėdaugėnte ėr vėsa baze jau pėlna čiopuoidu. Prasided kuova so anās. Galiausē, žmuonem pavīka anuos soslieptė ė garaža ėr ėspruogdītė.
Kanadas duoleris
Kanadas duoleris (ongl. Canadian dollar) - oficialos Kanadas pėnėgs. ISO 4217 kuods īr "CAD".
Waterloo
Waterloo - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
1898 m. miestalė gīvena 41 žmuogos.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 33.33°S 115.76°E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Rapkaučėzna
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Pagamė
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Istuorėjė
Onkstiau gīvenvėitie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās anuo nabgīvena nivėins žmuogos.
Akeškiūsos
Akeškiūsos (Akershus) - vėina ėš pėitū Nuorvegėjės apskrėtiū, katruos centrs īr Uosls.
Savėvaldībės
thumb|right|450px|Akeškiūsa savėvaldībiū vėitas
Akeškiūsie īr 22 savėvaldībės:
Kateguorėjė:Nuorvegėjės apskrėtīs
Šventuonėškės
Šventuonėškės - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 13 prieteliu.
Geuorgs Vėlhelms Frīdrėks Hegelės
Kateguorėjė:Vuokītėjės žmuonis
Milda Martinkienaitė
Milda Martinkienaitė (, da tonkē vadėn savė scenas ožvadėnėmo: Milda) – Lietovuos dainė, katra ėšluošė 2019 m. Lietovuos X-faktuorė kuonkorsa.
Kateguorėjė:Lietovuos mozėkontā
Olimpėnės žaidīnės
Olimpėnės žaidīnės (vuo Olimpėjada) – terptautėnės daugelė spuorta šakū varžības, vīkstontės sīki kuožnos ketverios metos. Olimpėnės žaidīnės pradietas rengtė Antėkėnie Graikėjuo, a XIX omžious pabėnguo žaidīnės atgaivėna prancūzos Pjers de Kubertens. Atgaivėntas olimpėnės žaidīnės, vadėnamas vasaras žaidīniem, būn kuožnus ketverius metos nu 1896 m., ėšskėront metus, kumet vīka svieta vainas (palėka atšauktas) ė Covid-19 pandemėjė (tumet vėinus metus pasėvielėna). Šaltuosės vainuos čieso daug šaliū boikuotava olimpėjadas 1980 ir 1984 m. (ale abo sīkio dalīvava dėdlis valstībiu skaitlios).
Olimpėnis kostiejėms īr sodarīts ėš terptautėnės spuorta federacėjės, nacionalėniu olimpėniu komitetu ė kuožnuom žaidīnėm soskvarmuojėmu organizacėniu komitetu. Terptautėnis olimpėnis komitets (TOK) palėikt atskaitlėngs ož olimpėjadas miesta parinkėma. Komiteta vīkduoma žaidīniu organizavėma ė finansavėma pamats īr Olimpėnė kartėjė.
Paskiausės vasaras žaidīnės vīka 2021 metās Tuokėjuo, Japuonėjuo, vuo sekontės būs Parīžiou, Prancūzėjuo 2024 metās.
Nu 1924 metu rieduomas specēlės olimpėnės žėimuos spuortu žaidīnės. Ėš pradiū anuos bova rieduomas tās patēs metās, kāp ė vasaras, ale nu 1994 m. anuos rieduomas praiejos dvīms metams pu vasaras žaidīniu. Paskiausės žėimuos žaidīnės vīka 2022 metās Pekėnė, Kėnėjuo, vuo sekontės būs Mėlanė ė Kortina d'Ampecė Italėjuo 2026 metās.
* Kateguorėjė:Spuorts
Itelmenu kalba
Itelmenu kalba (da vadėnama – kamčiadalu kalba) čiokčiu-kamčiadalu kalbuoms prėklausontė kalba, katra dėdliausē rokoujas žmuonės Kamčetkas posesalie, rītū Rosėjuo. Itelmenu kalba rokounas aple šimts žmuoniū, katriem tonkē īr daugiau, kāp šešdešīmt metū. Itelmenu kalbā gres ėšnīkėms.
Raštos
Itelmenā nauduon kėrėlėca.
Zuobėilėjė
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Šėlalės suodnėška seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Tanks
thumb|210px|Pėrms tanks svietė – brėtu „[[Mark I“]] Tanks (ėš ongl. tank – baks, cėsterna – kuodėnis šarvouta vėsorēge pruojekta pavadėnėms) – šarvouta vėkšrėnė (retiau ratėnė) kuovėnė mašėna. Tanka pagrėndėne gėnkloute sodara pabūklos. Pėrmas svieta vainas meto, tanku kuonstrokcėjės vīstėmuosė stadėjuos bova koramė ė statuomė tankā, katru pagrėndėnė gėnkloutė bova kolkuosvaidē, pabūklā, terpvainie kāp pagrėndėnē tanka pabūklā bova muontoujamė pabūklā, retiau ognēsvaidē. Pu ontras svieta vainas pradietė gamėntė tankā so raketu paleidėma irengėnēs.
Nūruodas
Kateguorėjė:Karėnė teknėka
Ruopėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Grūstė (Skouds)
Grūste - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Īlakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 12 prieteliu.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Ventspėle liousos ousts
thumb|right|222px|Ventspėle ousta panuorama
Vėntspėle liousos ousts  – gėlavondenis jūru ousts, šalėp Vėntspėle miestā, vakarū Latvėjuo. Par ousta kraun dėdlē daug bėriū kruovėniu ė naptas. Uosta pluotībė ī 2623,9 ha. 1998 m. uosts ėšgėlints lėgė 17,5 m.
Istuorėjė
Pėrma sīki ousts kruonėkūs pamėnavuots 1263 m. Grētiausē auga ė plieties XVII o.
