cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Baimė
Jēgo baimės pagrīnds īr gėlomėnē pasamuonėnē procesā, tūmet taikuoma psikoterāpėjė.
Kateguorėjė:Jausmės
Šokė
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo. Anuo gīven 316 prieteliu.
Tamuošē
- Jorbarka rajuonė, Veliounas seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 255 prietelē.
Šokė
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Šatrėjės Ragana
thumb|Šatrėjės Ragana right|thumb|260px|Šiou koplyčio īr palaiduota rašītuoja thumb|left|260px|Truoba, katruo 1915-1930 metās gīvena rašītuojė Marėjė Pečkauskātė - Šatrijuos Ragana Žėdėkūs thumb|left|260px|Rašītuojes memorialinis muziejos [[Žėdėkā|Žėdėkūs]]
Ronaldo
Ronaldo (tėkrasis vards Ronaldo Luíz Nazário de Lima, gėmė 1976 metās siejės 22 dėin). Ronaldo īr rezultatyviausis vėsų laikų Pasaulio futbol čempionatų žaidies. Pasaul čempionatus uns īr įmošes jau 15 įvarčiu, ir vėino lėnk ligtolin lyder vokiet G. Miuler, uns bov įmošes 14 įvarčiu. Ronaldo īr Brazils, daba žaid Madrid "Real" komaduo, 2002 metās pasaul čempionat finale įmoš 2 įvarčius ir brazila laimiej 2:0 prieš vuokiečius, o pats Ronaldo tap rezultatyviausio čempionat žaidiejo. Ronaldo īr puolies
Šatrėjės Ragana
Marėjė Pečkauskātė - Šatrėjės Ragana (1877 m. kuova 8 d. Medingienūs - 1930 m. lėipas 24 Žėdėkūs) - lietoviu rašītuojė.
Senuojė Īpėltės
Istuorėjė
Īpėltėis (Empilten) pėlės mėnavuojama Korša vīskopa Hėinrėka 1253 m. balondė 5 d. rašte Lėvuonėjės uordėna magėstrou diel pėitėnio Korša žemiu ėšsėdalėnėma.
Šatrėjės Ragana
Biuograpėjė
Marėjė Pečkauskātė gėmė 1877 metās kuova 8 dėina Medėngienūs, sava muotėnas S. Šiukštātės tėvīniē. Marėjės tievā, Stanislava ėr Anopros, bova apsėšvėitė dvarėnėnkā, kėlėn ėš koltūrīngu šeimū. Marėjė šeimuo bova vīriausiojė duktie, pu anuos da gėmė sesou Suofėjė ėe bruolē Stepuons bei Vīncos.
Ronaldo
Nūruodas
Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis Ronaldo
Šatrėjės Ragana
Biuograpėjė
1896 metās, paskatīnta drauga P. Višīnska, Marėjė pradieja spausdīntė sava apsakīmus Lietovuos perėjuodėnie spauduo. Tās patēs metās ana ėšvažiava i Varšova, bėtėnėnku kūrsus.
1907 metās Marėjė atsėkraustė ī Pavandenės dvara, muokītė deviniū dvarėnīnku vakū.
1905-1907 metās Marėjė ėšvažiava i Šveicarėjė, Ciuricha ėr Friburga universitetūs klausė etėkas ė pedaguogėkas paskaitū.
1909 metās pradieja mokītojautė Marijampuolės "Žėbore" mergaičiu pruogimnazėjuo. Ana bova faktėška pruogimnazėjės vedieja.
Senuojė Īpėltės
Nūruodas
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Šatrėjės Ragana
Biuograpėjė
Prasėdiejus I Pasaulėniou karou so muotėna ėr sesere atsėkraustė ī Žėdėkus, kor apsėgīvena pas sena drauga konėga K. Bukonta. 1930 metās rašītuoja mėrė. Palaiduota Žėdėkū kapiniū koplīčiuo.
Kūrėnē
Šatrijos ragana Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis
Kompėkā
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 208 žmuonis.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Okrėnā
Okrėnā (lt. Ukrinai) īr suodna Mažeikiu rajuonė, Žėdėku seniūnėjuo. īr Okrėnū Šv. Ontana Padovėitė bažnīčė (dabartėnė medėnė bažnīčė ėšbūdavuota 1857 metās ėr īr arkitektūrinis pamėnklos).
Okrėnū pasėdidžiavėms īr XIX o. akmenėnē paminklā, katrus padėrba Gailevičios Stapuons, talentings liaudes meistros.
1970 metu sorašėma doumenim Okrėnūs īr 414 gīventuoju. Okrėna tor pagrindėnė muokīkla, koltūras nomus. thumb|left|230px|Okrėnū koplītstūlpis baudžiavuos panaikėnėmou atmintė (past. 1961 metās skolpt. [[Gailevičios Stapuons]]
Vainėikē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 206 žmuonis.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Karēvas (Pakrožontis)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 26 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Mažeikiu Švt. Jiezaus Šėrdėis bažninčė
thumb|right|260px|Mažeikiu Švt. Jiezaus Šėrdėis bažninčė
'''Mažeikiu Švt. Jiezaus Šėrdėis bažninčė''' īr Telšiū vėskupėjuo, Mažeikiu dekanatė. Stuov Mažeikiūs, J. Basanavičiaus gatvie 18. Plintu mūra. Pastatīta 1935 metās.
Bažninčė īr statēkompė plana, vėinabuokštė. Vėdos 3 navū, šuonėnės žemesnės.
Istuorėjė
kairėje|miniatiūra|Bažninčės vėdos Katalėkā, noriedamė apgaut cara valdžė, 1902-1904 metās pastatė dėdelius numus, katrūs pavert kuoplīčė - Vėikšniū parapėjės filėjė. Vėdaus rēkalū mėnėstros 1904 metas kuoplīčē leida īrėngtė.
1906 metās spalė 31 dėina pašvėntėnta zars dvėgobā padidėnta bažninčė. Ana jau toriejė ė nūlatėni konėga.
1928 metās īkorta bažninčės parapėjė. 1930 metās pradieta statītė dabartėnė bažninčė (palē V. Landsbergė-Žemkalnė pruojėkta). 1936 metu rugpjūtė 2 dėina ano konsekrava vīskops Jostėns Staugātis. 1943 metās bažninčė dekuorava dailėninks R. Kalpuoks.
kateguorėjė:Mažeikiu dekanata bažninčės Kateguorėjė:Mažeikē
Dvarelėškē (Juonėškės)
Dvarelėškē - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniū.
Mažeikiu Senamiestė pagrėndėnė muokīkla
Mažeikiu Senamiestė pagrėndėnė muokīkla (lt: Mažeikių Senamiesčio pagrindinė mokykla) - Mažeikius. Ėkorta 1980 metās.
Mokīkla īr Vėdūna gatvie. Tarībėnes laikās vadėnuos "5-uojė" vėdorėnė mokīkla. 1994 metās mokīkla soteikts "Senamieste" vards". 2004 metās ėš vėdorėnes mokīkla palėka pagrėndėnė.
Nūruodas
Oficialos puslapis
Lūšė
Lūšė (lt. Lūšė) īr kaimalis Mažeikiu rajuonė, Žėdėkū seniūnėjuo. 7 km i šiaurė nu Žėdėkū, seniau bova geležkelė stuotės, paskotėnė važiounont i Latvėjė. Seniau čė da bova ė pradėnė muokīkla, īr gėrėninkėjė.
thumb|left|230px|Kel's ėš [[Žėdėkā|Žėdėkū i Pėkelius pru Lūšė]]
Mažeikiu Vītorė pradėnė muokīkla
thumb|right|260px|Mažeikiu "Vyture" pradėnė muokīkla
Lūšė
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Mažeikiu Vītorė pradėnė muokīkla
Mažeikiu "Vyture" pradėnė muokīkla (liet. Mažeikių "Vyturio" pradinė mokykla) - īr Mažeikius esunt pradėn mokīkla.
Gėlotē (Juonėškės)
Gėlotē - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Juonis Kazlauskis
thumb|right|260px|Juonis Kazlauskis Jonas Kazlauskas (žem. – Juonis Kazlauskis) gėmė 1956 m. lapkristė 1 d. Panevėžie. Ons īr vėins žėnuomiausiu Lietovuos krepšėnė treneriu. Bovės Lietovuos rėnktėnės treneris. Kazlauskis īr pėrmasis lietovis treneris, katros laimiejė Euruolīga ė Euruopas taurė. Ton tėtolus ans prigava so Kauna Žalgėrė kuomanda.
Kaká
thumb|240px|Kaka so žmuona
Juonis Kazlauskis
Karjiera
1994–2000: Kauna „Žalgiris“
Kaká
Kaka īr brazilu futbuolėninks, nuognē talentings. Ons gėmė 1982 metās balondė 8 dėina Brazilėjės miestė. Kaka tėkrasis vards īr Ricardo Izecson dos Santos Leite. Ons žaid sauga puozėcėjuo.
Juonis Kazlauskis
Karjiera
2001–2004-01: Vėlniaus „Lietuvos Rytas“
Kaká
Nūruodas
Kateguorėjė:Futbolininkā Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
Juonis Kazlauskis
Karjiera
2004–2006: Piriejaus „Olympiacos“ (Graikėjė)
1997–2001: Lietovuos vīrėškiu krepšėnė rinktėnės treneris
2004: Kėnėjės vīrėškiu krepšėnė rinktėnės trenerė asistėnts
2004-2008: Kėnėjės vīrėškiu krepšėnė rinktėnės vīr. treneris
2009-2010: Graikėjės vīrėškiu rinktėnės vīr. treneris
2011-2012: Maskvuos „CSKA“ vīr. treneris (Rosėjė)
2013-2016: Lietovuos vīrėškiu krepšėnė rinktėnės vīr. treneris
2013-2014, 2017-2018: Guangdongo „Southern Tigers“ vīr. treneris (Kėnėjė)
Tėtolā
1994–1999,2002: LKL čempijuons
1998 metu Euruopas tauries laimietuos
1999 metu Euruolīgas čempijuons
1999,2002 metu NEBL čempijuons
2000 laimiejė Sidniejaus uolėmpėniu žaidīniu bruonza
2005 metu Azėjės čempijuons
1994 metu Euruopas jaunėma čempijuons
2006 metu ESAKE līgas vicečempijuons
2002 metās ėšrėnkts Lietovuos metu trenerio
2006 metu Azėjės čempijuons
Kazlauskas, Jonas Kazlauskas,Jonas
Romario
framed Romario (tėkrasis vards Romário de Souza Faria, gėmė 1966 metās sausė 29 d. Rio dė Žaneirė) īr brazilu futbolėninks. Vėins geriausiu svieta futbolėninku. Anuo ūgis īr 168 cm. 1988 metās Seula olimpėjaduo laimiejė sėdabra medali.
Laimiejėmā
kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
Grobīnā
Grobīnā - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kintā
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Kintū seniūnėjuo. Seniūnėjės ė parapėjės centros. Anuo gīven 833 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Cafu
Nūruodas
Kateguorėjė:Futbolininkā Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
Indrėšiūnā
Indrėšiūnā  – Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Nausiedā (Kretinga)
Nausiedā - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Gīlē
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 17 žmuoniu.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Pasertopės
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 119 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Elžbieta II
thumb|right|250px|Karalienė Elžbieta II 2015 metās.
Elžbieta Ontruojė (Elžbieta II, ) (g. 1926 metās balondė 21 dėina - 2022 m. siejės 8 d.) bova Jongtėnės Karalīstės valduovė, valdīma čieso — tēpuogė Anglėkuonu Bažnīčės galva. Ana īr vėina ėlgiausē valdiosiu muonarku cielam svietė.
Kateguorėjė:Jongtėnės Karalīstės valduovā
Kūrėnėms
Kūrėnėms – medžeguos (dažneusē – džiouvėnto tabaka augala lapu) degėnėms ėr ėšskėramu dūmu ėkvėpėms. Tonkeusē kūrėnamė cėgarėitā, tonkē sokel svēkatuos sotrėkėmo, lėgu ė gal būt smertėis pėižastės.
Kateguorėjė:Kūrėnėms
Pluokštē (Kretinga)
Pluokštē - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo. Anuo gīven 110 prieteliu.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Jackuonē (Juonėškės)
Jackuonē - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Sakotē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Kintū seniūnėjuo. Anuo gīven 186 žmuonis.
Īr 1886 m. statīts tėlts.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Pakomprīs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 136 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Taro Aso
thumb|200px|Taro Aso Taro Aso(, g. 1940 m. siejės 20 d.) - Japuonėjės fėnansu rēkalū ministros ė 59-asā Japuonėjės ministros pėrmėninks. Ėšrėnkts 2008 m. siejės 24 d., pareigas iejė ligė 2009 m.
Būdams ožrobežė rēkalu ministro apsėlonkė Lietovuo. Garsie šėkarna gīvenėma būdo, revizijuonėstėnēs pasėsakīmās aple Japuonėjės istuorėjė, puolitėniu oponentu ižeidėniejėmās, tēpuogė kāp mangas fans. Īr katalėks, ale sava religėniu mėslėjėmu nie garsē pareiškės.
Nūruodas
Kateguorėjė:Japuonėjės ministrā pėrmėninkā
Juan Román Riquelme
thumb|right|160px|Juan Roman Riquelme
Juan Roman Riquelme (žemaitėška Huans Romans Rikelmė, gėmė 1978 metās bėrželė 26 dėina, San Fernandė). Rikelmė īr Argentėnas futbolininks, bova vėins rinktėnės līderiu. Anuo ūgis īr 182 cm, uns žaid sauga puozicėjuo.
