cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Juras perėjuoda parks
Pasakuojėms
Nublara saluo netuol Kosta Rėkas daktars John Hammond ikorė Juras perėjuoda parka, katramė laikuomė dėnuozaura. Anė bova sokortė gėnu ėnžėnėrėjės pagelba panauduojont gėntarė rastū oudū krauja ė varliū gėnos. John pakvėitė parka aplonkītė paleontuologa Dr. Alan Grant, paleobuotanėke Dr. Ellie Sattler, matematėka Dr. Ian Malcolm ė teisėninka Donald Gennaro. Parka ikūries anėm apruod parka, papasakuo kāp ana sokūrė. Paskum svetē ė pri anū prėsėjonge Hammond'a anūkā važiuo elektrėnēs autuomobėlēs apveizietė dinuozauru. No tuo čiesu lėnk saluos ožeina dėdlis uragans. Daugoms persuonala evakoujas, pasėlėk tėktās Hammonds, kuompioterists Dennis, parka prėžiūrietuos Robert, ėr ėnžėnėrius Ray. Nū Dennis tor mėsėjė pavuogtė dinuozauru ėmbrijuonus ė anūs pristatītė Hammuonda kuompanėjės neprietėliam. Ka tēp padarītė ons atjongia alėktras sėstėma. I liousoma ėštrūksta dinuozaurā, terp katrū ė tiranuozaurs. Ons ožpoul parka lankītuojos ė sojied Donald'a. Alans so vākās paspronk ė medi, a Malcolma ėšgelbiejė Ellie so Robert. Kėta dėina Alans so vākās ėin ė baze. Tuo čiesu bazē esontīs prietėlē band sogrōžėtė alėktra ė kėtas sėstėmas kū pakvėistė pagelba. No čė anie sosėdor so veluoceraptuorēs. Anie sojied Roberta ė Roju kumet tie banda ėjongtė alektra. Galiausē Ellie pavīkst šėta atlėktė. Vėsė heruojē sogrīžt i baze. Čėnās anūs persekiuo veloceraptuorē. Anė galiausē apsop žmuones no netėkietā vielē pasėruodis tiranuozaurs sočiomp veluoceraptuorios ė žmuonės paspronk ėš saluos.
Dinuozaurā
Fėlmė pasėruod šėtė dinuozaurā
Kateguorėjė:Filmā
Žemės taukā
thumb|160px|Žemės taukā Žemės taukā ī tuokė najiedama, baisē smėrdontė grība.
Pradiuo žemės taukā ėšruod kap kuokis kiaušis, posiau ėšlindė̄s ėš žemės. Paskom ėš tuokės liorlas ėm rastėis ėlgs kuots, katros ėšruod balts ė lėnkts. Ont anuo vėršaus pasidara tuokė žvīnauta ė baisē smėrdontė keporė. Ta anuos smarvė trauk varmus, katrėi ėšnešiuo grības spuoras.
Aug žemės taukā nug lėipas lėgė siejė, daugomuo lapoutiu medies, parkūs, suodnūs, kūlīnūs.
Žmuonis ėš žemės taukū „liorlas“ ė „kiaušė“ liuob taisītė liekvarstus nug kaulu suopolė, puodagras.
thumb|left|210px|„Kiaušis“ so „liorla“
Kateguorėjė:Grības
Tėmėntėškė (Antanavs)
Tėmėntėškė - gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Antanava seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Siejės 11
Siejės 11 dėina īr 254 metu dėina (kelamasēs metās - 255) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
1831
1831 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided šeštadeinī.
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Tvaskotē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Žėdėkū seniūnėjuo. Anuo gīven 33 žmuoniū.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Cėguonėškē (Juonėškės)
Cėguonėškē - Juonėškė rajuonė, Kepaliu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 19 prieteliu.
Goutė
thumb|240px|Goutės
Goutė aba goutena ī tuokė grība.
Ta nedėdlė grība ī. Keporė so lakštalēs, kūgėška. Vėršā būn vairiū barvu, bet jiedamu tā pilki, švėisē aba tomsē rodi.
Aug vasaras pabonguo ė rodeni, daugomuo spīglioutiu medies. Dīgst cielās tėlptās (goutās).
Dėrvopē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Sendvare seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Goutė
Geriausē tink jiestė sliegtas goutės.
Dėrvopē
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Tiranuozaurs
thumb|250px|Tiranuozaura griautē Tiranozaurs bova vėins dėdliausiu ė baisiausiu kreidas gadīnės miesė̄jėdžiu dinuozauru. Ons bova 5-6 m aukštoma, 15 m ėlgoma, svierė 6-8 t, toriejė stėprios žondėkaulios ė aštrios dontis.
Kateguorėjė:Dinuozaurā
Goutė
Kateguorėjė:Grības
Egils Levits
thumb|200px|right|Egils Levits
Egils Levits (g. 1955 m. bėrželė 30 d.) īr Latvėjės teisėninks ė puolitėks. Nūg 2019 m. bova ėšrinkts 10-o Latvėjės prezidėnto.
Lev
Bestē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Opīnas seniūnėjė. Anuo gīven vėins prietelės.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Carnamah
Carnamah - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1913 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 29.689°S 115.887°E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Paliesė (Antazavė)
Palėisė - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Ispanu kalba
Ispanu kalba (ispanėškā: español vuo castellano) - vėina ėš ruomanu kalbū.
Ispanu kalba ruokoun Ėspanėjė, mažne vėsuos Luotīnu Amėrėkas valstībės. Vėsa ispanu kalba ruokounas 420 mln. žmuoniū.
Nūroudas
Kateguorėjė:Ruomanu kalbas
Lisa Sparxxx
200px|right|thumb|Lisa Sparxxx
Lisa Sparxxx (gėmosė 1976 m. spalė 6 d., Kentuke valstėjuo, JAV) - JAV eruotėnės muodėlės ė puorna aktuore.
Anuos, kāp puorna aktuores karjiera startava 2002 metās, kumet bova palēsts tėnkluopės LisaSparxxx.com.
Lisa tėtoluojama gropėnē seksā karalėine "gang bang queen", ė rokou ka tor svieta gropėnē seksā rekuorda, ėštėkra ana per vėina dėina īr pasėmėliejosė so 919 vīro, tas notėka 2004 metās Eroticon 2004 šventie Varšovuo, Lėnkėjuo
Fėlmuograpėjė
Ana sovaidėna galībie fėlmo ė klėpo. Fėlmā, katrūs vaidėna Lisa Sparxxx:
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV muodelē Kateguorėjė:Puornograpėjė
Bražėškē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Kroupiū seniūnėjuo.
Dinuozaurā
thumb|250px|Aluozaurs Dinuozaurā - keturkuojē ruoplē, gīvene senuobė nū triasa lėgė terciara gadīniu (priš 235-65 mln. m.). Pavīzdiuo dipluodoks bova 12 m aukštoma ė svierė 70 t. Ėš mēsė̄jiediu dinuozaurū pats garsiausis īr tiranuozaurs.
Bražėškē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Artūrėškis
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 2 žmuonis.
Dinuozaurā
Dinuozaurus tīrienie paleontuologėjės muoksls.
Beržā
Beržā - Kiedainiu rajuonė, Duotnovuos seniūnėjuo, 2 km nū Akademėjės esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 256 prietelē.
Īr beržū aliejė. Šalėp suodnas tek Krousts, katruo pakrontie rasts ainiu kaps.
Iguoris Stravinskis
thumb|200px| Iguoris Fioduoruovėčios Stravėnskis (Игорь Фёдорович Стравинский, 1882 m. bėrželė 17 d. – 1971 m. balondė 6 d.) – rosu kompozėtuorios.
Kateguorėjė:Rosėjės kompozėtuorē
Liškūnėškės
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Puoškuoniu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 40 žmuoniu.
Šoko Goto
Šoko Goto - (tarėms:Gotou Shouko, gėmosė 1985 m. sausė 18 d.) Japuonėjės eruotėnės muodėlės ėr aktuorė.
Startava so sava karjiera 2004 metās nuosėportėgrapavaosė žornalou Bachelor Magazine.
Nūroudas
Kateguorėjė:Japuonėjės muodelē
Stuonėškė
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kaimalie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Sanskrėts
Sanskrėts (savėvardis संस्कृत, saṁskṛta – 'dirbtėns, apdėrbts, sotvarkīts, poikos') - klasėkėnė Indėjės kalba, prėgolontė indėeuruopėitiu kalbū šeimā. Bova ė tonkē tebie nauduonama kāp lėtorgėnė indoėzma, bodėzma ė džainėzma kalba.
Tradėcėškā ėšskėramo do sanskrįta kalbas vīstėmasė gadīnė: Vėdu sanskrėts ė klasėkėnis sanskrits. Nuors vīkst dėskosėjės, a klasikinis sanskrįts tėkrā gėmė Vėdu kalbas pagrėndo.
Sanskrėta reikšme Indėjės koltūruo galam palīgėntė so luotīnu kalba krėkštiuonėškuo Euruopuo. Nuors abėdvė kalbė laikuomė mėrosiuom, bet vierėnēs, muokslėnēs tekstās ė gruožėnė literatūra ėšsėlaikė lėgė pat šiū dėinū.
Kėlėms ė istuorėjė
Sanskrėta kalba prėklausa indėeuropėitiu kalbū šeimas indėarėju šakā. Mėslėjama, ka indėeuruopėitē i Indėjė atsėkraustė 1500-500 m. pr. Kr. gadīnie, sīkiom atsėnešdamė ė besėskvarmoujontė žuodėnė Vėdu tradėcėje. Anuos ožrašītas Vėdu kalbuo tėktās II o. pr. Kr.
Klasėkėnė sanskrėta kalba gėmė maždaug V o. pr. Kr. Tou čieso gīvenė̄s kalbėnins Panėnis sukūrė ėr aprašė sanskrėta kalbas gramatėka sopaprastindams ė išvalīdams nu kāp katrū senuobėniū skvarmu. Dėl anuo rēkšmės klasėkėnė sanskrėta kalba sīkēs da vadėnama Panėnė sanskrėto.
Sanskrėta kalba ė tarptautėnis bendravėms
Nemažā sanskrėta kalbas žuodiū bova perjėmtė kāp katrū Euruopas kalbū da ė palėka terptautėnēs: avatars, arėjės, ašrams, bagavans, čakra, guru, mantra, svastėka, juoga.
Sanskrėta ė žemaitiu kalbė
Kadongė ė sanskrita, ė žemaitiu ė lietoviu kalbas īr baisē senuobėnės, anūs īr daug panašiū ė gėmėningu žuodiu, katrėi tor vėinuoda aba panašė rēkšmė:
Juonātē (Juonėškis)
Juonātē - Juonėškė rajuonė, Kepaliu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 9 prietelē.
Viliuotė
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Merlīn Muonro
thumb|240px|Merlīn Muonro; Gentlemen Prefer Blondes Merlīn Muonro (Marilyn Monroe; 1926 m. bėrželė 1 d. – 1962 m. rogpjūtė 5 d.) bova vėina žīmiausiu XX omžė kėna žvaizdiū. Šmuota metu ana vaidėna smolkės ruolės ė dielē sava gaboma ė magoma ana palėka kap vėina rīškiausiu XX omžė vėdorė žvaizdė Ale anā vėsėškā nasikluojė asabnos gīvenėms. Mīslėjama, ka ana mėrė padaugėnus narkuotėku.
Fėlmuograpėjė
Kateguorėjė:JAV aktuorē
Siejės 12
Siejės 12 dėina īr 255 metu dėina (kelamasēs metās - 256) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Alektruonėnis pašts
thumb|right|250px|Alektruonėne pašta pruogramas - [[Mozilla Thunderbird longs]] Alektruonėnis pašts īr būds kortė, siūstė ė gautė žėnotės par alektruonėnes kuomonėkavėma (rīše) sėstemas.
Siejės 12
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Alektruonėnis pašts
Alektruonėnis pašts sokorts vogol tradėcėne pašta metapuora – žėnotės vadėnamas laiškās, anie siontamė i pašta diežotės, ėš katrū anus galam bikada ėšsėėmtė skaitīmou. Pašta diežotes palaika pašta serverē, aptarnaujontis tam tėkruos vardū erdvies pašta adresos. Paprastā prėiejėms pri pašta servere (pašta diežotės) īr apsauguots slaptažuodo.
Kateguorėjė:Infuormatėka Kateguorėjė:Internets Kateguorėjė:Pašts
Astros
Astros ī tuokė grėižžėidiu augalū šeimuos kvietka. Vėsom svietė īr par 500 astru rūšiu. Lietovuo astrā ī augėnami daržieliūs.
1825
1825 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided šeštadeinī.
Pakalnėškē (Telšē)
Pakalnėškē - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Opīnas seniūnėjė. Anuo gīven 19 prieteliu.
Aukštė̄jė (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pakalnėškē (Telšē)
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Aukštagėrė
Aukštagėrė ī suoda Šėlalės rajuonė, Bėliuoniu seniūnėjuo, 2 km nug Bėliuoniu, Varniu RP. Suoduo stūksa Aukštagėrės kalns ont katruo pabūdavuots apveizas buokšts. Ėš rītū priēn Endrėkava medė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Pavēsejā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
1939 m. Vuokītėjės oltėmatoms Lietovā
thumb|right|300px|[[Rītū Prūsėjė, ruoduoma ruožėnė spalva, so pajongto Klaipiedas krašto, katrs īr vaizdounams mielėna spalva. Kėtos spalvas: Geltuona - Gdanska terėtuorėjė; žalė - Lėnkėjė; viuoletėnė - Lietova; švėisē žalė - Latvėjė]]
Vėtkėškė
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Antanava seniūnėjuo.
1939 m. Vuokītėjės oltėmatoms Lietovā
1939 m. kuova 20 d. oltėmatoma pasakė Joachims fon Ribentrops, ton čiesa Hėtlerėnės Vuokītėjės Ožsėine rēkalū mėnėstrs, Jūzapou Orbšiou, ton čiesa Lietovuos ožsėine rēkalū mėnėstrou, katrs važiava ėš Romas i Lietova.
Kateguorėjė:Istuorėjė
Vėtkėškė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Marina Matsushima
Marina Matsushima - (松嶋まりな; Matsushima Marina, gėmė 1980 m. groudė 24 d.) Japuonėjės eruotėnės muodėlės ė aktuorė, torontė natoralios dėdlios papos, sovaidėnosė kaliūs fėlmūs, šiuo meto īr ėšleistė 26 DVD dėskā so anuos fėlmās. Vaidėna so Kyoko Ayana.
Kateguorėjė:Japuonėjės muodelē
Amharu kalba
Amharu kalba - semėtėnė kalba, katra platiausē rokuonamas centrėnie Etijuopėjuo ė Etirėjuo. Krūvuo prėskaitliounama aple 25 mėlėjuonā žmuoniū, katrie muok rokoutėis Amharu kalba, ėš katrū ana 15 mėlėjuonū īr gīmta.
Kateguorėjė:Semėtu kalbas
Alberta
170px|right|thumb|Provėncėjė Kanaduo
Alberta (pranc. Alberta, ongl. Alberta, pavadėnėms skėrts prėnceses Louise Caroline Albėrtas garbē) ī vėina ėš 10 Kanadas provėncėjo.
Padvarnīnkā (Bėliuonīs)
Padvarnīnkā - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Bėliuoniu seniūnėjuo.
Alberta
Pėitūse ein sėina so JAV Montanas valstėjė. Admėnėstracėnės centrs – Edmontons, bet dėdlieusis ė komercėškā svarbeusis - Kalgars. Kėtė miestā īr mažesni ė ne toukie svarbos.
Inga Ābelė
Inga Ābelė (, g. 1972 m. Rīguo, Latvėjuo) - latviu rašītuojė. Ana golda tekstos savuotėšku stėliom ė ī dėdlē glabna sava kartuos rašītuojė. Inga Ābelė sogeb poikē ėšgoldīt teksto aple senuobės gadīnės latviu bodīnkos ė žmuoniu gīvenėmos. 1997-2001 m. Latvėjės koltūras akademėjuo stodėjava dramatorgėjė.
Padvarnīnkā (Bėliuonīs)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Inga Ābelė
Kateguorėjė:Latvėjės žmuonis
Padvarnīnkā (Bėliuonīs)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Alberta
Kateguorėjė:Kanadas provėncėjes
Piotros Čeikovskis
Kateguorėjė:Rosėjės kompozėtuorē
Gaižova
Gaižova buva vėdoromžiu žemaitiu žemė. Ana plītiejė vagol Dubīsas žemopė kairī kronta: nu Ariuogalas lėgė Vėlkėjės. Ana daugom sīkiu teriuojė krīžioutē: 1292, 1294, 1348, 1352, 1364, 1365, 1370 ė 1372 m.
XV omžiou Gaižova prėjongta pri Vėlkėjės valstiaus. Žemės pavadėnama da atmen Gaižovielės suoda Kauna rajuonė.
Kateguorėjė:Žemaitiu žemės
Dolbē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Brėtu Kolumbėjė
170px|miniatiūra|dešinėje|Provėncėjė Kanaduo
Brėtu Kolumbėjė (pranc. Colombie-Britannique, ongl. British Columbia) ī vėina ėš 10 Kanadas provėncėjo, rītūs nu anos īr Albėrtas provėncėjė.
Kateguorėjė:Kanadas provėncėjes
Dilofozaurs
Dilofozaurs onkstėvuojuo juras gadīnie gīvavis miesė̄jiedis dinuozaurs. Bova 6 m ėlgoma ė svierė posė tuonas.
Kateguorėjė:Dinuozaurā
Siejės 13
Siejės 13 dėina īr 256 metu dėina (kelamasēs metās - 257) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Duonghuojaus uora ousts
200px|right|thumb|Duonghuojaus uora ousta Duonghuojaus uora ousts (IATA kuods: VDH, ICAO kuods: VVDH) īr uora ousts Vietnamė, 6 km ī pėitos nu Duonghuojos, ož 1236 km i šiaure nu Hošėmins, 506 km i pėitos nu Hanuojaus, 44 km i pėitos nu Fuongnakebangs (parks ėtraukts i UNESCO svieta pavelda sāraša). Duonghuojaus uora ousts ožēm 173 ha pluota. Uora ousrs atėdarīts 1930 metās. Pernu uora ouste regolerē skrend maža uora bendruovė Vietnam Airlines.
Pazėrnajės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Vėlainē
Vėlainuos īr LŽŪU ondens ūkia ėnstėtuts, Kiedainiū spuorta muokīkla (so krepšėne kuomandas "Nevėžis" arena).
Veluoceraptuorios
thumb|280px|Veluoceraptuorē ėš [[Juras perėjuoda parks|Juras perėjuoda parka]] Veluoceraptuorius bova mažos, kostos, razūmnos dinuozaurs, gīvavė̄s kreidas gadīnie. Ons bova mēsėjiedis, 0,5 m aukštoma, ont kuoju toriejė dėdli naga.
Kateguorėjė:Dinuozaurā
Pašatrėjė (Telšē)
Pašatrėjė - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Opīnas seniūnėjė. Anuo gīven 18 prieteliu.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Balienā (Vėlnios)
Balienā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Carmen Hayes
Carmen Hayes - (gėmė 1980 m. rogpjūtė 3 d.) JAV eruotėnės muodėlės ė puorna aktuore, karjiera pradiejė 2002 metās.
Kateguorėjė:JAV muodelē
Ramuma
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Siejės 14
Siejės 14 dėina īr 257 metu dėina (kelamasēs metās - 258) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Kvebeks
Kvebeks (pranc. Québec, ongl. Quebec) ī vėina ėš 10 Kanadas provėncėjo.
Ōžoulātē
Ōžoulātē - Kiedainiu rajuonė, Duotnovuos seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 190 prieteliu.
Suobova (Trakā)
Suobova - gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kaimalie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Geuodezėjė
Geuodezėjė - muokslos tėrontis Žemės skvarma, dėdloma ė gravėtacėjės lauka, matoun vėituovės, kas sosiėjė so planū, žemielapiū sodarėmu. Nagrėnie Žemės skvarmas ė dėdloma nustatīma būdos ė kėtkon.
Aukštaitėjė
Kateguorėjė:Lietovuos geuograpėjė
Geuodezėjė
Kateguorėjė:Muokslos
Žaliuonė (Telšē)
Žaliuonė - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Opīnas seniūnėjė. Anuo gīven vėins prietelės.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Kluopā
Kluopā - Juonėškė rajuonė, Kepaliu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Liodvėnavs (Šalčėninkā)
Liodvėnavs - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Puoškuoniu seniūnėjuo.
Kluopā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Liodvėnavs (Šalčėninkā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
1814
1814 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided šeštadeinī.
Brėžē (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Stuonē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 26 žmuonis.
Klimatuoluogėjė
Klimatuoluogėjė - atmuosperas muokslū šaka, tėrontė klimata, anuo kėitėmasė ė so ton sosėjuosios rēškėnios.
Kateguorėjė:Muokslos
Stuonē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Valočē
Valočē - Kiedainiu rajuonė, Duotnovas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 164 prietelē.
Ščecina tramvajos
250px|thumb|Ščecina tramvajos Ščecina tramvajos īr vėina ėš vėišuojė sosėsėikėma transpuorta prėimuoniū Ščecine. Tramvajos Ščecinū pradiėjė korsout 1879 m. lėipas 23 d. Ana ī pėnkioulėkta Lėnkėjės tramvajaus lėnėjė.
Muozė
thumb|150px|Muozė, [[Jusepe de Ribera abruozdielis]] Mozė ( – מֹשֶׁה  tar. Muošė, ) - Penkiakningie mėnavuojams pranašos, ėšvadavės izraelėtos ėš Egėpta verguobės ė atvedės anus par dīkoma ligė Kanaana robežious.
Kateguorėjė:Islama pranašā Kateguorėjė:Senuojė Testamėnta veikiejē
Triceratuopsos
Triceratuopsos bova vielībuosės kreidas žuoljiedis dinuozaurs. Toriejė galėnga makaule so skīdu ė trėm ragās. Bova lėgė 9 m ėlgoma, 3 m aukštoma ė 12 tuonu svuorė.
Kateguorėjė:Dinuozaurā
Carcoola
Carcoola - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitie pradėnė muokīkla atėdarīta 1971 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės īr i šiaurės šmuota nū Pinjarras.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Ožpėlvē
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Antanava seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Lėipē (Juonėškis)
Lėipē - Juonėškė rajuonė, Kepaliu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 3 prietelē.
Siejės 15
Siejės 15 dėina īr 258 metu dėina (kelamasēs metās - 259) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Brakiozaurs
thumb|250px|Brakiozaurs Brakiozaurs bova mėlžėnėšks juras ė kreidas gadīniu žuoljiedis dinuozaurs. Bova 25 m ėlgoma, 13 m aukštoma, lėgė 70 tuonu svuorė.
Kateguorėjė:Dinuozaurā
Kalnalis (Akmenė)
Kalnalis - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Kroupiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Sūdova
Sūdova (lt. Suvalkija, Sūduva) īr etnuograpėnis istuorėnis regėjuons pėitvakariu Lietovuo, Rosėjės ė Lėnkėjės parobežī. Suostėnė īr Marėjampuolė. Apėm Marėjampuolės ė dali Kauna apskrėtiu.
Kristops Kuolumbos
thumb|right|180px Kristops Kuolumbos (Cristoforo Colombo, aba Cristóbal Colón; 1451 m. rogpjūtė 25 d. a spalė 31 – 1506 m. gegožė 20 d. Valjadolėdė) bova italu kėlėma keliautous ė kopčios, tarnavė̄s Ėspanėjē. Ons ožvis labiausē ėšgarsiejė̄s dielē Amerėkas žemīna atradėma 1492 m. Bet ons pu prauda nabova pėrms Euruopas žmuogos, pasėikė̄s Amerėkas krontus. Ton da geruoka onkstiau padarė vėkings Leifos Erėksuons, bet anuo atradėms dėdliuojuo Euruopas dalie palėka nažėnuoms. Vuo pu Kuolumba keliuoniu spierē prasidiejė Amerėkas ožvajėvuojėms.
Kateguorėjė:Keliautuojē Italėjės žmuonis Kateguorėjė:Ispanėjės žmuonis
Žė̅lakē (Telšē)
Žė̄lakē - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Opīnas seniūnėjė. Anuo gīven 30 prieteliu.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Sūdova
Kateguorėjė:Lietovuos geuograpėjė
Petrauskā (Trakā)
Petrauskā - gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Mėkalėškės (Šalčėninkā)
Mėkalėškės - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Puoškuoniu seniūnėjuo.
Laumšloustė
thumb|200px|Laumšloutiets beržos
Mėkalėškės (Šalčėninkā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Laumšloustė
Laumšloustė da žemaitiūs vairē šaukiama: laumės šlouta, lamšloutė, laumiešloutis, laumašloustis, laumašloutė, laumiešloutė, velnašloutė ī tuokės grības padėrbts kuokė medė šakū sosirezgėms.
Ta ī tuokė parazėtėnė grība, katra isiveis augalū lāstalies. Grībīna ėm žeistė augalū šakas, lapus, vaisius.
Tonkiausē laumšloustės isimet i beržus – anas ėšruod būktās medie piln varnalėzdiu, bet ėš tikra tenās ī grības pažēstas ė nuognē sosiraizgiosės medė šakas. Da laumšluostės isimet ėr i eglės, pošis, vīšnės, trešnės. Tuokis medis, katramė gausoms laumšloustiu, šaukiams laumšloutėnio, laumšloustėnio. Roukoun, būktās tuokiūs mediūs sopas laumės.
thumb|left|230px|Laumšloustė pošie Narēk laumšloustės painiuotė so amalo, katros ī tuokis augals, augons mediu šakūs (Žemaitėjuo ons neaug, tėktās dzūkūs).
Lėndrė
thumb|260px|[[Lėndrīns pri tvankėnė]]
Lėndrė īr varpėniu šėimuos žuolėnis augals. Aug ežerū, tvankiniū, pelkiu, mariu pakronties, sodara vėšlius sāžalīnus (lėndrīnus).
Augals būn 100–400 cm aukštoma. Žīd nug lėipas lėgė siejės. Jaunas lėndrės tink jiestė gīvoliams. Noganītė, nošėinauti lėndrīnā doud gera atuola. Kuotā tink stuogams dėrbtė, pīnėmou, lėndriu šaknis sotvirtėn dirva.
Kateguorėjė:Vėinskiltē augalā
Suodē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Meteuoruoluogėjė
thumb|240px|Debesū donga
Niufaundlands ė Labraduors
170px|thumb|right|Provėncėjė Kanaduo
Ali Tate Cutler
Ali Tate Cutler - magtīnga dėdloma JAV sopermuodielis. Ali Tate Cutler 2019 m. palėka vėsū pėrma magtīnga dėdloma "Victoria Secret" apatėnes belīznas muodėlio. Ali Tate ī puopolērė suocēlėnem tėnklopie "Instagram". Ana sek ė vėiz vėršaus 150 tūkst. pasėikieju.
Meteuoruoluogėjė
Meteuoruoluogėjė - vēns ėš muokslū tėrontiū Žemės atmuospera ė anuo vīkstontius pruocesos.
Kateguorėjė:Meteorologėjė
Niufaundlands ė Labraduors
Niufanlends ė Labradors (pranc. Terre-Neuve-et-Labrador, ongl. Newfoundland and Labrador) ī vėina ėš 10 Kanadas provėncėjo.
Ali Tate Cutler
Gīvenėms
Ali Tate Cutler ī vegetarė, žaliuoja aktīvėstė. Kāp pati Ali Tate rokoun, ka anā prėtīnk vėsė "žali" dalīkā.
Niufaundlands ė Labraduors
Kateguorėjė:Kanadas provėncėjes
Ali Tate Cutler
Gīvenėms
Kateguorėjė:JAV žmuonis
Brėžėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Hiromi Oshima
Hiromi Oshima - ((大島 浩美、ヒロミ・オーシマ, gėmė 1980 m. sausė 6 d.) Japuonėjės eruotėnės muodėlės, pėrmuojė japuonė pozavuosė JAV žornala "Playboy", kāp glavnasės muodelės.
Nūruodas
Kateguorėjė:Japuonėjės muodelē Kateguorėjė:Puornograpėjė
Ceklis
Ceklis aba Cekle žeme - senuojė Korša žėmė (terra) dabartėnės Žemaitėjės šiaurės vakarūs terp Ventas opės ė Baltėjės jūras. Ceklis bova patė dėdliausė žėmė Koršė, anuos pluots aple 2500 km².
Kateguorėjė:Koršiu žemės
Džiuzepė Verdi
thumb|150px|Verdi thumb|150px| Džiuzepė Verdi (Giuseppe Fortunino Francesco Verdi; gėmė Le Roncole suodnuo, Busseta komunuo, 1813 m. spalė 10 d., mėrė 1901 m. sausė 27 d. Milanė) bova žīmos italu kompozėtuorios, tonkiausē goldės operas.
Kateguorėjė:Italėjės kompozėtuorē
Knėtova
Knėtova buva vėdoromžiu žemaitiu žemė. Ana plītiejė aplėnkou Vėntas aukštopė.
Mėnavuojama 1390 m. sodaront prekības sotarti terp žemaitiu ė krīžioutiu. Paskum mėnaviuojams Knėtovuos valstius.
Kateguorėjė:Žemaitiu žemės
Azėrbaidžians
Azėrbaidžiana Respoblėka - valstībė Kaukaza regijuonė, torontė robežio so Rosėjė šiaurie, Grozėjė ėr Armienėjė vakarūs ė Irano pėitūs. Nachičevanės Autonuomėnė Respoblėka tor robežio so Torkėjė, Armienėjė ėr Irano. Azėrbaidžians nu 2001 m. prigol Euruopas Tarībā, ale Jongtėnės Tautuos laika anou pėitvakariu Azėjės dalėm diel anuo geograpėniu ė kultūrėniu karakterėstėku.
Geuograpėjė
Šalės īr rītėniam Kaukaza kalnū šmuotė, šalėp Kaspėjės jūras. Šalėis soustėnė ė dėdliausės miests īr Baku.
Akanuomėka
Šalės tor dėdlios naptas ėštėklios. Dėdlė šmuota naptas aksportoun.
Nūruodas
Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Manitoba
170px|right|thumb|Provėncėjė Kanaduo
Montvīdā (Telšē)
Montvīdā - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Opīnas seniūnėjė. Anuo gīven 51 prietelės.
Manitoba
Manitoba (pranc. Manitoba, ongl. Manitoba) ī vėina ėš 10 Kanadas provėncėjo.
Montvīdā (Telšē)
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Manitoba
Kateguorėjė:Kanadas provėncėjes
Golbės (Šėlalė)
Golbės - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Bėliuoniu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 117 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Laumienā I
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Kroupiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Astrobioluogėjė
Astrobioluogėjė - muokslos, tėrontės nažemėška gīvībė. Tas īr spekoletīvėnės muokslos, ba da nier ožtėkta gīvībės ož žemės.
Kateguorėjė:Muokslos
Siejės 16
Siejės 16 dėina īr 259 metu dėina (kelamasēs metās - 260) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Algebra
Algebra – matematėkas srėtis, tėrontė nu dėdliū kėlmies naprėklausontės veiksmū so šēs dėdlēs bendrasės savībės.
Algebruo sprendamė dėdliu sėstemuos kīlontīs oždavėnē, kumet dėdliu sistemos klasėpėkuojamas vagol veiksmū savībės. Skėrtėngā nė matematėnie analėzie o fonkcėju teuorėjuo, algebruo niė rėbas sāvuokas.
Vagol algebrėnes sėstemas – elementu aibės, katruoms apėbriežtė veiksmā ėr anū atlėkėma taisīklės, algebra īr skėrstuoma i:
Karšova
Karšovuo dūnksujė nuognē dėdlė Karšovuos gėrė, katra skīrė rītū ė vakarū žemaitiu žemes.
Daržuovė
thumb|240px|Ivairės daržuovės
Duotnovuos Gelžkėlė Stuotės
Duotnovas GS - Kiedainiu rajuonė, Duotnovas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 89 prietelē.
Karšova
Karšova ne sīki teriuojė krīžioutē. 1253 m. Mindaugs paduovenuojė Karšova vuokītiams, bat karšovėitē sokėla. XIV omžiou Karšova bova prėjongta pri Žemaitėjės konėgākštīstės kap Karšovuos valstios.
Kateguorėjė:Žemaitiu žemės
Duotnovuos Gelžkėlė Stuotės
Kateguorėjė:Kiedainiu rajuona gīvenvėitės
Daržuovė
Daržuovės īr vėinmetē, dvėmetē ė daugēmetē augalā, katrū ivairi šmuotā (lapā, stėibā, šaknīs, gombā, ale ne vaisē) īr nauduojamė jiediou, aba jiedēm ėšdėrbtė.
Kateguorėjė:Jiedē
Kretingalės seniūnėjė
Kretingalės seniūnėjė - seniūnėjė Klaipiedas rajuona šiaurės vakarūs, i šiaurė nu Klaipedas miesta; cėntros - Kretingalė.
Nūruodas
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona seniūnėjės
Siejės 17
Siejės 17 dėina īr 260 metu dėina (kelamasēs metās - 261) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Mažuojė Lietova
thumb|240px|M. Lietovuos vieleva Mažuojė Lietova aba Prūsū Lietova īr istuorėnis etnuograpėnis regėjuons pėitvakariu Lietovuo ė Rosėjuo (Kalėningrada srėtie). Daba ons īr praktėškā ėšnīkės. Lietovuo sotamp so Klaipiedas krašto. Suostėnė īr Klaipieda.
Kateguorėjė:Lietovuos geuograpėjė
Karbanap Riverės
Carbunup River - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1926 m., vuo 1958 m. gava sava ožvadėnėma Carbunup River. Lėgė ton gadīnes ana vadėnuos Carbunup.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 33.55°S 115.18°E.
Gėrdžiūnā (Vėlnios)
Gėrdiūnā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Šiauliū žemė
Šiauliū žemė buva vėdoromžiu žemaitiu žemė. Ana plītiejė aplėnkou Šiaulios: terp Knėtovuos (vakarūsė), Opītės (rītūsė), Žiemgalas (šiaurie) ė dīkruos pėitūsė.
Mėnavuojama 1254 m., ana ne sīki teriuojė krīžioutē. Tenās stuovėjė šėtas pėlīs: Bosėnė, Ceila, Dubīsas pėlės. XIII omžiou valdė konėgākštē Vismonts, Edėvils ė Sprudeika.
Nu XVI omžė tapa Šiauliū valstiom.
Kateguorėjė:Žemaitiu žemės
Plonksnės
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Bėliuoniu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Neils Armstruongs
thumb|right|Neils Armstruongs thumb|right|Neils Armstruongs Neils Uoldens Armstruongs (, g. 1930 m. rogpjūtė 5 d. Ohaje valstėjuo - mėrė 2012 m. rogpjūtė 25 d.) - JAV astruonauts, 1969 m. noskrėdės i Mienoli.
Kateguorėjė:JAV žmuonis
Miedgėnā
Miedgėnā - Juonėškė rajuonė, Kepaliu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 87 prietelē.
Vėlainiu seniūnėjė
Vėlainiu seniūnėjė - seniūnėjė Kiedainiū rajuonā vėdōrē rītūs, centros - Vėlainē. Pluots: 179 km², giv. - 3618 (2011 m.)
Endrėitėškē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Opīnas seniūnėjė. Anuo gīven 9 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Stokėškė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Agruonuomėjė
Agruonuomėjė ( – lauks, dėrva + nomos – diesnis), - so žemės ūke augalū augėnėmu sosėjosiū muokslū vėsoma.
Agronomijos srėtīs
Agruonuomėjā prėgol:
Kateguorėjė:muokslos
Buoris Niemcuovs
thumb|right|222px|Buoris Niemcuovs
Buoris Niemcuovs – (, 1959 m. spalė 9 d. – 2015 m. vasarė 27 d.) – bovės Rosėjės muokslėninks, puolėtėks, vėsoumanėnis vēkies, verslėninks, vėins ėš galiejosiu palėktė Rosėjės prezidentu. Ons bova nožodīts patiam Maskvuos cėntrė.
Niemcuovs bova dėdlē ėšsėlavėnė̄s, ėšgoldės šmuota muoksla vēkalū. Goldė moksla vēkalos plazmėnės fėzėkas srėtie. Bova kuovuotuos prīš Rosėjės valduova Vladėmėra Potėna puolėtėnė rieda Rosėjuo.
Kateguorėjė:Rosėjės žmuonis
Ežers
thumb|240px|Ežers Lietovuo thumb|240px|[[Riekīvas ežers]]
Ežers īr gomtėnis ondens sosėtelkėms žemės pavėršė luomuo.
Ežerā vagol sava kėlėma skėrstomė:
Zars vėsė Žemaitėjės ežerā īr ledīnėnės kilmies. Dėdliausė:
Kempė
thumb|220px|Kempė ont berža
Kempė, kėtap pintės, pintėnė, kempėnė, kempėnis ī tuokė grība, katra aug ont mediu.
Kempė būn nuognē kėita, sausa, tomprė, pilkuos barvas, ėšrontīta tuokēs ravās, lėgo 30 cm ėšėlgā mieroujont.
Aug kempės ėr ont da augontiu, ėr ont nabgīvū mediu (īpatingā beržū), kelmū, griaumenū. Būn prilėposės ont medė stombrė, sīkēs pu kelės krūvuo. Augontius medius spierē sotrešėn.
Švėntragiu ōžouls
miniatiūra|275x275px|Švėntragiu ōžouls nu kelė Švėntragiu ōžouls ī sens ė kieravuojams ōžouls, katros aug Kelmės rajuonė, Švėntragiu suoduo, laukūs terp Švėntragiu medės ė kelė 2113  Varlakuojā–Karklienā–Kuolānē. I rinki nug Švėntragiu ōžoula medies tepuogė aug seni ōžoulā, ī baltu alka.
Kempė
Kempės žmuonis liuob nauduotė ognē skeltė – kap spruogėla nūspruogst ont sausuos kempės, ta ėm smilktė, ė nū anuos galėm prīdegtė kėtus dāktus. Da kempės nuognē lietā smilkst, tūdie tink rūkītė ėš auliū bėtis.
Švėntragiu ōžouls
Kieravuonams nug 1968 m.
Kempė
Aplė kuoki baisē sausa, sositraukosi dākta aba pikta, nūsososi žmuogu saka, ka tas kap kempė (pintės) ī.
Švėntragiu ōžouls
Kateguorėjė:Kelmės rajuons Kateguorėjė:Dīvnė medē
Kempė
Kateguorėjė:Grības
Naujāsis Bransvėks
170px|right|Provėncėjė Kanaduo 165px|miniatiūra|dešinėje|Naujāsis Bransvėks Naujāsis Bransvėks ī vėina ėš 10 Kanadas provėncėjo. Pruovėncėjė ī Kanadas pėitrītiūs ė krūvuo ī vėina ėš trijū tēp ožvadėnamu "jūrėniu pruovėncėju".
Kateguorėjė:Kanadas provėncėjes
MFA Žalgiris
Moterų futbolo akademija „Žalgiris“ (Muotrėšku futbuola akademėjė „Žalgėris“) kėtēp MFA Žalgiris(MFA Žalgėris) īr Lietovuos muotrėšku fotbuola klobs. Ons īr nūg Vėlniaus.
Istuorėjė
Akademėjė bova ikorta 2013 m.
Nūruodas
Žalgiris
Siejės 18
Siejės 18 dėina īr 261 metu dėina (kelamasēs metās - 262) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Žemaitiu rašība
Žemaitiu rašība goldoma luotīnėškas abecelės raidiem ė keliuom papėlduomuom raidiem. Žemaitiu rašībuo egzistoun vėina raidie, katruos niekor kėtor nier: ė ėlguojė. Ta "ė ėlguojė": left|thumb|400px|Megenėmā Mac'ė kateguorėjė:Žemaitiu kalba
Jaunakaimis
Jaunakaimis - Kiedainiu rajuonė, Duotnovas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 81 prietelis.
Galimims
Galimims bova vielībuosės kreidas žuolėjiedis dinuozaurs. Bova 4-6 m ėlgoma, svierė lėgė 440 kg. Panešiejė ė nūnā gīvenonti stroti.
Mėilātē (Juonėškis)
Mėilātē - Juonėškė rajuonė, Kepaliu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 80 prieteliu.
Galimims
Kateguorėjė:Dinuozaurā
Agruokemėjė
Agruokemėjė - muokslos, tėrontės kemėniū ė bėuoluogėniū pruocesū, vīkstontiū dėrvuožemie ė auaglūs, pavēkėma būdodos, mėneralėne auaglū mėtība, dėrvuožemė teršėma ė anuo kemėnė meliuoravėma.
Kateguorėjė:muokslos
Padvarės
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Puoškuoniu seniūnėjuo.
Gėntenē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Opīnas seniūnėjė. Anuo gīven 96 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Padvarės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Karvė
260px|thumb|Dvė karvė
Karvė īr mažne svarbiausis namėnis gīvolīs. Vīrėškuos gimėnės vadėnams jautiu, muotrėškos - karve, mažioks jautoks īr telioks, veršis vuo karvė īr telīčė. Karvės īr žmuoniu augėnamas nū tuolėmuos senuobės. Anas tėik pėina, mēsa.
Karviu augėnėms īr svarbė ūkė šaka Žemaitėjuo (īpatėngā Panemoniūs).
Kateguorėjė:Gīvuolē
Siejės 19
Siejės 19 dėina īr 262 metu dėina (kelamasēs metās - 263) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Baublē (Bėliuonīs)
Baublē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Bėliuoniu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Medėninku žemė
Medėninku žeme ne sīki teriuojė krīžioutē. 1320 m. notėka magtīnga Medėninku kuovė, katruos gadīnie žemaitē nogaliejė vuokītios.
Kateguorėjė:Žemaitiu žemės
Šonmietrė
thumb|220px|Šonmietrė *Šonmietrė ī tuokė žuolie, katra muokslėškā prigol prī nuotrelėniu augalū šeimuos.
Lietovuo (kap ė Žemaitėjuo) īr 2 rūšė:
thumb|left|210px
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Žuolės
Milžova
Milžova bova vėdoromžiu žemaitiu žemė. Ana plītiejė terp Kražiū ė Knėtovuos žemiu. Cėntros bova Milžovuos pėlės (mažo Pabaltiū pėliakalnis pri Milžavenu suodnas).
Mėnavuojama nu 1386 m.
Sokrėnis ronkolis
thumb|200px|Sokrėnis ronkolis Sokrėnis ronkolis, sokrėnis baruoks īr tuokė daržuovė, batvėnis. Anuo šaknīagombē īr nauduonami cokraus gamėnėmou. Sokrėniu ronkoliu daugiausē ėšaugėn Prancūzėjė, Vokėitėjė, JAV, Rosėjė. Ronkolē tepuogė augėnami ė Žemaitėjuo.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Daržuovės
Naujuojė Škuotėjė
Naujojė Škotėjė ī vėina ėš 10 Kanadas provėncėjo. Pruovėncėjės suostėnė ī Halėfaksa miests. Ana ī vėina ėš trijū tēp ožvadėnamu "jūrėniu pruovėncėju".
Kateguorėjė:Kanadas provėncėjes
Vītauts Vėčiolis
Vītauts Vėčiolis (1951 m. spalė 16 d. – 1989 m. kuova 3 d.) bova Lietovuos kuovuotuos prīš TSRS uokopacėjė. Protestoudams prīš TSRS uokopacėjė, sosidegėna Klaipieduo, prīš Lenėna paminkla.
Tepuogė veiziekėt
Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Žiuobrē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Kretėngales seniūnėjuo. Anuo gīven 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Zelva
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Lenėns
Vladimėrs Iljīčios Lenėns, tikruojė pavardie Oljanuovs (Ульянов) (g. 1870 m. balondė 22 d. Simbėrskė – m. 1924 m. sausė 21 d. Guorkūs, natuol Maskvuos) bova Rosėjės revoliocionierios, Bolševėku partėjės vads. Lenėns ī Tarību Sājongas ikūries ėr pėrms Tarību Sājongas premjėrs, tepuogė lenėnėzma ideuologėjės pradėninks.
Pu Lenėna smertėis TSRS bova sukorts anuo garbėnėma kolts. Vėsuo šalie pristatīta begal paminklu, gatvės vadėnamas anuo vardo. Onuo kūns ī sauguoms Lenėna mauzuoliejuo, Maskvuo.
Lenins, Vladimirs
Baboužė
Baboužė galam soprastė kāp:
Parazauralofs
thumb|250px|Parazauralofs Parazauralofs bova vielībuosės kreidas žuoljiedis dinuozaurs. Ont galvuos toriejė ėlga raga. Bova 9,5 m ėlgoma, svierė 2,5 tuonas.
Kateguorėjė:Dinuozaurā
Maušā
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Kroupiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Mary Carey
Mary Carey - (pėlns vards Mary Ellen Cook, gėmė 1980 m. lėipas 15 d.) JAV eruotėnės muodėlės ė puorna fėlmo aktuorė, sovaidėnosė namažā scėnu so lėzbėitiem.
Fėlmuograpėjė
Kateguorėjė:JAV muodelē Kateguorėjė:Puornograpėjė
2150
2150 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ketvėrtadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Lėipas 25 - vėsėšks Saules ožtemėms.
Vidmonts Plečkaitis
thumb|right|250px|Vidmantas Plečkaitis [[2012 m.]]
Vidmantas Plečkaitis - (g. 1957 m. vasarė 17 d. Klaipieduo) dailėninks, puolitėks, platē dėrbontės so jūrėnio turėzmo.
Biografija
1983 m. ožbėngė Kauna puoliteknėkas institota, inžėnieriaus mekanėka specēlibė.
1997 m. R. Soslavėčė īmuonės Klaipiedas filēla direktuorios, 2000–2003 m. ir 2003–2007 m. Klaipiedas miesta savėvaldībės mera pavadoutuos. 2007 m. Klaipiedas savėvaldībės tarības sekretuorios.
1993 m. Lietovuos liberalu sājongas narīs, 2003 m. Liberalu ė cėntra sājongas Klaipiedas miesta skīriaus narīs, skīriaus pėrmėninka pavaduotuos, 2006 m. Klaipiedas skīriaus pėrmėninks.
Nūg 2007 m. īr Žemaitiu dailėninku sājongas narīs.
Asmenėnės gīvenėms
Gīvėn ė dėrb Klaipiedas miestė. Žanuots, tor do vākos.
Graudūšē (Telšē)
Graudūšē - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Opīnas seniūnėjė. Anuo gīven 7 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Paršos
260px|thumb|Paršos (Sus scrofa domesticus)
Paršos īr paršėniu šėimuos namėnis gīvolīs. Parša uorgnėzmos īr labā panašos kāp žmuogaus. Pavīzdiou parša ė žmuogaus šėrdės plak panašio rėtmo. Paršā īr augėnamė nūg senuobėnė čiesa mēsā. Gausiausē svietė paršū augėn Kėnėjė, JAV, Brazilėjė, Vietnams, Vokėitėjė.
Kateguorėjė:Gīvuolē
Ontarėjos
170px|right|Provėncėjė Kanaduo 170px|miniatiūra|[[Niagaras kriuoklīs]] Ontarėjos ī vėina ėš 10 Kanadas provincėju. Īr pėitrītiu Kanaduo.
Kateguorėjė:Kanadas provėncėjes
Siejės 20
Siejės 20 dėina īr 263 metu dėina (kelamasēs metās - 264) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Kaspėjės jūra
Kaspėjės jūra – dėdliausės Žemės ežers Azėjuo, plītėntīs rītūs nu Kaukaza kalnū, diel dėdoma vadėnams jūra. Tas īr nanūtakos sūriaondenis ežers.
Kateguorėjė:Azėjės ežerā
Mėkšiūnā
Mėkšiūnā - Juonėškė rajuonė, Kepaliu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 8 prietelē.
Vėncgalē
Vėncgalē - Kiedainiu rajuonė, Duotnovas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 71 prietelės.
Kerpė
miniatiūra|260x260px|Ont sėinu, akmenū augontė kerpė (Xanthoria parietina) Kerpė ī tuokis smolkos žīvats, ėšruod kap ė augals, katramė sīkio soaugė̄ mažītē grībā ė domblē.
Dombliu lāstelies ī chuorofėla, katros lēd vīktė fuotosintezē ė tap gautė jiedė. Vuo grībā kieravuoj, ka domblē nesosostūm, gaun anīm trāšū. Dėdoms kerpės dombliu gniožols ī, vuo anuo vėdorie soaugosės mažītės grībaliu torielkielės.
Kerpės aug nuognē lietā, gerā prīsitaika prī uora parsimainīmu, žalioun ė žėima, sogera rasuos, rūka vilgšmė. Anas tonkiausē aug ont kūliu, sėinu, stuogū, tepuogė ont mediu, štolpū, krīžiu, paminklu, ī rūšiu, katras aug ė ont žemės (pvz., šioris).
Kateguorėjė:Grības
Jeff Goldblum
Jeff Goldblum (g. 1952 m. spalė 22 d.) īr JAV aktuorius, apduovanuots uoskaru.
Kateguorėjė:JAV aktuorē
Pagėnā
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Puoškuoniu seniūnėjuo.
Jorėjos Gagarins
thumb|200px|Gagarins 1961 m.
Pagėnā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 31 žmuogos.
Jorėjos Gagarins
Jorėjos Gagarins (1934 m. kuova 9 d. – 1968 m. kuova 27 d.) – rosu kuosmuonauts, 1961 m. balondė 12 d. apskrėijės Žeme kuosmėnio laivo „Vostok“ ė palėkės pėrmo žmuogom, pakėlosio i kuosmuosa.
Tūkstontmetis
Tūkstontmetis – laika tarps, katras tronka 1000 metu. Palē sviete šiuo metu platē nauduojama Grėgalious kalenduorio, atskaituos tašks īr 1 m., a ne 0-ėijė metā (pastaruojuo tuon skalie eš vėsa nier. Tuodė pagol tuon sėstema tūkstontmetis prasided 1, 1001, 2001... metās.
Kateguorėjė:Kalėnduorios
Pagėnā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Jorėjos Gagarins
Galerėjė
Kateguorėjė:TSRS žmuonis
Agruopėzėka
Kateguorėjė:muokslos
Palentėnė seniūnėjė
Palentėnė seniūnėjė īr Šėlalės rajuona šiaurės rītūs, cėntros – Palentėnis.
Nūruodas
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona seniūnėjės
Noriūnā (Juonėškės)
Noriūnā - Juonėškė rajuonė, Kepaliu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 19 prieteliu.
Dėdlīsis varnaliežos
thumb|200px|Dėdlīsis varnaliežos
Dėdlīsis varnaliežos īr vėina ėš varnalieža rūšiu. Aug vėsuokiūs pakrūmiūs, palē kelius, griuoviūs. Žėidā so kėbēs. Nug kėtū varnaliežu skėras sava dėdlomo, dėdlēs lapās.
Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā
Mėrgelē
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Kiaulakē (Telšē)
Kiaulakē - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Opīnas seniūnėjė. Anuo gīven 25 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Laivs
thumb|150px|Borėnis laivs
Laivū istuorėjė
Pėrmiejė laivā bova ėš rāstū ėšdėrbtė plaustā. X omžiou pr. m. e. fėnėkėitiu laivā jau toriejė glabnūsiūs kuonstrokcėnios alimentos. VIII omžiou pr. m. e. esuopuotamėjuo nauduotas uoda aptemptė krežē, katrie toriejė magtėngoma kėlt lėgė 100 t kruovėniū. Rītū Bengalėjės žmuonis plaukiuojė degta muole valtėmis. Borlaivios nauduojė šmuots senuobės tautū: kėnā, egėptėitē, fėnėkėitē, graikā, ruomienā. Gara laivā borėnios laivos jūruos pakėitė tėktās jūruos XIX omžiou.
Jūrū tėise
Teisinius rēkalavėmos nostata jūrū tėisė.
Laivs tor būt ožžīmiėts (markėrounams) palē SOLAS ė MARPOL kuonvencėjės (SOLAS – terptautėnė kuonvencėjė diel žmuogaus gīvībės apsauguos jūruos, MARPOL – diel teršėma ėš laivū prevencėjės).
Kateguorėjė:Laivā
Zabluotē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Biuopėzėka
Biuopėzėka (graik. bios – gīvībė, gīvenėms; physike, physis – gamta) - terpdėscėplėnės muokslos, katrs bėuoluogėjės pruoblemuom sprēst nauduo pėzėkas ė kemėjės muokslū teuorėjė ė metuodos.
Kateguorėjė:muokslos
Brėidielis
thumb|200px|Brėidielis
Brėidielis ī tuokė onkstība jiedama grība.
Briedielis ėšruod baisē sorokė̄s, kap ožkarpoutas, nūkropė̄s kap ropožė. Anou kuots balts ī, vuo keporė švėisē roda. Vėdou so skīliem, toštavėdoris.
Aug briedielē pavasari, balondė–gegožės mieniesēs, sīkēs ė rodeni. Anėm tink švėisės vėitas, lapoutiu medės aba parkā.
Galleria
Kateguorėjė:Grības
Siejės 21
Siejės 21 dėina īr 264 metu dėina (kelamasēs metās - 265) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Narbotē (Akmenė)
Narbotē - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Kroupiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Otės
thumb|210x210px|Sliepsniu otės (Pthirus pubis)
Otės da braškė, baboužė īr varmu gėmėnie, katra jied žmuoniū ė gīvoliū krauja, skūra, ė sklēd infekcėnės lėgas.
Otis īr mizernas, pluokštės, ba sparnu. Kūna spalva kėitas, nes otės īr paršvėitiama ė tūdie regiet tas, kū ana īr sojiedos. Makaulė īr siauresnė kāp krūtėnė ė nū anuos īr atskėrta kaklo. Bornuo tor dorėma rakondos. Kuojės trompas, tvėrtas, čiompiamuosės. Skėlviuoks īr platesnis kāp krūtėnė. Kūns apaugis šeralēs ė plaukalēs.
Paduotnovīs
Paduotnovīs - Kiedainiu rajuonė, Duotnovas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 20 prietelē.
Vasco de Gama
Vasco da Gama – puortogalu jūrėnėnks, jūru kele ėš Euruopas i Indėje atradies.
Otės
Nūoruodas
Kateguorėjė:Vabzdē
Vasco de Gama
Kateguorėjė:Keliautuojē Kateguorėjė:Puortogalėjės žmuonis
Vėšta
250px|thumb|Vėšta (Gallus gallus)
Vėšta īr pazanėninu šėimuos namėnis paukštis. Anuos īr augėnamas diel kiaušiu ė mēsuos. Vėštās vākā šaukiami vėštokās, vuo pats šaukiams gaidio.
Vėštas ėr kėlėma nug Pėitū ė Pėitrītiu Azėjės, ale daba augėnamas vėsom svietė, tamė tarpė ė Žemaitėjuo.
Kateguorėjė:Paukštē
FC Hegelmann Muotrėšku
FC „Hegelmann“ (Football Club „Hegelmann“) īr Lietovuos muotrėšku fotbuola klobs. Ons īr nūg Kauna rajuona.
Prėnca Edvarda sala
170px|thumb|right|Provėncėjė Kanaduo
FC Hegelmann Muotrėšku
Istuorėjė
FC Hegelmann buva ikorts 2009 m. FC Hegelmann Muotrėšku bova ikorta 2022 m., ka muotėrėškos nūg FK Kauno Žalgirio sistemas perbiega ė kitaun klubą.
Šaltėnē
Hegelmann
Prėnca Edvarda sala
Prėnca Edvarda sala (pranc.  Île-du-Prince-Édouard, ongl. Prince Edward Island) ī vėina ėš 10 Kanadas provėncėjo. Pruovėncėjė ī pėitrītiu Kanadas šmuotė. Ana ī vėina ėš trijū tēp ožvadėnamu "jūrėniu pruovėncėju".
Kateguorėjė:Kanadas provėncėjes
2123
2123 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided pėnktadienī.
Nutėkėmā Svieti
Rugsiėja 14, 15:28 (UTC), Vėnėra ožtemdīs Jopiterī.
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Zėigē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Kretėngales seniūnėjuo, ož 1 km nu Klaipiedas miesta šiaurėne šmuota. Anuo gīven 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Saskačevans
Saskačevans (pranc. ė ongl. Saskatchewan) ī vėina ėš 10 Kanadas provėncėjo. Suostėnė - Regina, dėdleusis miests - Saskatūns.
Džolīn Marī Rotinsūlū
thumb|250px Džolīn Marī Rotinsūlū (, gėmos 1996 m. gegožė 15 d.) īr Induonezėjės gražoulė 2019 m. palėka Mis Induonezėjė, vuo 2019 m. palėka Mis Vėsata. Anuos augoms īr 1 metros ė 75 santėmetrā.
Šaltėnē
Kateguorėjė:Induonezėjės žmuonis Kateguorėjė:JAV žmuonis
Biuomekanėka
Šakas
Īr skėramas 3 glabnas biuomekanėkas srėtīs:
Kateguorėjė:Muokslos
Beržė (Šėlalė)
Beržė - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Palentėnė seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 122 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Šongrībė
thumb|200px|Šongrībė (Tubaria) thumb|200px|Šongrībė (Psathyrella pennata)
Šongrībė aba šongrībis, šūdgrībis ī bikuokė grība, katra netik jiedėmou aba ī nuognē prasta jiestė. Žmuonis tap šauka vėsus grībus, katrūm patīs napažīst aba najied. Pu prauda, dalės grībautuoju narėnkamū grību tink jiestė, bet tonkiausē nie padabni i jiedamus, sokropė̄, spierē sogležt, ėštežt. Vuo terp šongrībiu īr ė daug tročnu, kartiū, laiškiū grību, katrėi pavuojingi svēkatā.
Terp žėnuomu šongrībiu ī mosmerē, žemės taukā, miešlagrībē.
Kateguorėjė:Grības
Kuongs (opė)
Kuongs – dėdliausė opės vakarėnie Afrėkas žemīna dalie, ontra opės vagol ėlgoma (4700 km) Afrėkuo pu Nila. Kuonga opėis pavadėnėms tēpuogė doud pavadėnėma Kuonga Demuokratėnē Respoblėkā ė Kuonga Respoblėkā. Abėdvė šalė parsėgoldiosės ont Kuonga opėis krontū.
Kateguorėjė:Afrėkas opis
Padvarninkā (Telšē)
Padvarninkā - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Opīnas seniūnėjė. Anuo gīven 5 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Siejės 22
Siejės 22 dėina īr 265 metu dėina (kelamasēs metās - 266) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Arklīs
Ašvėinis aba arklīs īr namėnis gīvolīs. Ons īr nauduojams žemės ūkė darbams dėrbtė, juotė, vežtė kruovėnius. Juojėmou skėrtė arklē īr vadėnami žėrgās. Mažos ašvėinis vadėnams komelioko vuo dičkis komelio.
Par ėlga istuorėjė īr ėšvesta daugībė arkliū vėisliū, terp katru ė žemaitėška - žemaitokā.
Kateguorėjė:Gīvuolē