Bernuotavs
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žlėbinū seniūnėjuo. Anuo gīven 26 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Babtu suodna
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Babtu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Žaržuolā
thumb|240px|Arklīs, aptaisīts žaržuolās
Žaržuolā ī tuoki skombalelē, žvagotē, katrūs taisa prī arklė, ka anam biegont aplinkou žvagietom. Vuo žaržouolā tuoki ī: jousta ė skombalelē i rėtėni apmauti – ont arklė kakla ontdies. Tonkiausē būs maži metalėnē gozėkā, katrėi, biegont arkliou, mošis vėins i kėta ė tap žvagies. So žaržuolās arklius liuob aptaisīs tėktās par dėdlė švėntė – kap kuokė veselė, aba kap Kaliedu rīta rēk i bernaliu mėšės važioutė.
Kateguorėjė:Mozėkas instromentā
Dūšė
Dūšia daugomuo vieru vadėnama savaronkėška substancėjė, egzėstounontė kėikvėina žmuogaus vėdou. Tēpuogė dūšė skaituoma kūna ė materėjės prėišėngībė. Skėrtėngā nu vieru, dūšė gal būtė nemarė vuo marė.
Kateguorėjė:Dūšė
Dėvakē
Nūruodas
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Ruokėškis
kateguorėjė:Lietovuos miestā kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Paklėšē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Istuorėjė
Onkstiau gīvenvėitie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās anuo nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Rimantas Kaukėnas
Rimantas Kaukėnas (Rimants Kaukiens; g. 1977 m. balondė 11 d. Vėlniou) - Lietovuos krepšėninks. Lietovuos rinktėnės narīs. Žaid Sėinas „Montepaschi“ kuomanduo.
R. Kaukiena ūgis īr 192 cm. Uns žaid ižaidiejė ė atakoujontė gīniejė puozicėjūs.
Waroona
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1895 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 32°52′00″S 115°55′00″E.
Šiokštolėškē
Šiokštolėškē - Kiedainiu rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 13 prieteliu.
Kateguorėjė:Kiedainiu rajuona gīvenvėitės
Čiopuoidā
thumb|240px thumb|240px|Ontruos stadėjuos čiopuoidā Čiopuoidā īr fantastėnē Kambra periuoda gīvūnā, katrėi pasėruod fėlmūs: Virpesē, Virpesē II. Naujuojė banga, Virpesē III. Atgal i Perfėkšėna, Virpesē IV. Legenda prasėded. Anėi gīven puo žeme ė jod dėdliu greitiu sekdamė garsos. Čiopuoidā čiomp vėska, kas stuov ont žemės pavėršious. Ontruo filma dalī ėš čiopuoidu ėšsėvīsta agresīvos ontžemėnē gīvūnā, jautros šėlomā.
Kateguorėjė:Filmu veikiejē
Hėpuokrats
thumb|Hėpuokrats
Hėpuokrats (Ιπποκράτης; 460-380 m. pr.Kr.) – garsiausės Antėkėnės Graikėjės gīdītuos, atsėsakės vierėška puožiūre i lėgas, daugiausē diemese skīrės pruofėlaktėkā ė diagnuostėkā. Medėku doudama Hėpuokrata prīsaika ėšlėka iki šiū dėinū.
Kateguorėjė:Senuobės gīdītuojē
Ėvuonėške
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Īlakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 6 prietelē.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Gazieta
Gazieta aba laikraštis īr spauduos leidėnė tėps.
Seniau gazietas be skaitīma tonkē liuob nauduotė kāp tapetus, kepont žovi cėbolīnē, šloustont šėkna šėkėninkė ė kėtor.
Lietovuo ė Žemaitėjuo pėrmuosės puopīrėnės gazietas pasėruodė XVII o. ė XVIII o. sandūruo. XXI o. atsėrada tēpuogė alektruonėnē leidėnē, gazietas. Anū tarpė populēros kuožna dėina atnaujėnams Delfi.lt.
Gazieta protuotėpā atsėrada da Senuobės Ruomuo pri Jolėjė Cezariaus - tinās leida vīriausnībės pranešėmu bioletenius Acta Diurna. Svieta gazietu asocijacėjė pėrma gazieta skaita Johana Karoliusa Relation aller Fürnemmen und gedenckwürdigen Historien, katros ėšleists bova 1605 m.
Pavīzdē
Kateguorėjė:Spauda
Rauduondvaris (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Katmandū
Katmandū (nep.: काठमाडौं, काठमान्डु) - Nepala suostėnė ė dėdliausės miests, asontis Hėmalaju tarpokalnies slieni, pri Bagmati opės. Kartās da vadėnams Kantėpuro.
Nūruodas
Kateguorėjė:Nepala miestā Kateguorėjė:Suostėnės
Ožgavienės
thumb|240px|Ožgavienės Žemaitėjuo thumb|200px|Žemaitėška Ožgavieniu ličīna
Ožgavienės ī senuobėnė baltu švėntė, katra īr švėntama lėkus 7 nedielėm lėgo Velīku (tas ėšēn terp vasarė 5 ė kuova 6 dėinū) ė vėsūmet ėšpoul par oterninka. Senuobie bova švėntamas ciela nedielė, pradedont nu sekmadėinė (nedielės dėinas). Par Ožgavienės ėšvaruoma žėima, vėsos bluogis, nabašnėnku dūšės, ba jau stuoj čiesos pavasariou, jau čiesos perėitė ėš smertėis pasaulė i skalsuos, gīvībės pasauli. Ožiejus krėkštiuonībē, Ožgavienės palėka kap ė krėkštiuoniu švėntė – ana toria atėtėkėmu vėsom svietė, tou čiesou kap būn Ožgavienės, Euruopuo švėnta „karnavala“.
Jiedē
Ožgavienės ī paskotėnė mēsieda dėina, vuo paskom lėgo pat Vielīku būn pasninks – Gavienė. Tūdie ton dėina rēk suotē jiestė – gaspadėnės nug pat onkstība rīta taisa blīnus, mēsuos jiedius. Lėg Ožgavieniu liuob pabėngs vėsus dėdlius žėimuos darbus – ėškoltė javus, soverptė siūlus. Bova tuoki prītarā, ka jēb naėškolsi javū, anūs sokapuos pelės, vuo jēb verpsė – sokėrmīs mēsa, rūdim apēs lėnā, siūlā, druobės. Tepuogė ī vierėjėms, ka jēb par Ožgavienės gerā ožjiesi, ta cielus metus suotē ė stiprē gīvensi.
Par Ožgavienės paprastā taisa tuokius jiedius:
Liuob bova tuokis papruotīs, ka kuožnos, katros par Ožgavienės ožsok i svetius, būtėnā tora sojiestė kuoki mēsėška jiedi. Prīšingā nego par Kūčės, vėskon rēk sojiestė par vėina dėina. Jēb jiedė palėik par daug, ta anou liuob šertė gīvuoliam aba laikītė kap liekvarsta.
Kėta dėina pu Ožgavieniu ī Pelenu dėina – tūmet vėsas linksmībės, mēsuos jiedėms bėngas.
Zabuovas
thumb|left|200px|Ožgavieniu baidīklės
Ožgavienės linksma švėntė ī. Par ana būtėnā rēk kap tās nepaprastā apsiriedītė: senuobie liuob taisīsis ėšvėrkštēs kailėnēs, švarkās, sėjuonās, skaruom, anūs sosijous vėrvė, abrūso, pantėm, daba riedas vėsuokiuom spalvuotuom drapanuom, senās skarmalās, blėzgotēs ė kėtap. Būtėnā rēkalinga ličīna (kaukė) – anas žmuonis dėrb ėš medė (apošės, alksnė, berža), puopīrė, kartuona. Ana tora ėšruodītė baisē, kap kuokis veln's, ragana, tūdie būn kreiva, badontė, so dėdlė šniuobė, so pritaisītās oustās, ontakēs, plaukās, barzda (ėš avėkailė, lėnū, ašotū, pakolu). Paprastesnė ličīna liuob dėrbs ėš tuošės, sena kūtkailė (avėkailė). Jēb ličīna kap gīvuolė, ta ėš šiaudū, verpstoku, skarmalū da pritaisīs kuoki snapa, ragus. Ale ka ė kuokė baisė ličīna babūtom, ana ėšruod būktās joukias.
Muonē
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Ožgavienės
Zabuovas
Palėka papruotīs parsiriedītė kuokēs ta padarās – tūdie sositarė̄ riedas kap čėguonā, žīdā, vuožē, velnē, raganas, arklē ė panašē, būn ka vīrā parsiried kap muoterėškās, ė atvėrkštē. Jēb riedas kap giltėnė, ta būtėnā so dalgio, jē kap čėguonā – ta baisē spalvuoti ėr ėšsidažė̄, žīds būn kopruots, so barzda, dėdlēs dontim, so dėdlė pėnėginė, arklio lioub taisīsis do vīru – vėins būn arklė galva, kėts kūns ėr oudega.
Muonē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniū.
Ožgavienės
Zabuovas
Ožgavieniautuojē vākšt pu nomus ė prašėnie kuokiū gerībiu – jiedė, pėningū, saldomīnu. Daba tas papruotīs palėkė̄s vākam.
Muonē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Ožgavienės
Zabuovas
thumb|180px|Plešk Muorė
Da būtėnā par Ožgavienės būn Muorės (Kuotrės, Magdės) degėnims. Tas ī tuokė čiūčela, padėrbta ėš šiaudū, senū skarmalū, ka atruodītūm kap kuokė buoba, ragana. Tūmet žmuonis ožkora dėdli lauža ė dainiuodami bēgė šuokdami anou sopleškėn. Čiūčelās pelenās pabarsta žemė, ka būtom skalsesnė.
Tepuogė būn Lašinska ė Kanapinska (Gaviena, Kanapėnė) kuovė. Vėins stuors, so lašėniū šmuoto bornuo, sīkēs so kiaulės kaukė, vuo kėts – kūds, apdriskė̄s, anou skrīblios parrišts kanapėm, ronkūs toria lazda. Anodo vėsap stomdas, gromias, bet vėsūmet laimi Kanapinskos.
Ožgavėniu tradėcėjės īr geriausē ėšsauguotas Žemaitėjuo. Tenās anas palėka kap kėtor Lietovuo XX o. vėdorie jau bova ėšnīkosės. Dėdliausės Ožgavieniu švėntės žemaitiūs būn Plateliūs ė Kortovienūs.
Rēkšmie
Kateguorėjė:Žemaitiu švėntės Kateguorėjė:Nedielės straipsnis
Dojės
Dojės īr vėina ėš medegas agregatėniu būkliū. Kāp ė skīstē, dojės keit skvarma, īr klampės. Skėrtėngā nu skīstiu – ožjėm ciela tūri, katramė anas īr.
Vuosėškē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Babtu seniūnėjuo.
Dojės
Kateguorėjė:Medegas
Vuosėškē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 70 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Plėkē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Kretėngales seniūnėjuo. Anuo gīven 607 žmuonis.
Istuorėjė
Par Ontruojė sveita vaina Plėkiūs ēja sėina terp Vuokėitėjės ė Lietovuos. 1932 m. pastatīta Plėkiū bažnīčė.
Nūroudas
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Šalna
thumb|250px|Šalna Šalna īr uora temperatūras somažiejėms lėgė neigiamuos nakti aba vakarė, nuors dėina temperatūra teigiama būn. Žemaitėjuo šalnas paprastā prasėded spali ė ožsėbėng gegoži.
Da veiziek
Kateguorėjė:Uorā
Duobre Puolė
Duobre Puole (ček. - Dobré Pole) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2007 m. anam gīvena 397 žmuonis.
Nūruodas
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Riepka
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
A
A, a - pėrma luotīnu abecielės raidė. Žemaitiu kalbuo tēpuogė īr nauduonama Ā ė ā (ā ėlguojė).
Kateguorėjė:Luotīnėškas raidės
Žemaitėjės pėlēkalnē
thumb|right|230px|[[Luopaitiu pėlekalnis, Rėitava savivaldībė]] thumb|right|230px|[[Daubariu pėlekalnis, Mažeikiu rajuons]] thumb|right|230px|[[Gyvuoliu pėlekalnis]] right|230px|thumb|[[Ožpelkiū pėlekalnis]]
Žemaitėjės pėlekalnē (lt. Žemaitijos piliakalniai)
Imanoelis Kants
thumb|200px| Imanoelės Kants dėdlē žīmos Prūsėjės fėluosuops, klasėkėnės vuokītiu fėluosuopėjės pradėnėnks.
Kateguorėjė:Vuokītėjės fėluosuopā
Burt Gummer
thumb|240px|Barts Gamerės filme Virpesē II Barts Gamerės (Burt Gummer) filmu Virpesē, Virpesē II ėr Virpesē III persuonažos, vaidėnams Michael Gross. Barts īr dėdlis karėnės amonėcėjės gerbies, vėsumet pasiroušis vaina padietei.
Kateguorėjė:Filmu veikiejē
Pašėlė (Akmenė)
Pašėlė - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Istuorėjė
Onkstiau gīvenvėitie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās anuo nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Kalėnduorios
Kalėnduorios īr čiesa skaitliavėma sistema, katra dėinuoms priskėra kalėnduorėnės datas. Senuobės ruomienā mienesė dėinuom, katras bova vadėnamas kalėnduom, liuob prīvalies muokietė skuolas.
Kalėnduorē
Drūktē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žlėbinū seniūnėjuo. Anuo gīven 33 gīventuojā.
Uoršas kuova
thumb|300px|Uoršas kuova (abruozdielės, [[XVI omžios)]]
Drūktē
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Uoršas kuova
Uoršas kuova - 1514 metās siejės 8 d. notėkosė kuova terp jongtėniu Lietovuos ė Lėnkėjės pajiegu ė Maskvuos dėdliuoses konėgākštėjės kariuomeniu, šalėp Uoršas (nūnā Baltarosėjuo).
Žielava
thumb|240px|Muotrėška žielavuo
Joudkātē
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Īlakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 15 prieteliu.
Žielava
Žielava (žielaba, žielavs) ī dėdlis griaudoms dielē kuokė artėma, īpatinga žmuogaus smertėis. Tas pasirēšk ė kap nabašninka ėšlīdiejosiu žmuoniū smūtnoms, griaudolingoms, ė kap tamtīčė vėiša puovīza (etikets): žielavuo esontis žmuonis nešiuo tomsius (pagrindėnā – joudus) rūbus, nekel veseliu, nēn i vairės zabuovas, laikas tīkē, rimtā. Palē lietoviu papruoti žielava tēsias līgē metus pu smertėis.
Uoršas kuova
Ēga
Pėrmė̄je sosėdorėmā prasėdiejė 1514 m. rogpjūtė mienesie, vuo magtīngiausės sosėdorėms notėka siejės 8 dėinuos rītė.
Joudkātē
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Alektrėnė sraujė
Alektrėnė sraujė vuo alektras sruovie īr krīptėngs krūvėninku jodiejėms.
Palē prīžastis, katros sokel ton jodiejėma gal būtė:
Žielava
Kateguorėjė:Jausmės Kateguorėjė:Papruotē
Uoršas kuova
Ēga
Mėslėjama, ka lietoviu kavalėrėjė panauduojė apgaulinga manevra ė prėveliuoja dalė maskvėitiu ė spāstos. Ton sėtoacėjė ėšanuduojė lėnkā, katrie ožpoulė ožsėlėkose maskvienū kariauna. Pargrīžė lietovē poule maskvėitiu flangas.
Alektrėnė sraujė
kor dq - mažos krūvė puokītis, dt – čiesa puokītis. Alektrėnė sraujė grandėnė tek ėš teigiama elementa puolė  neigiama linkou. Anou nešontės dalelės jod ta krīptėm, jēgo anū alektras krūvis teigiams. Metalūs sraujė perdoud alektruonā, katrėi tor neigiama krūvi ė katrėi jod prėišėnga krīptėm.
Uoršas kuova
Ēga
Čeliadnėna kariauna jiemė trauktėis. Pats Čeliadnėns ė kėtė glavnė vadā bova pajimts ė nalaisve. Mėslėjama, ka kara balaisviu galiejė būtė lėgė keliū tūkstontiu, no Maskvuos dėdlīsės konėgaikštės Vasėlėjos III atsėsakė anūs ėšpėrktė.
Alektrėnė sraujė
Kateguorėjė:Fizėka
Uoršas kuova
Ēga
Ton laimiejėms bova platē skelbts vėsuo Euruopuo, bat ton laimiejėms nabova pėlnā panaudouts. Pu ton laimiejėma nabova pasijimts atgal Smuolensks.
Muodernaus čiesa svarboms
Uoršas kuova laikuoma vėino ėš baltarosiu tautuos prėsėkėlėma ė raiduos sėmbuolio. Aleksandra Lukašenkas rėžėms menkien kuovuos rėikšme ė nalēd žmuoniem liousā mėnavuot ton kuova.
2005 m. siejie, Baltarosėjės prezėdenta Aleksandra Lukašėnkas noroudiemo, bova sogautė ketorė uopuozėcėjuos prietelē ė kuožnos nobausts 4 mėlėjuonū Baltarosėjės roblio bauduom (aple 1500 euru) ož Uoršas kuovuos 491 metu sokaktėis mėnavuonėma.
Atmėnėma ėomžėnėms
Kuovā pamėnavuot Okraėnuo ėšlēsts pašta znuoks. 2014 m. Lietovuo paskelbtė „Uoršas kuovas“ metās. Lietovuos Bankė nokalta pruogėnė muonėta, skėrta Uoršas kuovas 500 metu jobėliejou. Rakatanskūs ėšbūdavuots muonomėnts skėrts pamėnavuot Uoršas kuova.
Šaltinē
Kateguorėjė:Lietovuos istuorėjė Kateguorėjė:Nedielės straipsnis
Warmun
Warmun - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta XIX o.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 17°02′00″S 128°13′00″E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Laima
Laima, Laimė īr sodbuos ėr siekmies dėivė Senuobėnie baltu vieruo. Ana bova sosėjos so vāku gėmėmu, vestovėm, smiertim.
Kateguorėjė:Baltu mėtuoluogėjė
Suognė ė Fjuordanė
Suognė ė Fjuordanė (Sogn og Fjordane) - vėina ėš pėitvakariū Nuorvegėjės apskrėtiū, katruos centrs īr Lėikangerės.
Savėvaldībės
Suognie ė Fjuordanie īr 26 savėvaldībės:
Kateguorėjė:Nuorvegėjės apskrėtīs
Padomblė (Trakā)
Padomblė - gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Duolnė Donajuovėcē
Duolnė Donajuovėcē (ček. - Dolní Dunajovice) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2008 m. anam gīvena 1 693 žmuonis.
Ženuomė žmuonės kėlėma nū Duolnė Donajuovėciū
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Kačergē (Kauns)
Kačergē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Babtu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Rotolėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Rumėnē
Rumėnē - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 24 prietelē.
Kalėnīs
thumb|240px|Kalėnīs Argentėnuo
Kalėnīs ī vėita (vėins statėnīs aba šmuots anūm) katruo valdė laika žmuonis, katrėi ī sonkē nūsikaltė̄ (aba pavuojingi esamā valdē). Palē terpatautėnė teisė i kalėni žmuogo siont tėktās sūda sprėndėmo.
Senuobie kalėnē lioub būs pėliū buokštūs, pužemiūs, žmuonīs ten liuob gīvėns dėdlē baisiuom sālīguom (tomsuo, sorakinti, našvaruo). Kap katruos šalīsė daba stata īpatingā patuogius kalėnius (pvz., Nuorvegėjuo), katrūs nūsikaltėlē gal luoštė kuompioterēs, stala žaidėmās, veizietė televėzuoriu.
Kateguorėjė:Bodīnkā
Kaltīs
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Īlakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 4 prietelē.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Karabelkā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Avėžėiniū seniūnėjuo. Anuo gīven 13 žmuoniu.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Rouštē
Rouštē - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, pri Jaugėlas opės esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 35 žmuonis.
Vasarė 26
Vasarė 26 dėina īr 57 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertis
Kateguorėjė:Dėinas
Persu kalba
Persu kalba, aba farsi, (فارسی) īr vėina labiausē paplėtosiu indėeuruopėitiu šėimas iranienu kalbū kalbū. Tai Irana (bovosė Persėjė) kalba, nuors ana īr ruokoujamasė Afganėstanė (darí aba farsi-kabulí), Tadžėkėjuo ė Pakėstanė. Ėš vėsa īr skaituoma, ka ta kalba ruokoujasė 62 mln. žmuoniū svietė.
Posbaublē (Akmenė)
Posbaublē - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Persu kalba
Nūruodas
Kateguorėjė:Indėeuruopėitiu kalbas
Posbaublē (Akmenė)
Istuorėjė
Onkstiau gīvenvėitie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās anuo nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Drnhuolecos
Drnhuolecs (ček. - Drnholec) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2008 m. anam gīvena 1 669 žmuonis.
Rėišotėnė II
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Drnhuolecos
Nūruodas
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Vorbertuons
Vorbertuons - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1933 m., kāp krėkštiounėška mėsėjė.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 26°08′00″S 126°35′00″E.
Prėinā
Prėinā – miests Lietovuos pėitous, 39 km ė pėitos nu Kauna, ėsėkorės abėpos Nemuna; rajuona centros, tor miesta senionėjės statosa. Miests īr 100 km ė vakaros nu Vėlnious, 30 km ė šiaurė nu Alītous, 40 km ė rītos nu Marėjampuolės.
Vorbertuons
Geuograpėjė
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Prėinā
Senionėjė
Prėinu miests tor atskėruos senionėjės statosa savėvaldībie.
Kateguorėjė:Lietovuos miestā Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Kikuonē (Kauns)
Kikuonē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Babtu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Gėrkalē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Kretėngales seniūnėjuo, šalėp kele Klaipieda-Palonga. Dėrb Kretėngalės muokīklas skīrios, koltūras nomā, bėbliuotėka, keles krautoves.
Istuorėjė
2001 metās Gėrkaliūs gīvena 515 žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Gaižopē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žlėbinū seniūnėjuo. Anuo gīven 43 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Kalvātē (Skouds)
Kalvātē - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Īlakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 11 prieteliu.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Nakelamė̄jė metā, katrėi prasėded sereduo
Tas kalėnduorios tėnk kuožniems nakelamiesėms metams, katrėi prasėded sereduo.
Kateguorėjė:Kalėnduorios
Šeštėnės
thumb|160px|Kristaus žėngims i Dongu rosu ikuonuo
Pėkelē (Kiedainē)
Pėkelē - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 21 prieteliu.
Šeštėnės
Šeštėnės ī bažnīčinė švėntė, katra ėšpoul šešės nedielės pu Velīku, par ketverga. Kap Velīku dėina kėlnuonas, tap ė Šeštėnės būn skėrtingā – terp gegožė 4 ė bėrželė 2. Katalėkā par Šeštėnės mėnavuoj Jiezaus ižėngėma i Dongu. Par Šeštėnės žmuonis gīst lėtanėjės, meldas prī sava kaima krīžiu.
Kateguorėjė:Katalėkībė Kateguorėjė:Šventės
Streptėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Klevėnė (Vėlnios)
Klevėnė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Avėžėiniū seniūnėjuo. Anuo gīven 14 žmuoniu.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kaliuošē
thumb|245px|Kaliuošē
Kaliuošē ī gomėnis apavs, katra galėm nešiuotė kap batus, aba apmautė ont kėtū batu (pvz., ont tūbu). Anėi napraleida vilgšnībės, mažėn šaltė pralaidoma.
Kaliuošē pėrma sīki pramuonėnio būdo pradietė dėrbtė 1831 metās Buostonė.
Kateguorėjė:Apavs
Huornė Buojanuovėcē
Huornė Buojanuovėcē (ček. - Horní Bojanovice) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2006 m. anam gīvena 609 žmuonis.
Nūruodas
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Wannamal
Wannamal - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1908 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 31°10′00″S 116°03′00″E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Rėmšėškės (Zarasā)
Rėmšėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Rodėkē (Akmenė)
Rodėkē - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Istuorėjė
Onkstiau gīvenvėitie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās anuo nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Prėinū rajuons
Prėinū rajuons - Kauna apskrėtėis rajuons. Rajuonė gīven 34 785 žmuonis.
Gamta ė geuograpėjė
Par rajuona tek Nemons ė intakās Peršėke, Verkne, Jėise. Īr 30 ežerū, 5 prūdā. Dėdliausė mėškā - Prėinū šėls, Balbėirėškė mėšks. Īr Nemona kėlpū regėjuonėnės parks.
Seniūnėjės
Rajuonė īr 10 seniūnėjū (skliaustūs – seniūna būstėnė): thumb|300px|Prėinū rajuona seniūnėjės
Draugėškoma rīšē
Miestā, so katrās Pėinū rajuons īr ožmezgės miestū partnerīstės rīšios:
Kateguorėjė:Lietovuos rajuonā Kateguorėjė:Kauna apskrėtės
Margėninkā (Īlakē)
Margėninkā - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Īlakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 82 prietelē.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Abrūsos
thumb|right|230px|Abrūsos Abrūsos īr marškuonė gabals, skėrts ronkuom, ė kėtuom kūna dalėm nūšloustītė.
Kateguorėjė:Boitės
Kropėlā
Kropėlā - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 13 prieteliu.
Paežerelē (Trakā)
Paežerelē - gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Keporienā
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žlėbinū seniūnėjuo. Anuo gīven 92 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Austiejė
Vārda kėlmie
Austiejės vards ī kėldėnams nū žuodiaus audiejė, austė. Senās čiesās žmuonis sakīdava, ka bėtės kuoriūs aud. Kāp vuors aud sava vuortinkli, tēp ė bėtelės aud kuorios.
Nauduota lėteratūra
Pranė Dundulienė - Pagonybė Lietuvoje. Vilnius. Mintis. 1989
Kateguorėjė:Baltu mėtuoluogėjė
Gėltėnė
thumb|200px|Gėltėnė Gėltėnė īr smerties dėivė senuovės baltu vieruo. Ana pasėruod kumat prietėliō atēn čiesos pasmėrt.
Kateguorėjė:Baltu mėtuoluogėjė
Duotnova
Duotnova īr miestalis Kiedainiu rajuonė, aple 7 km nu Kiedainiu, pri Duotnovielės opės ė Šedovuos-Juonavuos plenta. Seniūnėjės centros. Īr Vėišpatėis Apsėraiškėmā Švt. Panelē Marėjē bažnīčė.
Istuorėjė
Lėgė 1996 m. Duotnova bova miests. 2001 metās Duotnovuo gīvena 775 gīvėntuojē.
Markėškės (Avėžėinē)
Markėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Avėžėiniū seniūnėjuo. Anuo gīven 18 žmuoniu.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Huornė Vestuonėcē
Huornė Vestuonėcē (ček. - Horní Věstonice) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2008 m. anam gīvena 453 žmuonis.
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
1800
1800 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided trečiadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Trėkšē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Istuorėjė
Onkstiau gīvenvėitie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās anuo nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Bongėnē
Bongėnē (Cetacea) ī ondėnie gīvenontis pėina bajiedontis gīvē. Anėi īr pėlnā prisėtaikėn gīvenėmou ondėnie. Nemuokslėnie ruoduo bongėnēs vadėnamė vėsė tam būriou prigolontīs narē, ėšskīros delfėnus ė jūras paršus.
Īr dvė gropė:
Kateguorėjė:Žvierē
Paneviežioks
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Babtu seniūnėjuo.
Istuorėjė
1747 metās ėšbūdavuota Paneviežioka bažnītalė. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 705 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Francesco Totti
Francesco Totti (gėmė 1976 metās siejės 27 dėina Rīmė) - Italėjės futbuolėninks. Vėins geriausiu svieta futbuolėninku. 2006 metū Sveita čempėjuons
Nūruodas
Totti Totti
Abrėns
Abrėns (kėtap vaguons, vuoguons) ī tuokis medėnis apskrėts, ėš statmena medė skuobts aba tekints indoks so dongtelio, katra ēn ožsoktė. I abrėna ded svėista, varškė, smetuona, taukus. Tas būs inds pavėržiou sosidietė – ana nešis i laukus, kortās važiounant.
Šaltenē
Kateguorėjė:Rakondā
Wandering
Wandering - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1877 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 32°41′00″S 116°41′00″E.
Pelenėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 40 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Žvuorūnė
Kateguorėjė:Baltu mėtuoluogėjė
Pagėrie (Zarasā)
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Medsiedē (Skouds)
Medsiedē - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Īlakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 27 prietelē.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Kiebuonē
Kiebuonē - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 47 prietelē.
Gelnā
Gelnā - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Red Ace Squadron
Red Ace Squadron īr 2001 m. kuompanėjės „Small Rockets“ sokorts ėr ėšleists 3D sėmoliatuorios.
Gelnā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 77 žmuonis.
Red Ace Squadron
Siožets
Veiksmos vīkst pėrmas svieta vainas čieso. Galieset valdītė tėik vuokītiu, tėik onglu liektovos (10 mėsėju vuokītiu liektovās, 10 - onglu ė „slaptuojė mėsėjė“).
Luova
thumb|right|230px|Luova Luova (lt: Lova) īr balds, skėrts guliejėmō, mėiguojėmō. Luova dengama paduškuom, čekuolās ė kuokiu tā ožtėisalu (adėjalu, kaldra).
Kateguorėjė:Rakondā
Kaluotė
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Kretėngales seniūnėjuo, ož 10 km i šiaurės šmuota nū Klaipiedas miesta.
Šalėp kaimalė īr Klaipiedas miesta šiokšlīns.
Istuorėjė
Kaluotie 2001 metās gīvena 260 žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Lėiknē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žlėbinū seniūnėjuo. Anuo gīven 6 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Laumė
200px|thumb|Laumė
Rōstēkē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 35 žmuonis.
Laumė
Laumė īr laukū dėivė, vėinėšū dūšiu gluobiejė senuovės baltu vieruo. Ana bovos dongaus dūšė bat paskum nubluokšta i Žeme. Laumė bova dongaus ė žemės dėivė. Dėdliuojė Laumė (laumiu laumė Vaiva) bova Perkūna sožadietinė. Bat ana mīliejė kėta. Ta sožėnuojis Perkūns nubluoškė ana in žeme.
Juonavuos rajuons
Juonavuos rajuons - Kauna apskrėtėis rajuons. Rajuonė gīven 52 388 žmuonis.
Rōstēkē
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Juonavuos rajuons
Juonavuos rajuona seniūnėjės
Kateguorėjė:Lietovuos rajuonā Kateguorėjė:Kauna apskrėtės
Stombrė̄nės suoda
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Hostuopečē
Hostuopečē (ček. - Hustopeče) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2008 m. anam gīvena 5 956 žmuonis. Miests īr ož 25 i šiaurės vakarū šmuota nū Bržeclava miesta.
Nūruodas
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Mažuojė Rēšė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Avėžėiniū seniūnėjuo. Anuo gīven 11 žmuoniu.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Čerkšnos
Čerkšnos (kėtap čarkšna, šerkšna, čerkšna, šerkšnos) īr leda krislā, žėima palėikantīs par šalti pu tuo, kāp bova rūks. Čerkšnos ožkluo vėskon, ont kuo tėktās prīšlėjė rūks: ont mediu, laidū, tuorū.
Buočē liuob rokoutė: jēb čerkšnos oždeng medius tāp uors šals.
Kateguorėjė:Uorā
Mėlvīdē (Skouds)
Mėlvīdē - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Īlakiū seniūnėjuo.
Pagīnė
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Babtu seniūnėjuo.
Mėlvīdē (Skouds)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniū.
Pagīnė
Istuorėjė
Pagīnie liōb būt dvars. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 538 žmuonis.
Mėlvīdē (Skouds)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Pagīnė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Tarībėnė karė pamėnkla konflėkts Estėjuo
Tarībėnė karė pamėnkla konflėkts Estėjuo, aba liaudie vadėnama, kāp Bruonzas naktės - konflikts Estėjės suostėnie Talinė, katram bovosi pamėnkla, skėrta Tarībėniou kariou bova miegėnama perkaltė stuoviet i kėta vėita, bat tam atsėrada magtīngs pasėprėišėnėms.
Demonstracėjes ė bardaks prasėdiejė pu ton, kumet balondė 25 d. rīta Talinė pradieta rouštėis Tarībėnė karė pamėnkla demontavėma darbams ė palaiduotu suovietu armėjės kariū palaiku perkėlėmou.
2007 m. balondė 27 d. prasėdiejė protėstā ė riaušės, katruosė nukentiejė žmuonės fizėškā. Pėrmėnēs doumenėmės, par sosėriemėmos ė moštīnės nukentiejė 10 demonstantu ė 6 polėcėninkā.
Šėts konflėksts sosėlaukė dėdlė dėimesė Rosėjuo, katros dėdlė dalės politėku pasmerkė Estėjės valdžiuos sprendėma perkelt karė skolptūra ė perlaidout karios.
Tarībėnė karė pamėnklos bova pabūdavuots 1947 m. ėr ėlgā bova nažėnuoma karė, žovosė Ontruo svieta vainuo, sėmbolės.
Balondė 30
Balondė 30 dėina dėinuos čieso protestuojontis Talina šuoferē jiemė dėdlē lietā vairout sava mašėnas, kas padėrba transporta komštius.
Nuorodas
Kateguorėjė:Kuonflėktā
Zabėkā
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Istuorėjė
Onkstiau gīvenvėitie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās anuo nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Walpole
Walpole - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1933 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 34.98°S 116.7°E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Lietovuos gerbs
thumb|180px|Vītis thumb|180px|Vītis ont [[Aušruos vartā|Aušruos vartu.]]
Lietuvuos Respoblėkas gerbs vadėnas Vỹtis (Vītis).
Aprašīms
Herbėne skīda rauduonam laukė vaizdounams cėdabrėnis šarvouts raitelis ont sėdabrėnė žėrga, laikontis dešėnie ronkuo vėršom golvas ėškelta cėdabrėni kalavėjė. Pri raitelė kairė petėis kuoroliou mielīns skīds so auksėnio dvėgobo krīžiom – Juogailas asmenėnė ženklo, katros, kāp mėslėjama, īr perėmts ėš žmuonuos Jadvīgas.
Istuorėjė
Tas īr vėins seniausiu gerbu, nauduojamu Euruopuo kāp šalėis gerbs.
Kateguorėjė:Lietova Kateguorėjė:Gerbā
Indienu kalbas
Indienu kalbas pėrmū Amerėkas žemīna gīventuojū (indienu) kalbas, paplėtoses nū Alēskas lėgė Pataguonėjės. Dėdlės šmuots ton kalbū nīkst, aba īr nonīkoses. Indienu kalbas nasodara vėinuos kalbū šėimuos ė nabūtėnā īr terposavie gėmėnīngas. "Indienu kalbas" īr sojūngtas geuograpėniu prėncėpo. Ėšskėremas keles dešimtės kalbū šėimū, šmuots ėzuolioutu, aba naklasėpėkoutu kalbū.
Kalbu šėimas
(skliaustūs nuruoduoms kalbu skaitlios) thumb|Indėnu kalbu šėimas JAV ė Kanadas terėtuorėjuos prīš euruopėitiu atvīkėma
JAV ė Kanada
Kalbu šėimas:
Meksėka ė Centrėnė Amerėka
Kalbu šėimas:
Pėitu Amerėka
Kateguorėjė:Indienu kalbas
Ivanėškē (Peliednagē)
Ivanėškē - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Gauris
thumb|200px|Gauris
Gauris, kėtap da gaurīs, gaurios, gauruožos (lot. Spergula arvensis) ī tuokis augals, katros muokslėškā prigol gvazdėkėniu augalū (Carīophīllaceae) šeimā. Kėlėma ėš Vakarū Euruopas ī.
Kelly Clarkson
thumb Kelly Brianne Clarkson (g. 1982 m. balondė 24 d. Fort Vorte, Teksase, JAV) - JAV pop ė poproka mozėkos dainininke. Ana laimiejā American Idol ė 2 Grammy apdovanuojėmus.
Gauris
Tas augals vėinmetis, 10–50 cm aukštoma, daugiastombris, šakuots, briaunuots ī. Anou šaknis sėik 20–50 cm gėloma. Stombris statmens, nuognē šakuots, limpons. Lapā būn siauri, ale stuori, bakuotē.
Kelly Clarkson
Dėskuograpėjė
Clarkson Kateguorėjė:JAV mozėkontā
Janošava
Janošava - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 16 prieteliu.
Petrātē (Skouds)
Petrātē - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Īlakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 6 prietelē.
Janošava
Janošava īr spartē besėpletianis Kiedainiu miesta primiestis ė patiū kėdainėitiu dažnā laikuoms tėisiuog Kiedainiu dalėmi. Ėš vakarū Janošava robežiuo plents Juonava-Šedova a šiaurėniu šmuoti praein plents Kiedainē-Krakies. Svarbiausės gatvės īr Janošavuos, Papartiu, Egliu.
Gauris
Žīdia gauris ciela vasara. Žiėids žīdia naėlgā – tėktās vėina pupėitė.
Petrātē (Skouds)
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Gauris
Augals ėšbarsta daug sieklu; anas dėrvuo palėik daigės lėg 20 metu.
Aug gauris laukūs, daržūs, dėrvonūs, pakelies, medies, nūardītūs šlātūs.
Tas ī ikīrė laukū ė daržū piktžuolė. Kor gaurē aug, ten šalta, rūgštė žemė ī. Ons tonkē isisok i lėnus. Gaurē bjaurėn karviu pėina – līgu dūmās atsidoud.
Smėlga
thumb|200px|Smėlgas pėivuo
Smėlga aba smėlgs ( sp.) īr žuoliū rūšės, nuognē paplėtūs šlapiūs pėivūs, prī opiu, ežerū vuo pelkīniu. Ana īr poikos jiedis gīvuoliam, tink parouštė šėinō.
Gauris
Nūruodas
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Smėlga
Prigol varpėniu augalū šėimā (Poaceae).
Naujasuodnē (Vėlnios)
Naujasuodnē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Avėžėiniū seniūnėjuo. Anuo gīven 10 žmuoniu.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kuovas mens
thumb|Kninga. Kuovas mens aba Vainuos mens (孫子兵法) īr kėnu karėnis traktats, sokorpts aple 771 – 476 m. pr. Kr. Mėslėjama, ka autuorios fėluosuops Sun Dzi īr. Traktats tor 13 skīriu.
Torku kalba
Torku kalba (torkėškā - Türkçe) – tiorku kalbū gropės kalba. Torkėjės, Kėpra ė Š. Kėpra valstībėnė kalba. Tēpuogė vartoujama Bolgarėjuo, Graikėjuo ė mėlėjuonu torku ėmėgrontu Vuokītėjuo, Austrėjuo, Nīderlandūs ė kėtuosė ES valstībėse.
Kuovas mens
Kateguorėjė:Kėnu literatūra Kateguorėjė:Kningas
Torku kalba
Nūruodas
Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Petkienėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
1817
1817 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided trečiadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Juodkėškē (Kiedainē)
Juodkėškē - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 3 prietelē.
Žaltīs
thumb|250px|Žaltīs
Žaltīs (Natrix natrix) īr žaltėniu šėimuos gīvatė.
Ons nier noudėngs. Jied smolkius drėižus, varlēgīvius. Given liūnūs, driegnuos medies, prī opiū.
Žėimuos vaina
thumb|Soumiū kolkuosvādėnīnkā thumb|Vainuos ēguos žemėilapis
Žaltīs
Senuobie baltā žaltius laikė dėdliuo pagarbuo: anūs liuob keravuotė nomūs, liuob penietė pėino. Bova dėrbamė kabotē ėš žaltė kramiu, žaltė muotīvās puoštė vėsuokė dėrbėnē.
Kateguorėjė:Ruoplē
Šalna (Zarasā)
Šalna - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Žėimuos vaina
Žėimuos vaina - (, , SV vinterkriget) - vaina terp Tarību Sājonguos ė Soumėjės, katra prasidiejė 1939 m. lapkristė 30 d. Faktėnās vaina paskatėna Muoluotuova-Ribentruopa pakta pasėrašīms, palē katron Soumėjė pakliova i TSRS itakas spera. Fuormalos preksts - soumiū vīkdīts altelerėnis tarībėniū kariaunas dalėniū apšaudīms (paskasnė tīrėmā īruodė, ka ton apšaudīma ėvīkdė tarībėnė kariauna).