Nūruodas
Kateguorėjė:Futbolininkā Kateguorėjė:Argentėnas žmuonis
Krioku suoda
Krioku suoda - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Opīna
Opīna īr:
Arvīds Sabuonis
thumb|right|210px|Arvīds Sabuonis Arvīds Sabuonis (Arvydas Sabonis) gėmė 1964 metās groudė 19 dėina Kaunė. Ons īr vėins geriausiu vėsū čiesu Lietovuos krepšėninku. Sabuonė pravardie īr „Sabas“.
1986 metās A. Sabuoni NBA naujuoku biržuo pakvėit Puortlenda „Trail Blazers“ kuomanda. Sabuonis īr patīrirės daug sonkiu traumu. Diel ipatėngā sonkiū akila sausgėsliu traumu ans dėdli čiesa dali nežaidė. Kai katrėi specialėstā saka, ka jēgo tuokiu traumu nebūtom bovė, Sabuonis būt patapės geriausiu vėsū čiesu krepšėninko.
Sabs īr apsižanėjės so „Mis Vilnius-88“ Ingrėda Mikeliuonītė ė augėn ketoris vākus. Sabuonis laisvā ruokounas pėnkiuom kalbuom: lietoviu, lėnku, rosu, onglu, ėspanu).
Sabuonis īr vadėnams vėino ėš 6 geriausiu vėsū čiesu svieta krepšėninku, katrėi žaidė vėdorė puoliejė puozicėjuo. Karto so tuokiuom legenduom kāp Hakems Olaidžuvuons, Bils Rasels, Vilts Čemberlėins, Karems Abdul-Džabars ir Šakils Onils.
Karjiera
1981–1989 m.: Kauna „Žalgiris“ (uokopuota Lietova, Tarību Sājonga)
1989–1992 m.: Valjadolida „Forum“ (Ispanėjė)
Mažeikiu Pavasarė vėdorėnė muokīkla
7-uojė vėdorėnė mokīkla bova ikorta 1989 metās. 1994 anā suteikts "Pavasarė" vards. (Palē gatvė, katruo muokīkla īr, pavadėnėma). Nu pat muokīklas ikorėma anuos dėrektuoriom bova Stanėsluovs Jakučėnskis.
Kuontaktā
Pavasario g. 53, Mažeikē, ėl.pašts: pavasariovm@takas.lt, tėl. 8 443 90050, faksos 8 443 90050;
Arvīds Sabuonis
Karjiera
1995–2001 m.: Puortlanda „Trail Blazers“ (NBA, JAV)
Mažeikiu Pavasarė vėdorėnė muokīkla
Himns: "PAVASARIS" - TAI MES"
1. Ten, kur trys žalios kalvos ir baltas beržynas, vaikų pamėgti tvenkiniai, ten nušvinta vaivorykštės spalvos septynios, mokykla tai antrieji namai. 2 Čia delnai susilieja ir šypsenos švyti, kai rankoje draugo ranka, čia išmokom gyvent ir taip noris sušukt: - kur „Pavasaris", ten ir daina! Priedainis: Skris mūsų dienos lyg paukščiai į šviesa, skambės mokykloj jaunystės daina Čia mes pražydom ir čia sutvirtėsim, tad sakom: - Ačiū tau, mūs mokykla. 3. Ves rugsėjis pirmoką taip švelniai už rankos, išplauks mūsų dienos Venta. Jei ne žingsniais, tai bent mintimis čia sugrįšim, kur jaunystė, kur mūs mokykla. 4. Riš Venta Žemaitijai plaukuos melsvą juostą, vaivorykštė švies akyse, ir palaiminta bus vėl po gandro sparnu sužydėjusi mūs mokykla. Priedainis: Skris mūsų dienos ... 5. Lyg upeliams pavasarį vėlei patvinus netilps ir širdyse daina, išsilies ji per pievą ir baltą beržyną, išsilies ir sušildys tave. 6. Ten, kur trys žalios kalvos ir baltas beržynas, vaikų pamėgti tvenkiniai, ten nušvinta vaivorykštės spalvos septynios, mokykla tai antrieji namai.
Arvīds Sabuonis
Karjiera
2001–2002 m.: Naluošė diel NBA luokauta
2002–2003 m.: Puortlanda „Trail Blazers“ (NBA, JAV)
Mažeikiu Pavasarė vėdorėnė muokīkla
Nūruodas
Uofėcēlė muokīklas svėtainė
Arvīds Sabuonis
Karjiera
2003–2004 m.: Kauna "Žalgiris" (Lietova)
Sabonis, Arvīdas
Baltu kalbas
Baltu kalbas - kalbū šeima, prigolontė indoeuruopėitiu kalbū gropē. Baltu kalbas ivairēs čiesās skėrstomas skėrtingā. Nūdėinuo anuos skėrstuomas i vakarū ė rītū.
Vakarū baltu:
Rītū baltu:
Tēpuogė nie sotarama, kāp rēktom klasifėkoutė nadroviu kalba, kadongė trūkst doumenū.
Īr ivairiu teuorėju, kāp ėšsėrotoliuojė baltu kalbas. Daugoms kalbėninku mėslėj, ka anuos karto so slavās īr kėlėma iš vėina pruotėvė - baltu-slavu pruokalbės. Be tuo, palē vėina teuorėjė, nu baltu-slavu pruokalbės skėla 3 šakas - slavu, vakarū baltu ė rītū baltu. Tēpuogė īr mažiau palaikuoma teuorėjė, ka kalbas vīsties ėš skėrtėngu pruotėviu, tėktās būnont kaimīniems anuos bėškioka sopanašiejė.
Slabada (Medėninkā)
Slabada - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Medėninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 62 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Lazdīnėškē
Lazdīnėškē - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 13 prieteliu.
Ougalē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Kintū seniūnėjuo. Anuo gīven 186 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Barkelē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo. Anuo gīven 33 prietelē.
Fredriks Jongbergs
thumb|Fredriks Jongbergs Fredrik Ljungberg (žemaitėškā Frederiks Ljungbergs), gėmėė 1977 metās balondė 16 dėina Vittsjö, Švedėjuo. Ljungbergs īr švedu futbuolininks, "Arsenal" kuomandas ėr Švedėjės rinktėnės saugs. Švedėjės rinktinie žaid 9 numerio. Anuo ūgis īr 178cm, vuo svuoris 73 kg.
Karjiera
2006 metū Pasaul futbol čempijuonate įmoš įvart per rungtynes su Paragvajo, i bov pripažints geriausio tū rungtyniu žaidiejuo.
Nūruodas
ljungberg Ljungberg
Auksūdīs (Kretinga)
Auksūdīs - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo, ož 2 km i šiaurės rītū šmuota nū Darbienū miestalė. Suoduo īr šmuots koltūras pavelda uobjektū: pėlkolnis, gīnėmuosė pīlėms (ožvadīnts Kūliū pėlale), 5 kuoplītalės, 2 kuoplītėnē štolpā.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 77 žmuonis.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Madvėliuonē
Madvėliuonē - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 m. suoduo gīvena 4 žmuonis, bat 2011 m. suoduo nabgīvena žmuonis.
Koprė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Emmanuel Adebayor
thumb|right|260px|Emmanuel Adebayor Emmanuel Adebayor (žemaitėška Emanuelis Adebajuors, gėmė 1984 metās vasarė 26 dėina, Lomie, Tuoge). Adebajuors īr Togas nacionalėnes futbole rintėnes līderis, nu šiuo sezuon pradiuos uns žais "Arsenal" komanduo. Dalīvava 2006 metū Svieta čempijuonate su Tuogas rinktėne. Anuo ūgis īr 194cm, o svuoris 79 kg. uns žaid puoliejaus pozicijuo. Anuo pravardie īr "Sheyi".
Nūruodas
Adebayor Kateguorėjė:Tuogā žmuonis
Kerkasē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 115 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Dėrgalės
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo. Anuo gīven 18 prieteliu.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Stankėškē
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Mīgūnā II
Mīgūnā II - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Dromolės
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo. Anuo gīven 4 prietelē.
Cėgarėits
Cėgarėitūs īr dėdlē daug nėkotėna, katras laikuoms vėino ėš stėpriausiu neurotropėniu noudu. Anas kėit toukiu gėvībėškā glabnu nervu sėstemas daliū, kāp alsavėma ė šėrdėis vėikluos regolevėma cėntrā galvuos smagenūs, nervėniu lāstieliu medegū apīkaita ė fonkcėjė.
Dromolės
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Cėgarėits
Nūruodas
Kateguorėjė:Kūrėnėms
NASA
right|100px NASA (ongl. National Aeronautics and Space Administration – Nacėjounalėne aeronautėkuos ė kuosmosa admėnėstracėjė) – JAV nacėjounalėne agentūra, atsakontė ož vėsas nakarėnes kosmuosa tīrėma prougramas. Ėkorta 1958 m. spalė 1. NASA vadovībe īr Vašingtuonė. NASA tor ketores pavaldes ėnstėtocėjės:
Daubienā (Kretinga)
Daubienā - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 29 žmuonis.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Antropoluogėjė
Antropoluogėjė (ėš graiku kalbuos žuodē άνθρωπος = žmuogos) - muokslos tėrontės žmuonis ivairēs aspektās (socēlėnēs, koltūrėnēs, pėzėnēs). Tas īr hostėlėnis muokslos, nes duomās vėsās žmuonėmis ė vėsās žmuoniū gīvėnėmā aspektās.
Kateguorėjė:Koltūra Kateguorėjė:Istuorėjė
Minėjė (Mingė)
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Kintū seniūnėjuo. Anuo gīven 46 žmuonis.
Zinedine Zidane
thumb|right|160px|Zinedine Zidane Zinedine Zidane (žemaitėškā Zinedins Zidans, gėmė 1972 metās bėrželė 23 dėina Marselie, Prancūzijuo). Zidans īr prancūzu futbolininks, vėins geriausiu vėsų laikų svieta futbolininku. Zidans žaid saug pozicijuo. Anuo pravardie īr „Zizou“. Zinedins īr apsižanėjes, tor 4 vākos. 2006 metu balondė 25 dėin paskelb ka pu pasaule čempijuonat bengs profesionalaus karjier.
Minėjė (Mingė)
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Zinedine Zidane
Pasiekėma
Kateguorėjė:Prancūzėjės fotbuolėnėnkā
Prūsu kalba
Prūsu kalba - labiausē žėnuoma ėš vakarū baltu kalbū, katra bova šniakama tarp Vīslas žemopė ė Nemuna dabartėnie Kaliningrada srėtie ė Lėnkėjės šiaurės vakarūs.
Gėnuotā
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Prūsu kalba
Nūruodas i prūsėškus poslapius
Praprusoj
Gėnuotā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniu.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Skouds
Skouds īr miests Klaipiedas apskrėtie. 80 km i šiaurė nu Klaipiedas ė 2 km i pėitus nu Latvėjės robežiaus. Miests tor seniūnėjės statosa, tēpuogė īr apīlėnkiū seniūnėjes cėntros.
Ėlgėnē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo. Anuo gīven 9 prietelē.
Skouds
Pru Skouda tek Bartova, čė ana īr patvėnkta, diutuo miesta pėitvakariūs telkša Bartuvuos tvėnkėnīs. Vakarėnio pakraštio ēn Kretinguos - Priekolės gelžkėlis. Glabnė miestā bodīnkā sotelktė miesta cėntrė: Skouda Šventiausės Trejībės bažninčė, Skouda muziejos, pašts, koltūras nomā, savėvaldībė, kėik i šiaurė - rajuona cėntrėnė lėguonėnė, īr globuos nomā. I šiaurė nu miesta i Bartova itek Louba, vuo rītėnis miesta šmuots ēn Loubas kairioujo intako - Pošopio.
Skouds īr pėrmasā miests Lietuvuo, katros nusprendė rajuona savėvaldībės puosėdius vestė ne lietoviu, vuo žemaitiu kalba.
Istuorėjė
Pėrma sīki Skouds pamėnavuots 1253 metās (kāp Scoden, Sckoden) - tumet uns priklausė Ceklė žemē. 1259 m. čė ivīka Lietuvuos ė Livonėjės mūšis - Skouda mūšis. 1572 m. gava miesta teisės, vieliau miesta valdė Sapiegas. 1914 m. nutėists gelžkėlė roužos - Rīga-Klaipieda. 1992 m. gegožės 6 d. Lietovuos Respoblėkas Atkoremuosės Tarības nutarėmo patvėrtėns miesta herbs.
Puortėgrapėjės
Kateguorėjė:Žemaitėjės miestā Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Pavels Nedveds
thumb|Pavel Nedvěd Pavel Nedved (žemaitėškā Pavels Nedveds, gėmė 1972 m. rogpjūtė 30 d. Chebe, Čekėjuo), Nedveds īr vėins geriausiu Europas futbolininku, uns žaid "Juventus" komanduo, taipuogi uns īr Čekėjės rinktėnes narīs. P. Nedevd ūgis īr 175 cm, o svuoris 73 kg. Anuo pravardie īr "Duracell".
Karjiera
2006 metās su Čekėjas rinktinė dalīvava Svieta fotbuola čempėjuonate ėr atlėka 1 rezultatīvo pardavėma.
Nūruodas
Kateguorėjė:Futbolininkā
Košlēkē (Pakrožontis)
Košlēkē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 67 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Andrej Ševčenko
thumb|right|Andrej Ševčenko Andrij Ševčenko (pėlns vards Андрій Миколайович Шевченко, žemaitėška Andriejos Ševčenka, gėme 1976 m. siejės 29 dėina Dvirkivsčinuo, Okraėnuo). Ševa īr Okraėnas futbolininks, vėins brongiause apmuokamu futbolininkū pasaulie. Nu šiuo sezon pradžiuos uns žais "Chelsea" komanduo. Su Ukrainas rintėne žaid Pasaul futbol čempijuonate. Anuo ūgis īr 183cm. Īr apsižanėjes. Anuo pravardes īr "Ševa" ė "Baltasis Ronaldo"
Pasiekėma
Ševčenko Ševčenko
Mīgūnā I
Mīgūnā I - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 1 prietelės.
Narsotē
Narsotē - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 4 prietelē.
Žemaitiu žemė
thumb|right|300px|Žornals "Žemaitiu žemė" Žemaitiu žemė (liet. Žemaičių žemė) - Žemaitiu kultūras draugėjės, Žemaitiu akademėjės ėr Akademėnė žemaitiu jaunima korporacėjės "Samogitia" žornals, einōs nu 1993 metu vėituo laikraštė "A mon sakā?". Redaktuorė īr Danutė Mukienė. Žornala redakcėnė tarība sudara Aduoms Butrėms, Viktuorėjė Daujuotītė, Aleksos Girdenis, Zita Kelmickaitė i kėtė. Kuožnās metās ėšlēdami 4 numerē, katrūs atsėspind žemaitiu istuorėjė, paminklā, koltūra, fuolkluors, etnuograpėjė, kalba i dabartis.
Puovėlā
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Kintū seniūnėjuo. Anuo gīven 48 žmuonis.
Jozomā
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo.
Maniche
Maniche (tėkrasis vards Nuno Ricardo Oliveira Ribeiro, žemaitėška Manič, gėmė 1977 metās lapkrėt 11 dėin Lisabonuo) - Portugalėjas rinktėnes ir "Chelsea" futbolininks.
Jozomā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 22 žmuonis.
Maniche
Karjiera
Kateguorėjė:Futbolėninkā Kateguorėjė:Puortogalėjės žmuonis
Mīgūnā III
Mīgūnā III - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nebgīvena žmuonis.
Lātekē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 12 žmuoniu.
Arkeuoluogėjė
thumb|right|230px|Īvairūs radinē ėškastė ėš VI-VII omžiaus kapinynā ėš Žemaitėjės thumb|right|230px|
Arkeuoluogėjė - muokslos, katras ėš materaliuos koltūrās liekanū tėr žmuonėjās istuorėji.
Rūgalē (Šėlotė)
Rūgalē - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Kintū seniūnėjuo. Anuo gīven 100 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Anīkštē
Anīkštē - miests šiaurės ritū Lietuvuo, Otenas apskrėtie, 33 km i vakaros nu Utenuos. Rajuona savėvaldībės, seniūnėjės, parapėjės cėntros, regijuonėnė parka direkcėjė. Miests īr pri Švėntuosės ė Anīkštuos opiū santakos. Švėntuojė pruo Anīkštios tek ėš šiaurės i pėitvakarios, miesta cėntrė ana īr patvėnkta.
Anīkštiū vards pėrma lėika rašītėniūs šaltēniūs pamėnavuots 1442 metās. 1792 m. sausė 17 d. Anīkštē gava Magdeburga teisės.
Ragāšē (Juonėškės)
Ragāšē - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kėimėškē
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniu.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Latvelē (Kretinga)
Latvelē - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo. Anuo gīven 54 prietelē.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Vuobelē
Vuobelē – miestalis Ruokėškė rajuonė, 15 km i rītus nu Ruokėškė. Seniūnėjės cėntros. Miesta pėitvakariūs telkš Vuobeliū ežers. Miestė stuov Šv. Vuonas bažninčė (pastatīta 1868 m.), ī vākū gluobuos nomā, vėdorėnė muokīkla, darželis-muokīkla.
Gedožē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Vāgovas seniūnėjuo.
Vuobelē
Vuobeliū pasėinė kontruolės puosts so Latvėjė īr ož 8 km i šiaurės rītus, pakeliou i Sobatė.
Gedožē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Vuobelē
Istuorėjė
Pėrma karta Vuobelē pamėnavuotė 1509 metās Lietovuos Dėdliuosės Konigaikštīstės teisma aktūs – tumet Vuobeliū dvars priklausė LDK. 1529 m. pamėniets Vuobeliū miestoks ė valsčios. 1629 metās bova pastatīta pėrmuojė bažninčė. 1899 metās kėla dėdīsis Vuobeliū gaisros, pu katruo lėka vėn 10 nomū. Carėnės Rosėjės čiesās Vuobelē bova valsčė cėntros ė priklausė Zarasū apskrėtē Valsčė cėntro miestoks bova lėg 1950 m. Miests aktīviau plietuotėis pradiejė nu 1873 m., nutėisos gelžkelė biegius. Čė bova elektras generatuorios, dvė malninčės, lėntpjovė, gelžkelė stuotis ė traukėniū remuonta dėrbtovės. Ketvėrtadėinēs bova juomarka dėina. Kikvėinu metu sausė mienesie vīka dėdelė arkliū paruoda.
Gedožē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Vuobelē
Istuorėjė
Vuobelē garsiejė tou, ka prīšėnuos valdē. Daug prieteliu prisėdiejė pri 1831 metu sokėlėma. 1896 m. dvara baudžiauninkā sorėngė vėina pėrmūju Lietovuo darbėninku streika. Gīventuojē aktīvē dalīvava 1905 metu tautėniam sājūdie.
1956 m. Vuobeliams soteikta miesta privėlėjė, 1993 m. patvėrtints Vuobeliū herbs.
Pavadėnėma kėlmie
Miesta pavadėnėms tėkriausē kėlės nu bėndrėnė žuodė vuobelie – tāp galiejė būtė pavadinta vėita, katruo aug daug vuobeliū.
Koltūra
Paskotėnio meto Vobelē pradiejė garsietė kap pruovincėjės miestoks, katramė vīkst iduomė koltūrėnē rėngėnē. 2001-2006 metās čė vīka Rimvīda Pupelė organėzounamė onėkalė sava vėituomės poezėjės skaitīmā „Anīs kalbies žuodēs“ (lt. „Anys kalbės žodžiais“). Nu 2003 metu ontruojė rogsiejė nedielės galė čė vīkst „Vuobelėnė“ (lt. „Obelinė“) – švėntė, katruos meto vīkst ivairė spuorta, koltūras rėngėnē, kuoncertā. Onėkalos švėntės meto vīkstontis rėgėnīs – ognėis skolptūru parks. 2006 metās sorėngts pėrms tētru festėvalis „Tuoras“ (lt.„Tvoros“). Šėts festėvalis tāp pat onėkalos tou, ka nevīkst vėinuo vėituo ė tonkiausē laukė. Nu 2004 vīkst parakvėjės atlaidū nedielė.
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos miestā Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Kristėjuons Duonelātis
Kristėjuons Duonelātis (lt: Kristijonas Donelaitis, 1714–1780 m.) bova dvasėninks, gruožėnės lietoviu literatūras pradėninks ė klasėks.
Biuograpėjė
Duonelātis gėmė 1714 metās Mažuojo Lietovuo, Nadrovuos žemės Lazdėnieliu kaimė. Aple 1731 metus istuojė i Karaliautė katedras muokīkla. 1976–1740 metās Karaliautė onėversėtetė stodėjava teuoluogėjė, lonkė lietoviu kalbuos semėnarus.
Pagrindėnā sau dar „Metus“ Duonelātis rašė 1765–1775 m. Pats Duonelātis sau kūrības naspausdėna. Pėrmāsis Duonelātė raštu leidies bova Liūds Rieza.
„Metā“
Donelaitis,Kristijonas
Roberto Abbondanzieri
thumb|Roberto Abbondanzieri Roberto Abbondanzieri (žemaitėškā Roberts Abondanzieris, gėmė 1972 metās rogpjūtė 19 dėina Bouquete, Argentėnuo) īr futbuolists, Argentėnas rinktėnės ėr Ėspanėjės kluba "Getafe CF" pagrėndėnis vartėninks. Anuo ūgis īr 185 cm, Pravardie El Pato ("antėns").
Pasėkėmā
Kateguorėjė:Futbolininkā Kateguorėjė:Argentėnas žmuonis
LDDP
thumb|right|240px|LDDP partėjes emblema Lietovuos demuokratėnė darba partėjė (LDDP) - Lietovuo 1990-2001 metās veikosė puolitėnė partėjė. Ikorta 1990 meū groudė. Pagrėndėnė ikorėma prīžastės - LKP atsėskīrėms nu TSKP. Faktėškā LDDP laikuoma Lietovuos kuomonėstu partėjes perjiemiejė. 2001 metu sausė LDDP sosėjongė so suocēldemuokratās, tēp soskvarmoujont vėina partėjė (Lietuvuos suocēldemuokratu partėjė).
Kateguorėjė:Puolitėnės partėjės
Skaudvėlė
Skaudvėlė - miests Tauragies rajuonė, 26 km i šiaures ritūs nu Tauragies, stuov medėnė Šv. Krīžiaus bažninčė (pastatīta 1797 m.), veik gimnazėjė, specialiuoji muokīkla.
Istuorėjė
Mėslėjama, ka Skaudvėlė pradž' devė XIII a. ikorts Skaudvėles dvars, katras mėnavuojams nu 1645 m. Skaudvėles mėstielis mėnavuojams nu 1760 m., nuors gīvenvietes būta i onksteu. Spartiausē mėstielis auga XIX a. nutėisos gėlžėl Rīga-Tėlžė. 1950 m. Skaudvėlė patapa miesto. 2005 m. groudė 20 d. patvirtints miesta herbs.
Pavadėnėma kilmie
Miesta vards īr asmenvardėnes kilmies, nu pavardies Skaudvėls (a Skaudviela), katra aptinkama ė dabā. Gal būtė ka ėlga laika miesta vards bova daugėskaitas fuormas - Skaudvėlā (mėnavuojams da XIX a. pabaiguo), ė tik vėliau sosėformava lītes Skaudvėlė
Kašotē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 32 žmuonis.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Rašpėive
Rašpėive - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 3 prietelē.
Lapliegē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 31 žmuogos.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Ropiedā
Ropiedā - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 5 prietelē.
Balīs Srouga
thumb|Balys Sruoga
Balys Sruoga (Balīs Srouga, 1896 - 1947) - lietoviu rašītuos, dramaturgs, pruozėninks.
Biografėjė
1914 metās B. Srouga istuojė i Petrapėle mėškū instituta. Po metū perėjė i Petrapėle universiteta istuorėjės-filoluogėjes fakulteta. Šalėp studiju Srouga domiejuos tetro, dalīvava lietuvėškūs vaidėnėmūs. 1916 metās Srouga perėjė i Maskvuos universiteta studijoutė literatūras, o 1921 metās išvīka i Miunchena universiteta. Studijava mena ė tetra istuorėjes, slavsitika. 1924 metās apgīn disertacėj iš lietuviu tautuosakas i gav filosofėjes daktar laipsn.
1943 metās uns kāp ikaits bov vuokėčiu suimts i īšvežts i Štuthof koncentracėjes stovīkl. Iš stovīklas anū 1945 metās išlaisvėn Tarību armėj i parskraidėn i Lietov, bet pu koncentracėjes stovīklas, Balīs Srouga ėlga nebišgīven i mėr 1947 metās spal 16 dėin.
Kel's i žvaiždės
Kel's i žvāždės bova nu 2005 metu siejė 4 ligė groudė 30 dėinuos trokės realībės šou, transliouts kuožna vakara, ėšskīros nedielės dėinuo, per LNK televizėjė.
Kelė i žvāždės 2006 metās konkursė "Baltic Brand Formula ’2006“ bova ėšrinkts geriausio prekėnio žėnklo Lietovuo.
Lendėmā
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 48 žmuonis.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Klongē
- Jorbarka rajuonė, Veliounas seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 110 prieteliu.
Chelsea F.C.
Chelsea FC īr futbuola komanda vakarėnemė Londonė. Klobs īkorts 1905 metās. Numū rongtīnes žaid „Stamford Bridge“ stadijuonė, katramė īr 42449 sėdėmū vėitū. thumb|right|260px|”Chelsea F.C.” oficialos logotips
Istuorėjė
īkorts 1905 metās kuova 14 dėin, īkuriejē „Stamford Bridge“ stadijuona savininkā. Pėrmas rongtīnes bova sužaistas prieš „Stockport“ („Chelsea“ praluošė 1-0). 1915 metās komanda tapa F.A. Tauries vicečempijuonė, 1955 metās tapa Anglėjės čempijuonās, 1965 metās laimiejė Anglėjės līgas taur', 1970 metās F.A. Taur', 1971 metās Tauriū laimietuojū taur'.
Pu tuo „Chelsea“ išgīvena sūnkius laikus, turiejė daug fėnansiniu bėdū, bova iškrėtė ėš Anglėjės aukščiausiuoses līgas.
Ī aukščiausi divizijuona komanda pargrīža 1989-1990 metū sezuonė, 1997 metās laimiejė Asociacijū taur', ėr bengė 26 metū laikuotarpi ba trofiejū. Pu metū laimiejė Līgas taur', Tauriū laimietuojū taur' ėr Euruopas Supertaur'. 2000 metās laimiejė dar vėin F.A. taur'.
2003 metū biržieli komand nusipėrka rosū multimilijonierios Romans Abramovičios. Uns i komand sukėša baisē didėlius piningus ėr pavertė komand vėino stėpriausiū ėr turtingiausio Europuo.
Nūruodas
Kateguorėjė:Fotbuola kuomandas
Stagarē
Stagarē - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis
Torpė
thumb|240px|Krūva torpės Torpė īr ėš pelkiu augalū lėikanu pasėdarios dėrva, katra prėgol kūrenėmou.
Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Tievīnės Sājonga
Tievīnės Sājonga - Lietovuos krėkštiuonē demuokratā (konservatuorē, puolitėnē kalėnē ė tremtėnē, tautėninkā) (liet.: Tėvynės sąjunga – Lietuvos krikščionys demokratai (konservatoriai, politiniai kaliniai ir tremtiniai, tautininkai)) – Lietovuos puolitėnė partėjė. Vaduovs – Gabrielios Landsbergis.
Tievīnės Sājonga toriejė daugoma 1996–2000 metu ė 2008–2012 m. Seimė, ale 2000–2004 ė 2004–2008 metu Seimė ėškuovuojė mažiau vėitū ė nedalīvava valdontiuos koalėcėjuos.
Palē tradėcėni puolitėni lauka, Tievīnės Sājonga īr dešėniuojė puolitėnė jiega. Ana pasisak ož euruopuocėntrėstėnė puovīza, liousesnė rinka, patrijuotėzma.
Sėmbuolis – blezdingas.
Gimnos – „Žemie Lietovuos ōžoulā žalious“.
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos puolitėnės partėjės
Montē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo. Anuo gīven 22 prietelē.
Kraštā
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 12 žmuoniu.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Legotė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Adam Morrison
Adam Morrison (žemaitėškā Adams Muorėsuons, gėmė 1984 m. lėipas 19 dėina Vašėngtuonė, JAV) - amerėkėitiu krepšėninks, 2006 metu NBA Naujuoku bėržuo pašaukts tretio nomerio.
Muorėsuona ūgis īr 203 cm, svuoris 100 kg. Ons žaid lengvuoje krašta puoliej puozėcėjuo.
Stapuons Gailevičios
thumb|right|230px|Gailevičė Stapuona padėrbts akmėninis ontkapis Okrėnū kapūs Gailevičios Stapuons, liet. Steponas Gailevičius (g. 1815-12-27 Žėdėkū valstiou, Pikeliū parapėjuo, Kukiū kaimė - m. 1885-05-25, palaiduots Okrėnūs (Mažeikū rajuons) - liaudies skulptuoris, katras eš akmens kalė akmenėnius kuoplytstulpius, ontkapinius paminklus, skulptūras. Gīvena i kūrė Okrėnūs. Lėgė šiū dėinū anuo darbū īr išlėkė Okrėnū i Grūstės kapūs. thumb|left|210px|Kuoplystulpis, katrū padėrba Gailevičios 1861 metās thumb|left|210px|Patėis Gailevičė Stapuona īrašos ont tou kuoplytstolpė pamata Okrėnūs, katras stuov šalėp bažnyčės
kateguorėjė:Liaudėis mens
Štormā
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Andrea Bargnani
thumb|right|Andrea Bargnani thumb|right|Andrea Bargnani
Andrea Bargnani (žemaitėškā Andrieja Barganinis, gėmė 1985 metās spalė 26 dėina Romuo, Italijuo) - italū krepšėninks, šiū metū NBA Naujuokū bėržuo pašaukts pėrmo numerio. Ons palėka pėrmoujo europietio katras bova pašauktas pėrmasis.
Anuo ūgis īr 213cm, svuoris 114kg, ons žaid vidore puoliejaus pozėcėjuo.
Nūruodas
Andrea Bargnani Unofficial Web-site Italian - English
Lemarks Albrėdžos
Aldrėdaus ūgės īr 211 cm, svuorės 106 kg. Uns žaid sunkiuojė krašta puoliejaus puozėcėjuo.
Mažuonā (Kretinga)
Mažuonā - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Kražē
Kražē īr miestalis Kelmės rajuonė, pri Dubīsas ėntoka Kražontės ėr plenta Kelmė-Šėlalė. Kražiu seniūnėjės centros. 784 gīventuojē. Miestalis paskelbts orbanėstkas pamėnklu: Šv. Panelės Marėjės Nekalta Prasėdiejėma bažnīčė, benedėktiniu vėinoulīns, bovis jiezojėtu vėinoulīns, kuoplīčė, Kražiu gėmnazėjė. Pri Kražiu stūksa Medžiuokalnė pėliakalnis, katruo ōžoulė palē legėnda gīven medžiuoklės dėivė Medėina.
Istuorėjė
Kražē mėnavuojamė nū 1253 m. kāp Crase. Nū 1410 m. žėnuoms Kražiu valstius, a nū 1416 m. ė bažnīčė. 1893 m. miestale bažnītiuo notėka Kražiū skerdīnes kūmet Rosėjės cara kariauna sosėduoruojė so bažnīčės oždarīmū taikēs būdās basėprīšinontēs prietėlēs. Cara karē ešžodė taikos žmuonis bovosios patiuo bažnītiuo ė i rinki anuos.
Ariuogala
Ariuogala - miests Rasėiniu rajuona savivaldībie, 31 km ī pėitrītius nu Rasėiniu, Dubīsos kairiam kronte; ontrasės vagol dėdoma rajuona miests. Ariuogala tor miesta seniūnėjės statosa, tēp pat īr apīlėnkiu seniūnėjės cėntros. Mieste stuov Šv. Arkangela Mīkuola bažninčė (pabudavuota 1939 m.), īr vėdorėnė ė pradėnė muokīklas, paštos, tekstėlės īmuonė „Camira“. Miests išsidiestėns siauruo (0,2-0,8 km) 3 km ėlgoma terituorėjuo.
Kateguorėjė:Žemaitėjės miestā Kateguorėjė:Raseiniu rajuona gīvenvėitės
Mānēvas
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 114 žmuoniu.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Blīmacē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Kintū seniūnėjuo. Anuo gīven 28 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Šakėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Medėninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 45 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Trēgē (Kriokā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Puotis
Puotis ī Grozėjės miests, šalėis vakarūs, šalėp Jouduosės jūras kronta, Kuolkėdės žemomuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Grozėjės miestā
Vēkšē
Vēkšē - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Akmenėškē (Jorbarks)
Akmenėškē - Jorbarka rajuonė, Veliounas seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 19 prieteliu.
Tairasos Tuomasos
thumb|right|Tairasos Tuomasos Tyrus Thomas (žemaitėškā Tairasos Tuomasos, gėmė 1986 m. gegožė 17 d., Los Andžėlė, JAV) - amerėkėitiū krepšėninks, NBA Naujuoku bėržuo pašaukts ketvėrto numerio. Anon pašaukė Puortlenda "Trail Blazers", bet tujau atėdavė Čėkagas "Bulls".
Anuo ūgis īr 203cm, svuoris 98kg, ons žaid lėngvuojė krašta pouliejė puozicėjuo.
Valakā (Juonėškės)
Valakā - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 21 prietelės.
Bluožē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Kintū seniūnėjuo. Anuo gīven 17 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Kirkšnės
Kirkšnės (da kirkšnė, kirkštės, sliepsna) īr puorėnė šuonėnė vėita žmuoguo pu skilvio. Ī trėkompė skvarmas, ėš apatiuos anon robežiou kirkšnėis raištės, ėš vidaus – tėisosis skilvė moskols. Kirkšnie īr kirkšnėnis kanals – puorėnė skersa plīšie terp platiūju skilvė moskolū, viršō kirkšnėis raištė.
Šaltėnē
Kateguorėjė:Kūna narē
Lendrės
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 31 žmuogos.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Šiaulėškē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 197 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Kalvėškē (Šėlotė)
Kalvėškē - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Kintū seniūnėjuo. Anuo gīven 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Šotėnē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Medėninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Gausantėškē
- Jorbarka rajuonė, Veliounas seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 36 prietelē.
Vakzals
Vakzals - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 4 prietelē.
Mažotē (Kretinga)
Mažotē - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo. Anuo gīven 23 prietelē. Īr japuonėšku mediu (bonsai) suods.
Nūruodas
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Nikuodems Baukos-Venckavėčė
Nikuodems Baukos-Venckavėčė (g. 1844 m. Zalatuoriūs (liet. Zalatoriai), Paneviežė rajuonė – m. 1877 m.) − tautuosakėninks, kalbuos tīrėnietuos. Muokies Paneviežė gimnazėjuo. Rinka tautuosaka Paneviežie, Ramīgaluo, Upītie, Vadaktieliūs.
Baukus
Darko Miličić
Darko Milicic (žemaitėška Darko Miličičios, gėmė 1985 metās bėrželė 20 dėina, Novi Sade, Jugoslavėjuo) - serbū krepšėninks, prīš kelis metus bova vadėnams talentingiausio svieta krepšininko, bat viltiū nepateisėna - NBA līguo ons žaid labā mažā ėr īr tėk atsargėnis, vuo prīš anam atēnont vėsė rokava ka čė īr būsėms Larry Bird. Daba žaida Orlando "Magic".
Naujasuodė
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniu.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Medėninkā (Kretinga)
Medėninkā - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo. Anuo gīven 6 prietelē.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Gervienā (Jorbarks)
Gervienā - Jorbarka rajuonė, Veliounas seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 15 prieteliu.
Kiuošē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Kintū seniūnėjuo. Anuo gīven 28 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Mažotē (Kelmė)
Mažotē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 33 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Uopera
Uopera – scenėnis mozėkėnis vēkals, katram dainioujama ė vaidėnama so uorkestra pritarėmo.
Uoperas
Meduomėškē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo. Anuo gīven 82 prietelē.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Jocē (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 25 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Varnėškės (Medėninkā)
Varnėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Medėninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kėškē (Šėlotė)
Kėškē - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Kintū seniūnėjuo. Anuo gīven 96 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Vādouklē
Vādouklē - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Emeka Okafor
Emeka Okafor (žemaitėška Imeka Okafuors, gėmė 1982 metās siejės 28 dėina Hiustuonė) - Amerikietiu krepšininks, žaid NBA, 2004 metū Olimpinies žaidynies atstovav JAV Svajuoniū komanda.
Pasiekėma
Okafor,Emeka
Tobėnē
Tobėnē - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 4 prietelē.
Medšarkē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Droskininkā
Droskininkā vuo Droskėninkā – koruortėnis miests patiūs Lietovuos pėitūs, 60 km ī pėitus nu Alītaus, pri Nemona opės; prigol Alītaus apskrėtē ėr īr Droskininku savėvaldībėis cėntros. Cielos metus tuo veik balneuologėnės, porva ė klėmatėnės koruorts, seniausis (nu 1794 m.) ė dėdliausis Lietovuos koruorts. Droskininku senamiestės īr paskėlbts orbanėstėnio draustėnio.
Tēpuogė īr dvė bažnīči ė miesta kapā.
Kateguorėjė:Lietovuos miestā Kateguorėjė:Droskininku savėvaldībės gīvenvėitės
Pašėlē (Ruokėškis)
Pašėlē - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 32 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Lamsuotē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Kintū seniūnėjuo. Anuo gīven 38 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Sovalku sotartis
thumb|250px|Sovalku konperencėjės delegatā (kairiē posiē - Lenkėjės, dešėniē - Lietovuos)
Sovalku sotartis – 1920 m. spalė 7 d. Sovalkūsė pasėrašīta Lietovos ėr Lenkėjės sotartis.
1920 m. leipas 12 d. sotartėmi terp Lietovuos ėr Tarību Rosėjės bova noveizieta, ka rubežios terp Lietovuos ėr Lenkėjės nostatīms, īr anū abijū rēkals (IId.) Leipas 10 d., rēkalaujont Antantės atstuovams, Lenkėjės mėnėstros pirmėnīnks Grabskis pasėrašė protokuola īsėpareiguodams Antantē nedelsiont parleistė Lietovā Vėlniu ėr anuo apīlėnkes vagol 1919 m. groudė 8 d. nostatīta demarkacėne lėnėje. bat perdoutė Lietovā Vėlniaus Lenkėje nastruošėnuos ėš dalėis diel bistra Raudonuosės armėjės poulėma, katruo meto Vėlnios atėteka ī Tarību Rusėjės ronkas. Tarību Rosėjė, remontis jau pasėrašīta sotartimi, perdevė Vėlniu Lietovā leipas 15 d. Bat Raudonuojė armėjė ėš Vėlniaus pasėtraukė tėk rogpjūtė 26 d., kumet Lenkėjė sava ruožto parėjė ī kontrpuolėma prīš Rauduonojė armėjė. Ton patė rugpjūtė 26 d. ī Kauna atvīka lenku derībinīnku delegacėjė. Lietova ėr Lenkėjė jiemies smagiū derību diel Lietovos ėr Lenkėjas terpvalstībėniu santīkiu. Derībuoms nesisekont prasėdiejė sosėdūrėmā terp Lenkėjės ėr Lietovuos kariuomėniu Sovalkėjuo. Tautū Sājongas karėnės kontruolės komėsėjės, atvīkosės ī sosėdūrėmu veita spaudėmo notrūkosės derībos bova apėntās atnaujėntas ėr bėngies anuos Sovalku sotartėmi. Lenkėjė sotarti pasėrašė tėk diel dėdėle Tautū Sājongas spaudėma.
Kateguorėjė:Lietovuos istuorėjė
Uorkē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Muorkėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniu.
Gudiūnā (Jorbarks)
Gudiūnā - Jorbarka rajuonė, Veliounas seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 54 prietelē.
Mažielē
Mažielē - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 2 prietelē.
Hanno Möttölä
right|250px|thumb|Hanno Möttölä
Hanno Möttölä (žemaitėškā Hanė Motola, gėmė 1976 metās siejės 9 dėina Helsėnkie, Suomėjuo) - vėins geriausiu Soumėjės krepšėninku, nu 2006 metū žaidė Kauna "Žalgėrie". Möttölä 200? metās debiotava NBA ė palėka pėrmoujo soumio, žaidosio NBA līguo.
Nūruodas
Möttölä,Hanno
Jodėkē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Bėkātē
Bėkātē - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Telšiū vīskopėjė
thumb|right|260px|Telšiū vīskopėjės kurėjė Telšiū vīskopėjė atsėrada 1926 metās balondė 4 dėina soskaidios Žemaitėjės vīsokpėjė ī Telšiū, Šiauliū ė Paneviežė. Dabartinis Telšiū vīskops īr Kēstotis Kievals (liet., Kęstutis Kėvalas).
Nūruodas
kateguorėjė:vīskopėjės kateguorėjė:Telšē
Muockē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Kintū seniūnėjuo. Anuo gīven 67 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Prūdgalės
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Bėkėškė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Medėninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės