cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Aliejė
Aliejės aukštopė vaga ėštėisinta ī. Prī opėis stuovi suoda Aliejē I-ė̄jė.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Lapkolnis (Šėlalė)
Lapkolnis - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Traksiedė seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Arvīdā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Bezduoniū seniūnėjuo. Anuo gīven 297 žmuonis.
Rosēnielē
Rosēnielē - Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Arvīdā
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
2009 metū dolkiū audra Australėjuo
220px|thumb|Audras puortėgrapėjė pajīmta 2009 m. siejės 23 d.
Sėdnis
thumb|250px|Sėdne prīmiestis, 6:20. Rītmetie tekont saulē vėsor bova vėizama rauduona spalva. 8 rīta spalva jau bova daugiau auksa, roduos spalvuos.
Audra sokiele transpuortė kauosa. Bova sostabdīts šmuots skrīdiū. Air New Zealand skrīdē sogrīža i Naujuosės Zelandėjės miestos Auklanda, Krėstčiorča, Velėngtuona, ba nagaliejė nosėlēst Australėjės miestė Sėdnėjou. Ton skrīdė bova atšauktė, vuo šmuots kėtū parkeltė i kėta laika.
Vākam bova atšauktas pamuokas, ožpamuokėnės vėiklas, keliuonės muokīkluos bova atšauktas vēnā dėinā, nes daugoma tievū nalēda vākam ēt i muokīklas.
Šaltenē
Kateguorėjė:Australėjė Kateguorėjė:Stėkėnės biedas
Romšėškės
Romšėškės īr miestalis Kaišēduoriu rajuona vakarūs, prī Kauna mariu, Kauno mariu regėjuonėniam parkė. Seniūnėjės cėntros.
Romšėškės īr garsės sava Lietovuos liaudėis gīvenėma moziejom, katros dėrb nū 1974 m. Da īr medėnė Romšėškiu Šv. arkangela Mīkuola bažninčė (pabūdavuota 1860 m., parkelta 1959 m. so varpėnė), puoeta Juono Aistė moziejos, Antana Baranauska gėmnazėjė, bėbliuotėka, paštos (LT-56040), kultūras cėntros.
Gomta
Prī miestalė yra senmedė, vakarūs Kauna mariūsna ītek Pravėina, īr puoėlseevėitės prī mariu kronta, nebderboms žvīra karjiers.
Istuorėjė
Romšėškės mėnavuojamas nū 1382 metu, kūmet čiuonās bova svarbė tvėrtuovė. Nuo XVI o. žėnuoms dvars, vuo nū 1557 m. Romšėškės palėka miestalio. Nū XIX o. bova svarbė stuotės pri vėiškėlė terp Vėlnious ė Kauna.
Spengē (Klaipieda)
Spengē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo. Anuo gīven 35 žmuonis.
Romšėškės
Istuorėjė
1958-1959 m., dėrbont Kauna HES-o, senasā miestalis bova ožpėlts Kauna mariu ondenio, vuo dabartėnis parsėkielė par 2 km nū bovosės vėitas.
Onzelms Matotis
Matotis Matolevėčė Onzelms (gėmė 1923 m. sausė 7 d. – mėrė 1985 m. siejės 21 d.) bova Lietovuos muokītuos, rašītuos, vākū lėteratūras kūries, premėju laurēts. Pėmuojė eilierašė vākam ons parašė būdams 15-as metu.
Matutis, Anzelmas
Romšėškės
Nūruodas
Kateguorėjė:Kaišēduoriu rajuona gīvenvėitės
Spengē (Klaipieda)
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Tarvīdā (Telšē)
Tarvīdā - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Žarienu seniūnėjuo. Tarvīdūs gīven 11 prieteliu.
Vėnčiava
thumb|240px|Vėnčiava
Vėnčiava (vėnčiavā, vėnčiavas) ī veselės dalės – jaunūju vėnčiavuojėmāsis bažninčiuo. Palē krėkštiuoniu viera, žmuonis gal būtė ėš tikra sositoukė̄ tėktās kap anūs konėngs sovėnčiavuojė bažninčiuo, prīšās Dieva. Vėnčiava palaimėn vīra, muotrėška ė būsėmus anū vākus naujam šeimuos gīvenėmou.
Vėnčiava ožbėnga vėsas veselės apeigas – pu anuos jaunė̄jė jau šeima ī.
Kateguorėjė:Krėkštiuonībė
Bebrėnka
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Konėgėškē (Tauragie)
Konėgėškē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo gīven 384 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Prolog
Prolog (ėš pranc. programmation en logique) - pruogramavėmo kalba skėrta dėrbtėnio ėntėlėkto ė ekspermėntėniū sistiemū programavėmou. Kalba 1972 sokūrė Alain Colmerauer.
Pnuompenis
Pnuompenis vuo Pnompenis (, kas pažuodiou znuočie „Penė kalva“) Kambuodžas suostėnė ė dėdliausis miests īr. Miests pabūdavuots 1372 metās, ale pėrmė gīvėntuojē čė gīvena zars pėnktam omžiou. Suostėnė bova 1434-1497 ė nu 1865 m. Miesta pluots 679 km2 īr, vuo 2019 m. ons toriejė 2281951 gīvėntuoja.
Prolog
Kateguorėjė:Pruogramavėma kalbas
Pnuompenis
Pnuompenie žīmės vėitas: Karalėškė rūmā, cėdabrėnė paguoda, gatvė Koh Pichė, Sisovata krantėnė, Paopė parks, Naciuonalėnis muziejos, Vatpnuoms, Karalėškas stupas, Vėišbotis Le Royal, Aukštiausė Teisma bodėnīnks ė kėtė.
Kateguorėjė:Kambuodža Kateguorėjė:Suostėnės
Verčie
Verčie ī kuokė dalīka svarboma, rēkalingoma saiks. Dāktu verčie kaina ī. Verčė mierounami tepuogė žmuonis, somīslėjėmā, mintīs, darbā ī. Bikuo verčie daugomuo prīgol nū tuo, palē kon ana mieruojama ī. Pavīzdiuo, kuokis sens dākts gal būtė mažuos verčies palē kaina, bet dėdlē vertings kap šeimuos relikvėjė.
Kateguorėjė:Akuonuomėka Kateguorėjė:Fėluosuopėjė
Džeimsos Džuoisos
thumb|Džeimsos Džuoisos thumb|Pamėnklos Poluo, [[Kruatėjė|Kruoatėjuo.]] Džeimsos Džuoisos (, airėšks vards Séamas Seoighe; 1882 m. vasarė 2 d. – 1941 m. sausė 13 d.) – vėins itakėngiausiu XX o. airiu rašītuoju ė puoetu.
Vytautas Bakula
Vytautas Bakula (g. 1951 m. lapkristė 12 d. Kodirkas Naumiestie) īr Lietovuos uoperas dainėniks, buosos.
Džeimsos Džuoisos
Darbā
thumb|upright|Dubliners, [[1914 m.]]
Vytautas Bakula
1982 m. bėngė Lietovuos kuoncervatuorėjė, Z. Paulauska klase. Nū 1982 m. bova Lietuvuos uoperas ė baleta teatra suolėsts.
Džeimsos Džuoisos
Darbā
Kateguorėjė:Airėjės žmuonis
Vytautas Bakula
Bakula, Vytautas
Dėrvuons
thumb|250px|Dėrvuons
Kēstočē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Dėrvuons
Dėrvuons ī tuokis lauks, katros onkstiau bova dėrbams, bet daba aplēsts ī – anamė aug žuolės, kėti savāmiški augalā. Dėrvuons gal būtė palikts dėrvotoutė tīčiuom – ka atsistatītom bovė̄s dėrvas derlingoms, trāšoms. Dėrvuonā tonkē liuob palėikt par vainas, marus, kap žmuonis nabgal apsidėrbtė žemės.
Kateguorėjė:Žemės ūkis Kateguorėjė:Žemės vėitas
Mindaugs Ežerskis
Ežerskis Mindaugs ī magtīngs ė tėtolouts Lietovuos imtīnėninks. Ivairiu tornīru laimietous. 2007 m. gegožė 23 d. laimėjė tornīra, skėrta Uolegou Karavajevou atmintė.
Kateguorėjė:Lietovuos imtinėninkā
Rogpjūtė 28
Rogpjūtė 28 dėina īr 240 metu dėina (kelamasēs metās - 241) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Rogpjūtė 27
Rogpjūtė 27 dėina īr 239 metu dėina (kelamasēs metās - 240) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
PostScript
Postscript - aukštuo līgio pruogramavėmo kalba, orėntouta ī tėksto ė grafėkos apdėrbėma, bė atvaizdavėma. Īr stiekėnė, veiksmā ožrašomė nauduojant atvėrkštėne lėnkėškajā nuotacėjē.
Kateguorėjė:Pruogramavėma kalbas
Rėmonts Bagduons
Bagduons Rėmonts ī magtīngs Lietovuos imtīnėninks, svieta čempėjuons.
Kateguorėjė:Lietovuos imtinėninkā
Indėjės ondėnīns
thumb|200px Indėjės ondėnīns – trēts vagol dėdli ondėnīns, ožėmants api 20% vėsa Žemės ondens pavėršiaus. Šiaurie rėboujas so Azėjės žemīno (Indėjės subkuontinėntuo), vakarous - so Arabėjės posiasalio ėr Afrėka, rītous so Malakas posiasaliu, Sundas saluom ėr Australėje, pėitous so Antarktėis ondėnīno. Rubežius so Atlonta ondėnīno ein par 20° rītū ėlgomuos meridėjana ė pėitos nu Afrėkas, a so Ramioujo ondėnīno – 147° rītu ėlgomuos meridėjana. Šiauriausia Indėjės vuondenīna dalis īr Persėjės ėlonka.
Indėjės ondėnīna pluots: so jūruom 74 917 000 km², be jūru – 73 442 700 km², tūris – 292 131 000 km³. Dėdliausiuos salas – Madagaskars, Borneo.
Šemetėškē (Šiaulē)
Šemetėškē - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 36 žmuonis.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Pakasuokis
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Traksiedė seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Rėitava medės
thumb|250px|Rėitava medės prī [[Žadvānā|Žadvānū]]
Duomėnėka
Duomėnėka o Duomėnėkas Sondrauga īr valstībė Vest Indėjuo, terp Karėbu jūruos ėr Atlonta vuondenīna. Anon sodara vėinėntėlė Duomenėkas sala.
Ožmėnėjā I
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Duomėnėka
Kateguorėjė:Šiaurės Amerėkas valstībės
Rėitava medės
Kateguorėjė:Žemaitėjės medės
Latvalē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Akmenės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Bagnėškė
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Garlevuos apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Juockē
Juockē īr suodna Plongės rajuonė, Plateliū seniūnėjuo. Ivein i Žemaitėjės NP. Suodna īr Skouda rajuona parobežī, pri Barstītiu mėška.
Algirdas Bagdonavičius
Algirdas Bagdonavičius (g. 1977 m. lėipas 10 d. Pasvalie) īr Lietovuos uoperas dainėniks, tenuors-kuontratenuors, Vėlniaus kuolegėjės diestītuos, LRT mozėkėnė pruojėkta Triumfo arka fėnalėsts.
Bagdonavičius, Algirdas
Pempē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo. Anuo gīven 33 žmuonis.
Bezduoniū suoda
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Bezduoniū seniūnėjuo. Anuo gīven 217 žmuoniū.
Spėtkėškė
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Bezduoniū suoda
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Spėtkėškė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Breslavėškė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Prapoulenē (Kiedainē)
Prapoulenē - Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo, prie keliuo Kiedainē-Cėnkėškē esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Mikītā
Mikītā īr gīvenvėitės:
Žemaitėjuo
Artūrs Jankauskis
Artūrs Jankauskis (g. Klaipieduo) ī Lietovuos imtīnėninks, gīvenontis ė basitrenėroujantis Klaipieduo. Ons dalīvava ivairiūs Lietovuos ė internacionalėniūs kuonkorsūs ė tornīrūs, Euruopas jaunėma imtīniu pėrmenībiu bruonzas medalė laimėtuos.
Artūrs Jankauskis īr dėdlē ėntelektoalos spuortėninks. Ons gal` rokoutėis lietoviu, onglu, prancuzu kalbuom.
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos imtinėninkā
Mėlgaudē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo gīven 142 žmuonis.
Sėgėts Geda
Geda Sėgėts (g. 1943 m. Lazdėju rajuonė – m. 2008 m. groudė 12 d.) bova Lietovuos rašītuos, puoets, dramatorgs, krėtėks, pargoldītuos, eseists. Gīvena Vėlniou.
1988–1990 m. bova aktīvos Sājūdė vēkies.
2007 m. teists ož doktėis sožaluojėma.
Geda, Sigitas Geda, Sigitas
Juozas Šatas
Jouzos Šāts (g. 1933 m.) – teisėninks, tarptautėnės kuomercėnės teisės ė tarptautėnė komercėnė arbėtraža specēlėstos.
Kateguorėjė:Lietovuos teisėninkā
Franz Kafka
thumb|210px|Francos Kafka 1906 m.
Franz Kafka (g. 1883 m. lėipas 3 d. – 1924 m. bėrželė 3 d.) – vėins itakėngiausiu XX o. rašītuoju, rašės vuokītiu kalba.
Kafka, Francas
Gėtans Nausieda
thumb|225px
Pieplėškė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 74 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Kuliū medės
Kuliū medės īr medės Žemaitėjuo, Plongės, Klapiedas ė Kretingas rajuonūs. Kuliū mediu pluots īr 16 300 aktaru, medēs apžielė̄ 12 650 aktaru.
Gėtans Nausieda
1970–1981 m. muokies Klaipiedas 5-uojė vėdorėnie muokīkluo, nug 1971 m. Klaipiedas mozėkas muokīkluo, dainava bernioku chuorė „Gintarėlis“. Liōb vasaruotė pas buotios Būdvėitiu suoduo. 1981 m. naėšlaikė̄s matematėkas egzamėna Gėtans Nausieda naistuojė i akuonuomėkas muokslus Vėlniaus universtitetė ė dėrba Klaipedas liekarstu skladė 1982–1987 metās muokės VU Pramuonės ėr akuonuomėkas fakultetė.
Kuliū medės
Īr nemažā pelkiu. Būdingi īr eglīnā (47%), biržtvīnā (30%), pošīnā (12%) da īr joudalksnīnu, baltalksnīnu, ousīnu, apošīnu.
Kateguorėjė:Žemaitėjės medės
Gėtans Nausieda
1987–2004 m. diestė akuonuomėka Vėlniaus universitetė. 1990–1992 m. rašė muokslėni darba Vuokītėjuo. 1993 m. apgīnė muokslu daktara disertacėjė.
Preikapė
Prēkapė - Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Gėtans Nausieda
Nug 1993 m. Gėtans Nausieda pradiejė dėrbtė so bankās: dėrba Lietovuos bankė, valstībėnies banku prīveizas instėtocėjūs, 2008–2018 m. bova SEB banka prezidėnta pataries, vīr. akuonuomėstos.
Ėšsibūdavuojė̄s stėklėni kobėni nama Vėlniou, prī pat Pūčkuoriu atuodėngas ė poškarnės. Žmuonis ėr aplinkuosaugėninkā dielē ton pėktėnas, ale teismos nūstatė, ka tuokis nams teisiets ī.
2019 m. prezidėnta rinkėmūs ontram torė nūrongė Ingrėda Šėmuonītė ė palėka Lietovuos prezidėnto.
Šaltėnē
Kateguorėjė:Lietovuos prezidėntā Kateguorėjė:Akuonuomėstā
Rogpjūtė 29
Rogpjūtė 29 dėina īr 241 metu dėina (kelamasēs metās - 242) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Preikapė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Žiuopelē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Akmenės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Lisp
Lisp (angl. List Processing) - pruogramavėmo ruodu šeima. Sokorta praeito omžiaus šešto dėšimtmečio gale, kāp apstraktė rekorsėniū funkcėjų ožrašėmo forma, kalba da vės nauduojama ėvairiuos srėtiese, tāp pat ė kompiuteriū muokslo stodėjuos. Daaba popoliauriausė Lisp dialėkts - Common Lisp ė Scheme.
Kateguorėjė:Pruogramavėma kalbas
Sakalėnė
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Dainios Gintals
Dainios Gintals, (g. 1973 m. vasarė 7 d., Alītaus rajuonė) ī Lietovuos puoets, pargoldītuos, literatūras ė mena kritėks.
2000 m. somėslėjė ė lėgė daba organėzou napruofesiuonalu dailėninku sambūrius, katrėi vadėnas Maskuolėškiu mena fruonts.
Gintalas, Dainius
Ožmėnėjā II
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Žarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 19 prieteliu.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Ruokā (Klaipieda)
Ruokā - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo. Anuo gīven 48 žmuonis.
Slėšokā
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Grūstės
thumb|250px|Skėrtingas barvas ruod skėrtinga metala grūsti
Grūstės ī metala (plėina) vuo kuokės kėtas medegas ėšderbėms so karštio, ka ons palėktom kėita, tvarė; tūn īpatībiu toriejėms. Medega ikaitėn lėgė tamtīčės temperatūras, anuo kažkėik palaika ė staigē ataušėn. Kaitėn medegas pramuonėniūs pečiūs, aušėn vuorė, ondenie, tepalūs, droskūs ė šarmūs.
Rogpjūtė 30
Rogpjūtė 30 dėina īr 242 metu dėina (kelamasēs metās - 243) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Šlīna
Šlīna īr opės rītū Žemaitėjuo, Raseiniu ė Jorbarka rajuonūs; dešėnė šmuota Šaltounas ėntaks (Jūras basēnas). Ėštek prī Bakotiu suodas, katra ī 7 km nug Raseiniu. Tek ont pėitu, pėitvakariu posės. Sotek so Šaltouna Paėšlīnie.
Grūstės
Kateguorėjė:Teknuoluogėjės
Šlīna
Šlīnas aukštopis ė vėdoropis daugomuo ėštėisints, nūmeliuorots. Prī Šlīnas stuov Ramuonā, Paraseinīs, Raseinē, Pareizgopis, Beržtā, Paėšlīnīs.
Triumfo arka
Triumfo arka LTV ė LTV World šeštadėinēs ruoduoms mozėkėnės pruojėkts, katruo tėksls īr ėšrīnktė auksėnė balsa. Laiduos vediejē īr Giedrius Masalskis ė Laura Imbrasienė, vuo pruodiuserės - Ričardas Rickevičius.
Lausgenē
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Šlīna
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Lausgenē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 28 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Ōžoulėnė
Ōžoulėnė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Bezduoniū seniūnėjuo. Anuo gīven 120 žmuoniū.
Triumfo arka
Kateguorėjė:Lietovuos televėzėjės laidas
Ōžoulėnė
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Vėntelėškė
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Žarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 18 prieteliu.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Vēkšē (Zarasā)
Vēkšē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo.
Žmuonis
Vēkšiūs 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Gaidelėškės (Sovēks)
Gaidelėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Baku
Baku Azėrbaidžiana suostėnė ė dėdliausis miests īr. Miests isėkūrės Kaukaza regijuonė, pri Kaspėjės jūras. Baku 28 metrā žemiau jūras līgė īr. Miestė 2020 m. gīvena 2293100 gīvėntuoju. Miesta pluotībė 2140 km2 īr. Miestė dažnā pūt magtīngė viejē, diutuo ans čiesās vadėnams „vieju miestu“.
Žalpė
Žalpė īr opalė rītū Žemaitėjuo, Kelmės ė Raseiniu rajuonūs, dešėnė šmuota Šešovėis ėntaks. Ėštek 4 km i vakarus nug Liuoliū ė tek ont pėitū posės. Sotek so Šešovėm 1 km i vakarus nug Pašešovė suodas.
Ėntakā:
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Kalėdasa
Kalėdasa (Devanagari: कालिदास) bova žīmos sanskrėta literatūras puoets ė dramatorgs, Meghadūtas, Abhijnanashakuntalas, Kumārasambhavas ė kėtū iki šiuolē garsiu kūrėniū autuorios.
Kateguorėjė:Sanskrėta puoetā Kateguorėjė:Senuobės indu puoetā
Anelėškė
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo gīven 34 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Žaizda
thumb|200px|Sosiūta žaizda Žaizda - skūras, gleivėnės ė gėliau esontiū audėniū mekanėnės, kemėnės, termėnės a kėtuoks sožaluojėms.
Žaizduos sėmptuomā
Kateguorėjė:Svēkata
Pažėidopis
Pažėidopis - Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
Suodnuo liōb gīvent žmuonis, bat palē 2001 metās atlkėkta sorašīma razoltatos anuo nabgīvena nivėins žmuogos.
Vėliuošē (Akmenė)
Vėliuošē - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Akmenės seniūnėjuo.
Taučiūnā (Juonėškis)
Tautiūnā - Juonėškė rajuonė, Skaistgėrė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Vėliuošē (Akmenė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 56 žmuonis.
Vaiduots Spods
Vaiduots Spods, (g. – 1935 m. balondė 27, m. – Kaunė 1961 m. lapkristė 1 d.) bova Lietovuos puoets. Gīvena ė dėrba Biržūs, Medeikiūs.
Vėliuošē (Akmenė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Taučiūnā (Juonėškis)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Vaiduots Spods
Spudas, Vaidotas
Chartums
Geuograpėjė
Miests ī šalėp Nila opės.
Demuograpėjė
Kateguorėjė:suostėnės Kateguorėjė:Sudana miestā
Vėsmaldā
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Žarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 19 prieteliu.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Skausmos
Skausmos - nemaluonė jausmie, kūnėškos aba dūšėškos kentiejėms, maluonoma prīšingībė.
Kateguorėjė:Jausmės
Miciūnā (Uonoškis)
Miciūnā - gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 33 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Vėlks
Vėlks īr žvieris, katros prėgol šonėniu gīviu šeimā. Ons īr pėlkuos spalvuos, lėgė 1,5 m ėlgoma, gīven polkās medies.
Prīkolė I
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo. Anuo gīven 39 žmuonis.
Vėlks
Žemaitėjuo vėlkū daugiausė īr Kuliū, Teneniū, Kortovienu medies.
Prīkolė I
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Vėlks
Vėlks īr tonkē aprokounams žvieris daugelė tautū mėtuologėjuo. Tonkē ons īr paruodoms kāp bougs, ale dorns.
Aukštė̄jė Bezduonis
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Bezduoniū seniūnėjuo. Anuo gīven 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Lūšės (rēšk)
Lūšės īr:
Sėmuonėškė
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Vaškėškė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Robātē (Šėlalė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Algirdas Janutas
Algirdas Janutas (g. 1961 m. vasarė 10 d. Halie, Vuokītėjuo) īr Lietovuos uoperas dainėniks, tenuors.
Janutas, Algirdas
Mikītā (Plongė)
Mikītā īr suodna Plongės rajuonė, Plateliū seniūnėjuo. Ivein i Žemaitėjės NP. Suodna īr Barstītiu mėškė. Šalėmās īr Mikītū alkakalnis.
Nakelamė̄jė metā, katrėi prasėded pernīčiuo
Tas kalėnduorios tėnk kuožniems nakelamė̄sėms metams, katrėi prasėded pernīčiuo.
Kateguorėjė:Kalėnduorios
Rogpjūtė 31
Rogpjūtė 31 dėina īr 243 metu dėina (kelamasēs metās - 244) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Mėkalėškē (Kiedainē)
Mėkalėškē - Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
Suodnuo liōb gīvent žmuonis, bat palē 2001 metās atlkėkta sorašīma razoltatos anuo nabgīvena nivēns žmuogos.
Duomėnėkas Respoblėka
Duomėnėkas Respoblėka īr valstībė Vest Indėjuo, terp Karėbu jūruos ėr Atlonta vuondenīna, asonti Ėspanėjuolas saluos rītėnie dalī. Robėžioujas so Haitiu.
Nūruodas
Kateguorėjė:Šiaurės Amerėkas valstībės
Spalė 1
Spalė 1 dėina īr 274 metu dėina (kelamasēs metās - 275) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Omar Khayyám
Ghiyās od-Dīn Abol-Fath Omār ibn Ebrāhīm Khayyām Neyshābūri (perėškā: غیاث الدین ابو الفتح عمر بن ابراهیم خیام نیشابوری) (gėmė 1048 m. gegožė 18 Nėšepūrė, Persėjuo – mėrė 1122 m. groudė 4 d.) bova Persėjės puoets, matematėks, fėluosuops, astruonuoms.
Kateguorėjė:Persėjės žmuonis
Oužuolė̅nė (Tauragie)
Oužuolė̄nė - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo gīven 36 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Pronckā
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Žarienu seniūnėjuo. Anuo nagīven prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Gobernėjė
thumb|250px|Lietovuos gobernėjės 1867-1914 m.
Gobernėjė bova Carėnės Rosėjės admėnėstracėnē sklīpā, i katrūs bova sodalinta ciela šalės. Gobernėjės Rosėjuo ivestas 1708 metās, prī cara Petra I-uojė. Gobernėjės skėrstės i apskrėtis (ujėzdus) ė valstius. Gobernėjės gaspaduorios – gobernatorios ī.
1772–1795 m., kap Žečpospuolėtas žemės bova prījongtas prī Rosėjės, Lietovuo tepuogė ikortas gobernėjės. Daugoms dabartėnė šalėis sklīpa pakliova i Lietovuos gobernėjė, katra 1801 metās palėka Vėlniaus gobernėjė. Palonga pakliova i Korša gobernėjė, vuo patė pėitėnė Dzūkėjė – i Gardėna gobernėjė. 1867 metās nūg Vėlniaus gobernėjės atskėrta Kauna gobernėjė, i katra pakliova ciela vėdorė, šiaurės Lietova ė Žemaitėjė, vuo ciela Suvalkėjė pakliova i Suvalku gobernėjė.
Kateguorėjė:Rosėjės geuograpėjė
Vuortinklė
thumb|250px|Vuortinklė
Vuorā truobesiūs ožvuortinklioun vairės kertės, ožkabarius, palobės, pabalkius, uorė anūs rezg terp mediu, terp žuoliū, krūmūs. Maži vuorā rezg mažotės vuortinklės žuolies, augalūs, ont žemės. Vuortinklės pavėršios lėpnos ī, ta prī anou prilimp vairūs skaraidontis ė ruopėniejontis varmā: mosis, erkės, koisē, mosolā, pleštekės, kondis, skrozdės ė kėti. Pajotė̄s vuortinklė vėrpteliejėma, vuors sava siūlās sosok nabaga, anou nūtročėj ė sojied. Vuortinklė spierē apdolk, nūdrīkst, tūdie vuors kuožna dėina tora regztė naujė.
Vasaras pabonguo, pagadnuom rodenė dėinuom (par „buobu vasara“) vuorā vuortinklėm kraustas i naujės vėitas, tūdie tou čiesou galėma ožveiziet daug sklandontiu vuortinkliu.
Kateguorėjė:Medegas
Robėnavs
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Traksiedė seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Kelamė̄jė metā
Kelamė̄jė metā - metā, katrūs īr ne 365 dienas, kāp paprastās metās, bet vėina dėina daugiau. Tuokēs metās vasaris tor 29 dėinas.
Kateguorėjė:Metā
Spruogėškė
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Akmenės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Garbōnelėškis
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Birutė Aleksaitė
Birutė Aleksaitė (g. Borbėškiū kaimė, Sėiniū valstiou, Lėnkėjuo) īr Lietovuos uoperas dainėnikė, suolėstė. Īr kuoncertavos Buostuonė, Čėkaguo, JAV.
Gobė
thumb|245px|I gobės sostatītė [[kvėitē]]
Li Bai
thumb|200px|Li Bai Li Bai aba Li Po (kėn.: 李白; pinyin: Lǐ Bái / Lǐ Bó) (701-762) bova kėnu puoets.
Gobė
Gobė ī tuokė krūsnės, i katra sokraun javū ė lėnū piedus.
Žemaitėjuo ė Vėdorė Lietovuo rogiu gobės liuob statīs ėš 9–20 piedu – pradiuo soriš 3–4 piedus, vuo kėtus ded i rinki ė da apkeporniej 2 piedās. Žemaitiūs vasaruojė pėdus stata i rėkė, vuo aukštaitiūs – i gobė. Lėnū saujės vuo piedus stata i gobės pu 3-24, vėina aba dvīm rėkėm. XX omžiou da i gobės rogius statė kap katri ūkėninkā, paskom tas darbā būds ėšnīka.
Kateguorėjė:Žemės ūkis
Bernuotėškė
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo gīven 54 žmuonis.
Žalmedis
thumb|250px|Žalmedis
Žalmedis ī tuokis nedėdlis krūmoks, muokslėškā prėgolons dailīžėidiu augalū (Asteraceae) šeimā.
Savāmėškā ons aug pėitrītiu Euruopuo – Kruoatėjuo, Buosnėjuo ė Herceguovėnuo, Albanėjuo, euruopėnės Rosėjės pėitvakarėnie dalie, Okraėnuo ė Mažuojuo Azėjuo, Kaukazė.
Lietovuo žalmedis ivēsts ī, augėnams šalėp nomū (žuolėninkūs), kapūs, suodnūs.
Anam tink saulietas vėitas, smiltinga, kalkinga dėrva.
Žalmedis tā daugiametis, 60-150 cm augoma augals ī, katros žalioun par vėsa vasara. Stombris anou šakuots ī, šaknės stuoruoka, somediejosi. Lapā sosėdalėnė̄ kap siūliokā. Žėidā žalmedė žalē geltuoni ī, žīdia nug rugpjūtė pabonguos lėg spalė. Ciels žalmedis gardē kvepa (panašē kap sėtrėna).
Tasā žuolīns liekartsos ī. Anou lapus, ūglius taisa, ka būtom geresnis virškėnėms, jiedroms, ons maclīvs nug oždegėmu, vara mīžala ė prakāta. Ėš žalmedė žmuonis dėrb  antas. Anou lapā gerā baida vabzdius, blosas, otės ė kėtuokius liūlius, tūdie anou lapās ėšded grindis, prided i līsvės.
Nūruodas
Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā Kateguorėjė:Žuolīnā
Šijėzmos
Šijėzmos (arabėškā شيعى - pasekies) – šiitu islama atšaka, vieras (religėnio) muokīma šaltėnio pripažīstontė vėina Korana. Tuos vieras atšakuos pasekiejē – šijėtā, skaitontis kalifa Ali ainios kāp teisėtos mosolmuona dvasėnios vaduovos. Palēd dėdoma ta īr ontra islama šaka. Anai prigol aple 15 % mosolmuonu. Dėdoma anėi sodara Iranė - 89 %, Azerbaidžanė - 85 %, Bahreinė 70 % ėr Irakė - 62 %. Tēpuogė Libana skaitlėngiausia religėnė gropė (sodar 36 %).
Lietovuo šijėtu īr geruokā mažiau nekāp sunėtu. Čiesās šijėtā Lietovuo meldas karto so sunėtās, pvz., Kauna mečetie.
Kateguorėjė:Islams
Nopruonīs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 45 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Bauželės
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. Anuo gīven 14 prietelē.
Bėržėninkā
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo. Anuo gīven 25 žmuonis.
Bauželės
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Bėržėninkā
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Pociūnelē (Juonėškės)
Pociūnelē - Juonėškė rajuonė, Juonėškė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Spalė 2
Spalė 2 dėina īr 275 metu dėina (kelamasēs metās - 276) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Hard rock
Sonkosis ruoks īr ruoka mozėkas fuorma, katruos šaknīs sėik septėnta dešėmtmeti.
Istuorėjė
Sonkiuojo ruoka šaknīs glūd tuokiouse ruoka grupėse kāp The Doors ė The Rolling Stones.
Kateguorėjė:Ruoks
Lūšės
240px|thumb|Lūšės (Lynx lynx) Lūšės aba lūšis īr dėdlis žvieris, katros prėgol katėnū šėimā. Gīven medies, ont mediu.
Žemaitėjuo lūšū īr nuognē nedaug (tėktās bėški Kuliū medie, Karšovuos medie).
Kateguorėjė:Žvierē
Siediejėmā
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Traksiedė seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Vanagielėškė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Zoikis
260px|thumb|Zoikis (Lepus europaeus)
Zoikis aba zoikīs īr žvieralis, katros muokslėškā prėgol zoikėniu šeimā. Ons gīven medies, bat tēpuogi tonkē strīkaliuo pu pėivas, dėrvuonus.
Žemaitėjuo īr nemažā zoikiu.
Kateguorėjė:Žvierē
Bezduonamėškē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Bezduoniū seniūnėjuo. Anuo gīven 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Rammstein
thumb|200px|Rammstein kuoncerts 2004 m. lapkristė mien., [[Stuokhuolms|Stuokhuolmė]] Rammstein – vuokītiu sonkaus ruoka gropė, ikorta 1994 m. Berlīnė.
Dėskuograpėjė
Rammstein īr ėšlaidė 7 stodėjėnius albomus, 4 kuoncertėnius albomus, 1 rinktėni alboma, 27 sėnglus ė 6 vaizda (DVD/BD) albomus.
Rinktėnē albomā
1. Made in Germany 1995–2011 (2011 m.)
Sakalā (Šiaulē)
Sakalā - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Rammstein
Nūruodas
Kateguorėjė:Vuokītėjės atlėkiejē
Sakalā (Šiaulē)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Borkėna Fasos
Burkina Fasos aba Borkėna Fasos īr valstībė Vakarū Afrėkuo. Tor robežio so Malio, Nigerio, Benino, Togo, Gana ė Dramblė Kaula Kronto.
Admėnėstracėnis soskėrstīms
Borkėna Fasos admėnėstracėškā soskėrstīts i 13 regijuonu. Vuo anie ėšdalėntė i pruovėncėjės (anū ī – 45) ė savėvaldībės (301).
Dargātē (Tauragie)
Dargātē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo gīven 48 žmuonis.
Borkėna Fasos
Admėnėstracėnis soskėrstīms
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Dargātē (Tauragie)
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Rėmotē (Šiaulē)
Rėmotē - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Dėdlė̄jė Žemaitiu Kalvarėjės atlaidā
thumb|right|240px|Tėkontiūjū procesėjė ēn Kalvarėjės Kalnos. [[2007 m.]] thumb|right|240px|13-ta stuotes „Jiezos sotink Šv. Veruonėka“ Dėdlėjē Žemaitiu Kalvarėjės Švėnčiausiuosės Panuos Marėjės Apsilonkīma atlaidā - Katalėkū Bažnīčes atlaidā, katrie vīkst nedėdėliamė Žemaitėjės mėstielie Žemaitiu Kalvarėjuo. Anie īr skėrtė Švč. Panā Marėjē. I atlaidos kuožnas metās suvažioun daugībė žmuoniū ne tik iš Lietovuos, bat ėr ėš vėsa svieta.
Rėmotē (Šiaulē)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Dėdlė̄jė Žemaitiu Kalvarėjės atlaidā
Atlaidā prasided lėipas mienese pradio ė trunk zars dvė nedieles. Pati dėdliausė atlaidū procesėjė būn nedielės dėinuo.
Šv. Mėšes ėškilmingā aukuo vėsuos Lietovuos vīskopā, konėgā, sakuomė pamuokslā. Sėsėrīs vėinoules ved katechezė, parėngama speciali evangelizacėnė pruograma so agapė, vīkst kuoncertā.
Šv. Mėšės kuožn dėin aukuo vės kėtė Lietovuos vīskopa, Apaštalinis Nuncėjos. Žemaitiū Kalvarėjės bazilikuo gėidamė Mėšparā, vīkst Eucharistėnės pruocesėjės aplė Bazilėka ė Krīžiaus kelie. Kuožna dėina īr skėrama vės kėtam Telšiū vīskopėjės dekanatou. Kuožna dėina īr meldamuos ož kuoki nuorintās vėina dalīka (pvz. konėgus, ministrantūs, šeimīnas, karius ir t.t.).
Žemaitiu Kalvarėjės Krīžiaus kels
Žemaitiu Kalvarėjės Krīžiaus kėli īkūrė vīskops Jurgis Tiškevičios 1637 m. Ons pats rinka vėitas ė žingsnēs atmatava, ka vėskas atitėkto Jiezaus Kančiuos kėli Jerozalie. Naujūsius Žemaitiu Kalvarėjės atlaidus sodara 20 stuotiū, katrū dvė (7-ta ė 8-ta) īr vėinuo koplītalie. Kele ėlgis īr aplė 7 km. Dėdliausė īr 18-ta koplītalė, katro ėšdažė konėgs Varnielis. thumb|right|240px|12-ta stuotės „Jiezos sostink sava Muotina“
Spalė 3
Spalė 3 dėina īr 276 metu dėina (kelamasēs metās - 277) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Mikītū alkakalnis
thumb|250px|Mitologėnis kūlis thumb|250px|Vaizds nū alkakalnė Mikītū alkakalnis īr senuovės baltu šventvėitė Žemaitėjuo, Plongės rajuonė, Žemaitėjės NP, Mikītū suodnuo. Ont alkakalnė irengts apveizuos buokštos, aplėnkō īr maldū šolėnīs ė mitologėnis kūlis.
Kateguorėjė:Žemaitėjės naciuonalėnis parks Kateguorėjė:Plongės rajuons Kateguorėjė:Senuovės baltu alkā
Marcėnkuonīs
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Marcėnkuoniu seniūnėjuo, anuos centrs. Anuo gīven 765 žmuonis.
Istuorėjė
Vėituovė mėnavuojama nu XVI omžiaus, vuo kaimalės žėmuoms nu 1637 m., kāp mėška žvalgū gīvanvėitė.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Kadagē (Akmenė)
Kadagē - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Akmenės seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Liaunā
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Antanava seniūnėjė
Antanava seniūnėjė īr Kazlu Rūduos savėvaldībės pėitvakariūs, cėntros – Antanavs.
Valakniškė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Dėdlė̄jė Borbėškē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. Anuo gīven 26 prietelē.
Lietovuos liaudėis gīvenėma moziejos
thumb|220x220px|Truoba nu Erlienu thumb|220x220px|Sovalkėitiu stoba nu Uobelėnės thumb|220x220px|Aukštaitiu suodas ulytielė thumb|220x220px|Dzūku suodios thumb|220x220px|Miestalis Lietovuos liaudėis gīvenėma moziejos īr moziejos atvėruo vėituo, katos dėrb nū 1974 m. Romšėškiu miestali, prī Pravėinas opalė ėntakas, prī Kauna mariu kronta. Tas īr dėdliausis moziejos Lietovuo, ė vėins dėdliausiu vėsuo Euruopuo (pluotībė - 195 ha).
Istuorėjė
Moziejos pradiets bodavuotė 1967 m. Pėiveliu suoda vėituo vuo nū 1974 m. atsėdarė. Lietovuos liaudėis gīvenėma moziejos skobrē derbėnas tarībėnie gadynie, vuo pu 1990 m. ana lankėms ė pėnengavėms somenkiejė.
Arkėtektūra
Moziejō stuov XVIII–XX o. lietoviu suodu ė miestaliu arkėtektūra, vairausė rakondā, teknėka. Čiuonās stuov tradėcėnės arkėtektūras nomā, svėrnā, Kūtės, rejės, daržėnės, malūnā, tvuoras, šolėnē, ūkė rakondī, padargī.
Moziejos īr padalėnts i 5 dalės:
Tēpuogi īr tremtėniū jorta, kelets truobesiū nū Mažuosės Lietovuos.
Literatūra
Kateguorėjė:Etnoluogėjė
Gūnė
thumb|240px|Arklīs so gūnė
Gūnė ī audekla šmuots, katra kluoj ont arklė – pu balno, ont ratu, šlaju. Senuobie Lietovuo stuora lėnėnė gūnė liuob ožkluos ciela arkli. Tuokė gūnė da būs so žalvarėnēs papoušėmās. XIX omžiou gūnės bova lėnėnės, kanapėnės, vėlnuonės, dailē ėšrašītas, margas.
Gūnė rēkalinga, ka balns mažiau trintom arkliou nogara, tepuogė tink ožmestė sokaitosiam gīvuoliou, ka ons naparsišaldītom.
Kateguorėjė:Tekstėlė
Paalounė
Paalounė - Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
Suodnuo liōb gīvent žmuonis, bat palē 2011 metās atlėkta sorašīma razoltatos anuo nabgīvena nivēns žmuogos. Tek Alounas opės, Sakounas ėr Leštopē opalē. Aplėnk kaima Pernaravas-Šaravu medė.
Naguib Mahfouz
thumb|Naguib Mahfouz
Naguib Mahfouz (1911 m. groudė 11 – 2006 m. rogpjūtė 30 d.) bova Egėpta rašītuos ruomanėsts, 1988 m. laimiejės Nuobele premėje.
Kateguorėjė:Egėpta žmuonis Kateguorėjė:Nuobele premėjės laureatā
2010
2010 īr nekelamė̄ jė metā, katrėi prasėded pėnktadieni.
Nutėkėmā svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Šėlā
miniatiūra|240x240px|Šėlā
Šėlā sīkēs da vėržė ī tuoki augalā, katrėi muokslėškā prigol prī erėkėniu augalū (Ericaceae) šeimuos.
Tėi ī nadėdli krūmalē, katrėi ožaug lėg 0,2-0,7 m aukštoma. Lapokā smolkē, kap žvīnā, ba kuotū. Žėidā maži, švėisē rūžavi, tonkē sogolė̄ i statmena kekė. Žīdia vasaras pabonguo (nug lėipas) lėg rodenė pradiuos (siejės). Stombris somediejė̄s, šakuots, vėsas šakalės statmenas.
Aug šėlā sausuos medies, īpatingā pošīnūs (šėlūs). Anėm nuogniausē tink šėlžemis (tuokis rūgštuoks, naderlings smėltīns) – anūs tėi aug ėštėsās šėlīnās.
Seniau šėlū liuob maišītė i muoli, ėš katrou driebs noma. Da anūs liuob kratītė kap kraika gīvuoliam. Šėlūs bėtis ronkiuo medu – ans gaunas tuokis tomsos, gaižuoka skuonė, kert i gerklė. Tink kou nūdarītė pilkā. Šėlū erbata taisa nug ėnkstu, ėšgōstė, vėlga ont nūplinkīma.
Siejės mienou žemaitiūs da šaukiams šėlū mienesio.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kormis
thumb|250px|Kormis Žemaitėjuo
Kormis īr nedėdlis pužemė žvieralis, katros muokslėškā prėgol kormėniu (Talpidae) šeimā.
Tīmėjuons
Tīmėjuons, kėtap tīmjuons, čiuobroks ī tuokis gardē kvepons žuolīns.
Kormis
Ėšruoda
Gīvė kūns īr apvalos, 13-16 cm ėlgoma, 85-120 g sonkoma. Prėikėnės kuojės prėtenk rausėmō. Kaklos menks. Prī šniuobės tor ūsiokos. Akis menkas, vēk žabalas. Oudega īr trompa. Kālis mažne jouds. Dontū kormis tor 44.
Tīmėjuons
Tas ī daugiametis žuolīns so golstēs aba kīlontēs somediejosēs stombrēs. Lapā mizerni. Žėidā sogolė̄ i nedėdlius žėidīnielius, rausvuos spalvuos. Žīdia nug biržielė vėdorė lėg rodėnė.
Kormis
Gīvenėms
Kormē gīven vėdotėnėškā šlapiūs dėrvūs, katrūs ėšdėrb vairiausios orvos. Kāp ėšdėrb tuoki orva vėršō, tāp palėik kormērausės. Orva praplatiejėmė padėrb gūžta vākam ougėntė.
Tīmėjuons
Tīmėjuonā aug sausuos medies, īpatingā šėlūs, anėm tink saulietas vėitas, smiltinga dėrva. Tonkē augėnami žuolėninkūs.
Kormis
Gīvenėms
Lietovuo kormē īr nuognē tonkūs. Gīven pamedies, paopiūs, pėivūs, laukūs, daržūs. Mažne vėsa sava gīvenėma pratūn pu žemė. Ons sojied daug vėsuokiu kenkieju, bat ė prėdėrb ėškadas (ėšgriaun daržuoves, kēsos).
Tīmėjuons
Tīmėjuons gerā tink erbatā, dedams i jiedius (saluotas, mēsa). Tas dėdlis liekarstos nug alsavėma lėgū ī, ramėn, tink bornuos, skūras skalavėmou, vara mīžala.
Kormis
Gīvenėms
left|thumb|260x260px|Kormērausē
Naradavas ežers
Naradavas ežers – ežers šiauries Lietovuo, Biržū rajuone, aple 5 km i vakaros no Biržū.
Ažonerė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Bezduoniū seniūnėjuo. Anuo gīven 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Varniu Šv. apaštuolū Petra ė Pauliaus bažninčė
thumb|240px| Varniū Šv. apaštuolū Petra ė Pauliaus bažninčė ''' Varniū Šv. apaštuolū Petra ė Pauliaus bažninčė''' stuov Telšiū rajuonė, Varniūs.
1417 metās, tūmet da vadėntūs Medėnīnkūs pradieta katedras statība. Ana īkorta Žemaitėjės vīskopėjuo. Paskom ana kelėssīk sodėgė, bet vėsvėin bova atbudavuota. Dabartėnė bažnīčė pabudavuota 1691 m. ėr īr patė seniausė vėsuo Žemaitėjuo.
Kateguorėjė:Telšiū rajuons Kateguorėjė:Žemaitėjės bažninčės
Gervelėškė (Zarasā)
Gervelėškė - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Šierėkā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 75 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Nieštoms
thumb|Vākioka balaukiantė vīrėškė ė nieštiuos muotrėška puortėgrapėjė. Nieštoms laikuotarpis, kumet muotėnas organėzmė ėšnešiuojams vaisios, tronkontis tonkiausē nug pastuojėma ligė gėmdīma īr. Čiesās nieštoms gal būtė nutraukiams onkstiau tīčiuom (padėrbont aborta) vuo netīčiuom (parsėleidėms).
Žmuoniū nieštoms ožtronk vėdotėnėškā 9 mienesius (40 nedieliu aba 280 dėinū, ėmant skaitlioutė nu paskiausiu menstruacėju pėrmuos dėinuos).
Kateguorėjė:Gausėnėmasės
Pakalninkā
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Spalė 4
Spalė 4 dėina īr 277 metu dėina (kelamasēs metās - 278) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Muoljers
Muoljers (tėkras vards Žans Batėsts Puoklens Jean-Baptiste Poquelin 1622 m. sausė 15 d. Parīžiou – 1673 m. vasarė 17 d. Parīžiou) – prancūzu dramatorgs, aktuorios, teatrals.
Kateguorėjė:Prancūzėjės rašītuojē
Lapė
260px|thumb|Lapė (Vulpes vulpes)
Lapė īr žvieris, katros muokslėškā prėgol šonėniu šeimā. Ana īr vėins nuogniausē svietė paplėtosiu žvieriū. Gīven medies, katrūs pasidėrb savėi orvus.
Žemaitėjuo īr gausoms lapiu. Anas gauda zoikius, pelės, kėrstielius, paukštius, sīkēs atslėnk ė prī truobū, prī katrūm gauda vėštas, katės.
Seniau dalės lapiu liuob nešiuotė pasiotlėgė, bet daba Lietovuo ana vēk ėšnīkus.
Kerstelis
thumb|250px|Kerstelis (Sorex araneus)
Kerstelis aba kėrstoks īr menkos žvieralis, katros ėšruod panašē kāp pelie. Prėgol vabzdējiediu gīviu šeimā.
Pėrms poslapis
<div style=" font-family: Arial, Helvetica,Verdana, sans-serif; font-size: 90%; margin: 0; padding: 7px 0px 0px 0px; -moz-border-radius:10px"><div class="NavFrame" style="-moz-border-radius:1em; background:#ffffff; border:1px solid #BBBBBB; padding:.4em; text-align:left"> <div class="NavHead" style="-moz-border-radius-topright:1em; -moz-border-radius-topleft:1em; background:#ffffff; border-bottom:1px solid #BBBBBB; font-family: Arial, Helvetica,Verdana, sans-serif; font-size:100%; padding-bottom:.2em; padding-top:.2em; padding:.3em">Torėnīs
Žiorkė
Žiorkėm žemaitėškā sīkēs vadėnamo do gīvio:
Pėrms poslapis
<div align="center" style="font-family:Arial, Helvetica, Verdana, sans-serif; font-size:90%">
Dobōže
Dobōže – ežers šiaures Lietovuo, Biržu raj., aple 6 km i vakaros no Paruovėjės.
Lapė
Kateguorėjė:Žvierē
Aomorė prefektūra
Aomorė prefektūra (, kas znuočie „žalė medė“) īr Japuonėjės prefektūra, asontė Tohoku regijuonė, Japuonėjuo. Anuos suostėnė Aomoris īr. Garsie vuoboulēs, mažne 60% vėsu japuonėšku vuobouliū produkcėjės īr čė ožaugėnama.
Stirna
Stirna īr alnėniu šėimā prėgolons žvieris. Gīven medies.
Radėkē (Juonėškės)
Radėkē - Juonėškė rajuonė, Juonėškė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 46 prietelē.
Stirna
Žemaitėjuo stirnas īr tonkės.
Kateguorėjė:Žvierē
Kerstelis
Kerstelė snokis īr tēvs, akis nuognē menkas. Ons tor 26-32 dontis, prėikėnē dėduokė. Seilės īr tročā. Kost ė dėina, ė naktė. Jied vėsuokios varmos, slėikos.
Kateguorėjė:Žvierē
Guodelē (Telšē)
Guodelē - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. Anuo gīven 9 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Juokšā (Klaipieda)
Juokšā - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo. Anuo gīven 27 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Pasmėlgīs (Josvainē)
Pasmėlgīs - Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Spalė 5
Spalė 5 dėina īr 278 metu dėina (kelamasēs metās - 279) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Kabelē
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Marcėnkuoniu seniūnėjuo. I pėitus nu kaimalė ēn robežios so Godėjė. Kaimalie īr Švt. Mergelės Marėjės jiemėma i dongu bažnīčė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 229 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
FK Atlantas
FK Atlantas īr Lietovuos futbuola klobs. Ons īr nūg Klaipiedas.
Šaltenē
Atlantas Kateguorėjė:Klaipieda
Francos Džuozeps Haidnos
Ka Haidnou pradiejos kortė simfuonėjė kāp tuokė jau bova igavos skvarma, anuo simfuonėjės īr onkstīviausės ėš prigolontiu „standartėniam“ repertuarou. Dietuo ans gal būtė vadėnams stīgėniu kvarteta pagrėndieju.
Haidna mozėkas charakterėngoms - trompū paprastū mozėkėniu muotīvu vīstėms.
Ėš vėsa Haidnou priskėramas 104 simfuonėjės, 13 mėšiū, 83 stīgėnē kvartetā (anū garsiausis - ,,Kaizerė kvartets"), oratorėjės „Svieta sotvierėms“ ė „Metu laikā“, sonatas ė trio fortepėjuonou, koncertā ė kėta.
Karto so Muocarto prigolė masuonu luožē.
Kateguorėjė:Austrėjės kompozėtuorē
Irena Ylienė
Irena Ylienė (g. 1923 m. rogpjūtė 4 d. Vėštītie) īr Lietovuos uoperas dainėnikė, suopranė. LTSR nuosėpelniosė artėstė.
Vabuolės
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Traksiedė seniūnėjuo.
Irena Ylienė
Ylienė, Irena
Vabuolės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Gonkštara
thumb|245px|Gonkštaras sosidarīms
Gonkštara ī skūruo esontė plauka ėšaugėma skīlie (puora), katra ožsikemš nug skūras ėšskėriamū taukū. Puoruo, pu plauka šaknėm, palėik balkšvos tomols. Jēb puora prasidara, tomols pajuodoun. Ėšspaudus puora, tomols ėšēn, ė gonkštara pranīkst. Jēb gonkštarūs kīln oždegėms, anas palėik spougās ė gal apētė dėdli skūras šmuota.
Kateguorėjė:Kūns
Spalė 6
Spalė 6 dėina īr 279 metu dėina (kelamasēs metās - 280) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Vladimėrs Nabuokuovs
Vladimėrs Vladimėruovėčė Nabuokuovs (Влади́мир Влади́мирович Набо́ков) bova daugēkalbis Amerėkas rosu rašītuos. Glabniausės anuo ruomans īr „Luolėta“.
Kateguorėjė:Rosėjės rašītuojē Kateguorėjė:Pargoldītuojē
Klīšē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Akmenės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 50 žmuoniū.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
2021
2021 bova nakalamė̄jė metā, katrėi prasėded pernīčė.
Nutėkėmā svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Blūdėkolnės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Bezduoniū seniūnėjuo. Anuo gīven 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Alibaba Group
Alibaba Group Holding Limited – dėdliausė Kėnėjės bėndruovė. Alibaba Group ī alektruonėniu paslaugu bėndruovė. Anuos ėkūries ī Jack Ma.
Gropės stroktūra
Kateguorėjė:Bėndruovės
Marija Bedarfaitė
Marija Bedarfaitė (g. 1927 m. siejės 24 d. Kaunė) īr Lietovuos uoperas dainėnikė, mozėkas muokītuojė, kuorvedie. Kāp suolėstė daug kuoncertava Lietovuo ė svetėmūs kraštūs.
Deferencėjė (Tauragie)
Deferencėjė - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo gīven 3 žmuonis.
Marija Bedarfaitė
Bedarfaitė, Marija
Deferencėjė (Tauragie)
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Šarūns Nuorkeliūns
Šarūnas Norkeliūnas (g. 2012 m.) - vēns geriausiu Lietovuos šachmatu luošieju, Lietovuos šachmatu rėnktėnės narīs. Ons īr vēns jauniausiu ton mėistrėškoma pasėikosiu luošieju.
Šaltenē
Kateguorėjė:Lietovuos spuortėninkā
Drūtavėškē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo gīven 8 žmuonis.
Plotėškiu seniūnėjė
Kėtas suodnas
<div class="references-small" stīle="-mouz-coulumn-couunt:4; coulumn-couunt:2;">
Drūtavėškē
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Plotėškiu seniūnėjė
Nūruodas
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savėvaldībės seniūnėjės
Sabačiūnā
Sabatiūnā - Juonėškė rajuonė, Juonėškė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Guomalē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. Anuo gīven 35 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Burundis
Burundis īr valstībė Centrėnė Afrėkuo. Robežioujas so Ruanda, Tanzanėjė, Kongo DR.
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Pavėkšropīs
Pavėkšropīs - Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
Suodnuo liōb gīvent žmuonis, bat palē 2001 metās atlkėkta sorašīma razoltatos anuo nabgīvena nivēns žmuogos.
Spalė 7
Spalė 7 dėina īr 280 metu dėina (kelamasēs metās - 281) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Uovėdėjos
thumb|right|175px|Uovėdėjos
Publius Ovidius Naso (g. 43 m. pr. Kr. kuova 20 d., m. 17 m. o vieliau) – ruomienu puoets.
Kateguorėjė:Antėkas puoetā
Žōsėnalis
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Traksiedė seniūnėjuo, ož 3 km i pėitvakariū šmuota nū Traksiede miestalė. Pati aukštiausė suodas vėita - 117, 6 m.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 29 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Begalībė
Begalībė (\infty) termėns, nauduojams matematėkuo, fizėkuo ėr astronuomėjuo. Ons znuočie ton, kon naėmanuoma ėsėvaizdoutė.
Matematėkuo begalībė īr abstrakcėjė, znuočėjonti katruo nors dėdėlė naperstuojamā kėtėmā dėdiejėmuo arbe mažiejėmuo krīptėmė.
Astronuomėjuo begalībė dažnā apėbūdėn Vėsatā.
Parankava
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 34 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Gailėškė (Tauragie)
Gailėškė - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo gīven 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Biržā
Biržā – miestos šiauries Lietovuo, Panevėže apskrėtīj, 66 km ė šiaure no Panevėžiuo. Miestos īr 201 km ė šiaure nūg Vėlnious, natuolėmās Latvėjės robežiaus. Miests liuob būt Bėržū konėgākštėjės suostenė, ton gadīnie, valduovās liuob būt konėgākštē Radvėlas. Lėgė pat daba ī palėkos (atbūdavuota) Bėržū pėlis (rūmā), par karus so švedās ana bova labā noteriuota.
Natuolėmās Bėržū miesta tēp pat ī Biržū kaims.
Seniūnėjė
Miests tōr atskėruos seniūnėjės statosa savėvaldībie.
2027
2027 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided pėnktadienī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Žliūgis
thumb|240px|Žliūgis
Līgēkē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Akmenės seniūnėjuo.
Žliūgis
Žliūgis aba žliūgė ī tuokė žuolie, katra muokslėškā prigol gvazdėkėniu augalū (Caryophyllaceae) šeimā.
Līgēkē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniū.