cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Žliūgis
Žiedā žliūgė smolkē ī, balti. ėšruod padabnē mažuom žvāzdotiem. Ciels augmens gležnos, trapos ī. Kuotalē tēvi, pluoni, keruojas pažemiou. Lapā platē, kiaušė skvarmas, ėlguokās kuotalēs. Žliūgis vėinmetis augals ī, bet gerā paržėimuojė̄s gal augtė ėr ontrus metus.
Līgēkē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Žliūgis
Žliūgē auga daržūs, laukūs, pakelies, patuoriūs, šėltnomiūs. īpatingā miegst vėlgšnas, šlapės vėitas, smalka. Ta ī dėdlė piktžuolė, ana ravietė sonkē ī, ba žliūgė šaknis spierē ataug ėš maža dėrvuo palėkosė galioka. Naravėms žliūgis spierē pletas.
Žliūgius karvės, kiaulės gerā jied. Nū paraugu šaltenė žliūgē gerā īr, nū kraujė spaudėma. Anūm plaun žlabanuojontės akis.
Plateliu seniūnėjė
thumb|250px|Juockiū suodna Plateliū seniūnėjė īr Žemaitėjuo, Plongės rajuona šiaurės vakarūs. Cėntros īr Platelē.
Žliūgis
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Žuolės
Graužā (Telšē)
Graužā - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. Anuo gīven 29 prietelē.
Jacėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Graužā (Telšē)
Nu 1993 Gaužūs ēn festėvalės "Bliūza naktės".
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Plateliu seniūnėjė
Kėtas suodas
Kateguorėjė:Plongės rajuona seniūnėjės
Bratuonėškės (Bezduonis)
Bratuonėškės īr suoda Vėlniaus rajuonė, Bezduoniū seniūnėjuo. Anuo gīven 4 žmuonis. Īr prī Nerėis opės, pakavuota terp Šakėškiu medies.
Monšės Premčands
Monšės Premčands, प्रेमचंद (1880 m. lėipas 31 d. - 1936 m. spalė 8 d.) bova vėins dėdliausiu muoderniuoses hindi ė urdu literatūras puoetu.
Kateguorėjė:Indėjės rašītuojē
Plotėškės
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Plotėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 295 žmuonis.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Žōsėns
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Traksiedė seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Lėpliūnā
Lėpliūnā - Kiedainiu rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 192 prietelē.
Spalė 8
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Pasamavis
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 79 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Pacos
thumb|250px|Pacos
Pacos, pacoks, žiorkė, kams īr graužėks, katros prėgol peliū šeimā. Lietovuo gīvenontīs pacā būn dvėjū rūšiū: joudė̄jė ė pėlkė̄jė.
Paca kūns 10–30 cm ėlgoma, ė da tuokė pat ėlgoma īr ana oudega, katra apaugos žvīnalēs. Pacā veisas nuognē skobrē – par metus palėik 3 vadas, katrūs būn pu 6–12 pacelius.
Pacos žmuogō prėdar dėdliausė ėškada. Anėi gīven truobesiūs, skladokūs, kūties, garažūs, sklepūs, kanalėzacėjuo, kor jied vėskon kū tėktās soėišk, tēpuogė grauž kālius, baldus, skūra, vėsuokius rakondus. Kost naktėis čieso.
Pacā parneš vėsuokė kvaraba. Nū sena anūs gojė so katėnās, spēdė sklastus, nūnā tročīn so tročās.
Kateguorėjė:Žvierē
Ašašninkā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 75 žmuonis.
Daugmontā
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo. Anuo gīven 25 žmuonis.
Liu Siaobo
Liu Xiaobo (gėmės 1955 m. groudė 28 d.) - Kėnėjės intelektuals, žmuogaus tėisiū aktėvėsts, dėsėdents ė 2010 metū Nuobelė taikuos premėjės laimietuos.
Daugmontā
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Liu Siaobo
Ankstos gīvenėms ėr ėšsėlavėnėms
Liu gėmė Changchun, Jilin 1955 metās. 1982 metās Jilina onėversitetė gava lėtaratūras bakalaura laispsni, vuo 1984 metās gava magėstra laipsni Pekėna onėversitetė. . Tam patiam onėversitetė 1988 metās gava ė daktara laipsni. Dėrba, kāp muokslėninks ė šmuotė ožsėine onėversitetū.
Šaltenē
Kateguorėjė:Kėnėjės žmuonis
Lėperėškė
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo gīven 5 žmuonis.
Grenada
Grenada īr valstībė Vest Indėjuo, terp Karėbu jūruos ėr Atlonta vuondenīna. Sodara Grenadas ėr dalis Grenadėnu salū.
Lėperėškė
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Grenada
Akanuomėka
Glabniausė ūke sektuorē īr žemės ūkis ė torėzmos. Īr da ė tekstilės dėrbėma sektuorios.
Kateguorėjė:Šiaurės Amerėkas valstībės
Jonas Jocys
Jonas Jocys (g. 1929 m. lėipas 14 d. Pīkātiūs, Šėlalės valstiou) īr Lietovuos uoperas dainėniks (buosos).
Godelē (Telšē)
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. Anuo gīven 19 prieteliu.
Jonas Jocys
Jocys, Jonas
Godelē (Telšē)
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Antibiotėks
Antibiotėks, antibiotiks - medegas, naikėnontės mikrobus aba sluopėnontės anū augėma, daugėnėmasi. Gamtuo randamė natūralūs antibiotėkā – grību, bakterėju, augalū aba gīvūnu sintetėnamė jongėnē, katrėi dažniausē sluopėn kuokė nuorintās lāsteliu baltīmu sintezės stadėjė. Antibiotėkā gal būtė geramė ė leidamė. Anūs nauduo kāp liekarsta infekcėnėms lėguoms gīdėtė. Sintetėnē antibiotėkā – gamtuo rondamū antibiotėku sintetėnē analuogā.
Kateguorėjė:Antibiotėkā
Mostēka
Mostēka ī kaims Varienas rajuonė, Marcėnkuoniu seniūnėjuo, Dzūkėjės nacēnalėnėm parkė, 5 km nug Baltarosėjės robežė, vėdor Godu gėrės, prī Mostēkas opiekšlė.
Suodna laikuoma arkitektūras pamėnklo. Šalėp īr Čepkeliu rezervats so pelkīnās.
Vēk tradėcėnės bėtėninkīstės moziejos, gėrėninkėjė. Stuov bovosė muokīkla, katra 1918 metās ikūrė Tads Ivanauskis, kelets krīžiu.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 95 žmuonis.
Volodīmīrs Zelenskis
thumb|Zelenskis par inauguracėjės kalba Okrainas Parlamentė [[2019 m.]]
Volodīmīrs Eleksėndrovėčė Zelenskis (g. 1978 m. sausė 25 d.) īr Okrainas prezidėnts, ėšrīnkts par 2019 m. ontra tora.
Karjiera
Onkstiau Zelenskis vaidėna kuomėka pruogramuo „Kvartal-95“.
Kateguorėjė:Okrainas prezidėntā
Spalė 9
Spalė 9 dėina īr 282 metu dėina (kelamasēs metās - 283) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. Švėntama Pasaulėne pašta dėina.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
2038
2038 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided pėnktadienī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Slepsnē
Slepsnē - Juonėškė rajuonė, Skaistgėrė ė Juonėškė seniūnėjuos, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Alnis
Alnis aba elnis īr žvieris, katros prėgol alnėniu šėimā. Gīven medies, galėm pamatītė ė pėivūs.
Žemaitėjuo alnē nier nuognē tonkė.
Kateguorėjė:Žvierē
Marselis Prosts
Proust
Mantartėškē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Akmenės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniū.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Druobūkštē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Traksiedė seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 330 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Sobatėškės (Kazlū Rūda)
Sobatėškės - gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Plotėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 172 žmuonis.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Spalė 10
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Gėrdėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Bezduoniū seniūnėjuo. Anuo gīven 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Liotkatē
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Puonīkštės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kalvėškē (Klaipieda)
Kalvėškē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo. Anuo gīven 45 žmuonis.
Puonīkštės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Kalvėškē (Klaipieda)
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Chuordėnē
Chuordėnē īr gīvūnu, katrėi tor chuorda (stoumeni aba lonkstu triūbeli), cėntrėnė nervu sėstema ė alsavėma organus, tėps.
Jasnagurka (Kiedainē)
Jasnagurka - Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Gėntalėškė
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Plateliū seniūnėjuo. Anuo gīven 296 žmuones. Īr Šv. apaštala evangelėsta Mīkuola bažnīčė.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Gvarėnos Gvarėnis
right|thumb|200px|Gvarėnos Gvarėnis
Gvarėnos Gvarėnis (gėmė̄s 1624 m. sausė 7 d. – mėrė̄s 1683 m. kuova 6 d.) bova XVII o. italu konėgs, arkėtekts, matematėks.
thumb|upright|Compendio della sfera celeste, 1675
Darbā
Matematėkas knīngas goldė italū ė luotīnū kalbuom, pvz. Euclides adauctus. 1665 m. ėšlēda matematėkas-pėluosuopėjės traktata Placita Philosophica, katron pasiprīšėina Kuopernėka ė Galėlėjaus darbam aple vėsata ė pagrėndė geuocentrėnė pasaulievėiza.
Kateguorėjė:Italėjės žmuonis
Žvėrgždē (Telšē)
Žvėrgždē - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. Anuo gīven 24 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Juonėškis (Sovēks)
Juonėškis - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Jaušātē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. Anuo gīven 20 prieteliu.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Lietovuos vīru natiuonalėnė tėnklėnė rėnktinė
thumb Lietovuos vīru natiuonalėnė tinklėne rėnktinė - tinklėnė kuomanda, katra tarptautiniesė varžībousė atstovaun Lietovuos valstībė. FIVB rėitingė ožjem 127 vėita.
Kateguorėjė:natiuonalėnes tinklėne rėnktinės Kateguorėjė:Lietova
Džeks Ma
Asmenėnis gīvenėms
Džek Ma ī žanuots, tor 3 vākos.
Bėndruojė relētīvoma teuorėjė
Bėndruojė relētīvoma teuorėjė īr vėina ėš Alberta Einšteina aprašītu relētīvoma teuorėju, pagerėnts specēliuosės teuorėjės varijants, katros paaiškėn gravitacėjė.
2055
2055 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided pėnktadienī.
Dobs
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Marcėnkuoniu seniūnėjuo.
2055
Nutėkėmā Svieti
Balūnde 18 - 100 metu no Alberta Einsteina smerteis.
Dobs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniū.
2055
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Dobs
Istuorėjė
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Osaka
Osaka   ī trets palē gīventuoju skaitlio Japuonėjės miests. Ėšbūdavuots ons Honšiū saluo ī.
Edmundas Seilius
Edmundas Seilius (g. 1975 m. Marėjampuolie) īr Lietovuos uoperas dainėniks (līrėnis tenuors), Lietuovuos naciuonalėne uoperas ė baleta teatra suolėsts.
Osaka
Miestė ī dėdlis jūru ousts, do uora ousto.
Kateguorėjė:Japuonėjės miestā
Edmundas Seilius
Asmenėnis gīvenėms
Īr žanuots, žmuona Kristina Zmailaitė, doktie Barbora.
Seilius, Edmundas
Muotīna
thumb|250px|Muotīna so vāko
Muotīna, muotošė, mamelė, matošelė, mama īr sava vāka aba vākos pagėmdiosė ė augėnontė muotrėška. Vākam muotėna gal būt biuoluogėnė aba atliekontė tam tėkras suocēlėnės fonkcėjės, katras atlėktom biuoluogėnė muotīna, jēb ana augėntom tūs vākus.
Kateguorėjė:Žmuogos
Spalė 11
Spalė 11 dėina īr 284 metu dėina (kelamasēs metās - 285) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Žvagē
Žvagē, kėtap žvagėnē, žvagėnis, žvagėlė, žvagėlis ī tuokė laukū žuolie, katra muokslėškā prigol prī krīžmažėidiu augalū (Brassicaceae) šeimuos.
Tas vėinmetis žuolėškos augals ī. Žvagē ožaug lėg 21–80 cm aukštoma. Ė anūm lapā, ė stombris būn gelsvā žalės (juorėškas) barvas. Žīdia smolkēs baltās aba geltuonās žėidās nū gegožė lėg rogpjūtė. Vėins žvagis sobrondėn ~70 tūkstontiu sieklu. Kap anūm sieklas nūdžiūst, tap jėm žvagietė.
Žvagē gausē aug daržūs, ganīklūs, laukūs, tīrūs, anėm tink muolė dėrvas. Ta ī ikīrė piktžuolė. Daug žvagiu prijiėdė̄ gīvuolē gal` apsitrūčītė. Jēb žvagē pakliūn i rogius, tap douna palėik mielena.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Žuolės
Aleksandros Poškėns
thumb|right|320px|A. Poškėna puortrets, notapīts [[Vasėlėjos Truopėnėns|V. Truopėnėna]] Aleksandros Sergėjevėčė Poškėns (1799 m. bėrželė 6 d. - 1837 m. vasarė 10 d.) - rosu ruomantėzma puoets ė rašītuos, laikuoms geriausio rosu puoeto.
Kateguorėjė:Rosėjės puoetā
Meškā
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo gīven 24 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Kerbedē (Traksiedis)
Kerbedē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Traksiedė seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Ontazavės seniūnėjė
Ontazavės seniūnėjė - seniūnėjė Zarasū rajuona šiaurės vakarūs, cėntros - Ontazavė.
Nūruodas
Kateguorėjė:Zarasū rajuona seniūnėjės
Čads
Čads ī valstībė Centrėnė Afrėkuo. Robežiounas so Lėbėjė, Sudano, CAR, Kamerūno, Nigerėjė, Nigerio.
Šalėis šiaurie ī Sacharas dīkīniu pluotā, katrėi pėitūs perēn i sausringas savanas. Pėitvakariu kompė telkša jau babaigons ėšsausietė Čada ežers.
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Joudeglē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Bezduoniū seniūnėjuo. Anuo gīven 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Žvagėnis
Žvagėnēs (žvagēs, žvagolēs, žvagėlēs) žemaitiūs šauka keleta augalū:
Tepuogė da ī suoda: Žvagėnē (suoda).
Gvatemala
Gvatemala o Gvatemalas respoblėka īr valstībė Cėntėnė Amėrėkuo, terp Karėbu jūruos ėr Ramojė vuondenīna. Robėžioujas so Belėzo, Huondūro, Salvaduoro ėr Meksėka.
Kateguorėjė:Šiaurės Amerėkas valstībės
Ėvanauskē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Akmenės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 21 žmuogos.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Tabarėškės (Kazlū Rūda)
Tabarėškės - gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Plotėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 78 žmuonis.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Šateikiu Rūdaitē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Plateliū seniūnėjuo. Anuo gīven 185 žmuones.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Fermions
Fermions aba Fermi dalielė īr posėnė sokėnė alementariuojė aba sodietėnė dalielė (kvazidalielė). Fermions īr alektruons, kvarks, µ mezons, neutrins, neutruons, protuons ė anū antidalielės, nelīgėnė nukleonu skaitliaus atuomo kondouls, vuo kvazidalielė — alektruonėnis ė skīlėnis kėituojė kūna žadėnīs.
Fermionā sīkio so bosonās ė hadronās skvarmou glabnas subatuomėnės dalielės klasės. Kai katrėi fermionā prigol tēpuogė hadronam.
Kateguorėjė:Teuorėnė fizėka
Šiaudalē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Traksiedė seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Kairē (Telšē)
Kairē - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. Anuo gīven 2 prietelē.
Alka
Alka gal reikštė:
Pruomėizē
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Spalė 12
Spalė 12 dėina īr 285 metu dėina (kelamasēs metās - 286) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Lietovuos muotrėšku natiuonalėnė tėnklėnė rėnktinė
thumb Lietovuos muotrėšku natiuonalėnė tinklėne rėnktinė - tinklėnė kuomanda, katra tarptautiniesė varžībousė atstovaun Lietovuos valstībė. Pū ėlguos partraukas rėnktėnė atkorta par naujė 2013 metās.
Rėitingā
2015 m. FIVB rėitingė užjem 127 vėita.
Kateguorėjė:natiuonalėnes tinklėne rėnktinės Kateguorėjė:Lietova
Mėlātē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo gīven 74 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Antanava (Josvainē)
Antanava - Kiedainiu rajuonė, Juosvainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
Suoduo liuob gīventė žmuonis, bat vagol 2001 metās atlkėkta sorašīma razoltatus anuo nabgīvena nivėins žmuogos.
Klėšē (Klaipieda)
Klėšē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo, ož 5 km nū patiuos Prīkolės. Šalep suodas ēn Vėlhelma kanals.
Istuorėjė
2001 m. suoduo gīvena 12 žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Plongės jūra
Plongės jūra, vuo oficēlē Gondingas HE tvenkėnis (kėtė pavadėnėmā - Plongės marės, Babronga ožtvanka) īr dėrbtėnā padėrbts telkėnīs Pluogės miestė. Soskvarmouta, kumet glabna miestalė opė Babrongs 15,5 km nu sava žiuotiu palėka ožtvėnkts būdavuojont 850 kW galėngoma Gondingas hidroelektrėnē. Tudie Plongės jūra ožgėmė 1961 m., pabūdavuojos ton elektrėnė.
Tvenkėnė ėlgoms – 4,5 km, pluotis – ligė 0,47 km. Krontā statūs īr, šlaitā apaugė medēs, krūmās. Pri šiaurėnė šmuota īr Plongės ė Kaušienu kuolektīvėniu suodnu bėndrėjės, pėitūs - Nuorėškiu gīvenvėitė, rītūs - Bėrotės, Paprūdė gatvės.
Mariuos īr 3 mažolėkės salas, katrū dėdliausė - Luobiu sala (0,16 ha).
2013 m. lapkristė mien. palėka ėšvalīts šiaurėnis tvenkėnė šmuots ė šiaurės rītėnė tvenėnė prīkrontė.
Onkstenēs Plongės tvenkėnė egzėstavėma metās pakrontie bova pležā. Arkitekta prof. Algėrda Žebrauskė 2014 m. pruojektė mėslėjama ateitie pabūdavuotė prīplauka, padėrbtė mariu pakrontės rekreacėjē.
Kateguorėjė:Plongė Kateguorėjė:Lietovuos tvėnkėnē
Duovainē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Plateliū seniūnėjuo. Anuo gīven 157 žmuones.
Artūrs Rembuo
thumb|200px|Septīniuolėkmete A. Rembuo puortrets, 1872 m. Žans Nėkuols Artūrs Rembuo (Jean Nicolas Arthur Rimbaud, 1854 m. spalė 20 – 1891 m. lapkristė 10 d.) bova prancūzu puoets.
Spalė 13
Spalė 13 dėina īr 286 metu dėina (kelamasēs metās - 287) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Duovainē
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Artūrs Rembuo
Kateguorėjė:Prancūzėjės rašītuojē
Spalė 13
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Lēpē (Vėlnios)
Lēpē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Bezduoniū seniūnėjuo. Anuo gīven 28 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Jorgėškės (Zarasā)
Jorgėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Žvagėnē
thumb|200px|Žvagėnē
Žvagėnē, kėtap žvagėnė, žvagėlis, žvagėnīs ī tuokė žuolie, muokslėškā prigol katra prī krīžmažėidiu augalū (Brassicaceae) šeimuos.
Žvagėnē piktžuolė ī. Aug laukūs, dėrvuonūs, daržūs, pakelies, griuoviūs. Žīdia nug balondė lėgo pat rodenė šalnū.
Tink kap šierals paukštem ė triošem. Tink dietė i saluotas. Ī liekvarsta nug kraujavėma.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Žuolės
1982
1982 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided pėnktadienī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Miestalis (suoda)
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. Anuo gīven 96 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Shota Rustaveli
Shota Rustaveli (grozėnėškā შოთა რუსთაველი) bova XII omžious grozėnu puoets.
Kateguorėjė:Grozėjės puoetā Kateguorėjė:Vėdoromžiu puoetā
Alka (moziejos)
thumb|150px Alka īr žemaitiu moziejos Telšiū miestė. Ons īr ikurts da 1932 m. puoėta Prana Genė. Daba moziejos īr Žemaitiu kultūras draugėjės i Telšiū rajuona gluobuo. Moziejė ekspuozėcėjė sodara etnuograpėnē, arkeologėnē, taikuomuosės dailies, vaizoujamuosės dailies, istuorėnē ė kt. rėnkinē. Alkas moziejui prėklausa Žemaitėjės kaima boities ekspuozėcėjė.
Ramanava (Trakā)
Ramanava - gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Alka (moziejos)
thumb|left|240px|Statolas pri moziejė
Padrūtopē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo gīven 29 žmuonis.
Ramanava (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 84 žmuonis.
Alka (moziejos)
Nūruodas
kateguorėjė:Telšē kateguorėjė:Žemaitėjės muziejē
Padrūtopē
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Ramanava (Trakā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Dorbėns
Dorbėns īr:
Provoslavu kapū kalns
thumb|240px|Kalna šlaits thumb|240px|Kalna šlaits Provoslavu kapū kalns īr Telšiū miestė.
kateguorėjė:Telšē
Mažolē (Akmenė)
Mažolē - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Akmenės seniūnėjuo.
MV Lisco Gloria
MV Lisco Gloria - bova vėins ėš Lietovuos ROPAX tėpa kelptu. Laivs prigolė laivības uorganėzacėjē DFDS Seaways ė liuo plaukiuotė so Lietovuos vieleva.
Mažolē (Akmenė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Graikėjės drachma
thumb|250px|Drachma (1912 m.)
Graikėjės drachma - ton liōb būt nū 1832 lėgė 2002 m. uofėcēlė Graikėjės valiota. ISO 4217 kuods bova GRD. Grakėjā ėbrėdos i akanuomėne krėze 2015 m. imta mėslīt, ka ton drachmas rēk grāžint.
MV Lisco Gloria
2010 m. gaistrs
2010 m. spalė 9 d. laivou plaukont ėš Kīlė, Vuokītėjuo, i Klaipieda ož 10 km i pėitū šmuota nū Lollanda laiva automuobėliu dekė nutėka spruogėms ė laivs ožsėdegė. Sodegė zars vėsos laivs, vėsė laivo plaukė žmuonis bova ėšgelbietė.
Dobėninks
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Marcėnkuoniu seniūnėjuo. Anuo gīven 10 žmuoniu. Kaimalės īr terp mėšku, īr kapėnės.
Grībaulė
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Marcėnkuoniu seniūnėjuo. Anuo gīven 38 žmuonis.
Šalėp īr žemīninės kuopas ė sens žovu tvenkėnīs.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
MV Lisco Gloria
2010 m. gaistrs
Kateguorėjė:Laivā
Dobėninks
Istuorėjė
Kaimalės mėnavuojams nu 1742 m.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Graikėjės drachma
Kateguorėjė:Valiota
Būdvėitis I (Kazlū Rūda)
Būdvėitis I - gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Plotėškiu seniūnėjuo.
Šniokštā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 253 žmuonis.
Būdvėitis I (Kazlū Rūda)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Šniokštā
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Naujāsis Testamėnts
Naujāsis Testamėnts (NT) - Bėblėjės dales, 27 krėkščiuoniū veikalā, parašītė I o., daugoma anū baisē trumpė. Parašīts senuojė graikū ruodo.
Ton knīng sudara 4 Evangelėjės: Mata, Luka, Juona ė Muorkaus, katruos skėrtingas aspektās nušvėit Jiezaus gīvenėm ė muokīm, karo su Apaštalū darbās, kor tesama Evangėlėjė vagol Luk ė pasakuojama aplė pėrmūsius 30 krėkščiuoniū Bažnīčes gīvavėma metū. Vėliau rondas 13 Šv. Pauliaus laiškū, parašītū ėvairiuom Bažnīčiuom ė asmenims; 8 kėtū pėrmūjū krėkščiuoniū vaduovū laiškā; ė Apreiškėms Juonou - apokalipses knīnga: paskutiniū dėinū īvėkē prieš Dėdliūjū Teism.
Vėsas 27 Naujuoje testamėnta knīngas gal būtė suskīrstītas i tris dales:
Graužiu kaimalis
Graužiu kaimalis - Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
Suodnuo liōb gīvent žmuonis, bat palē 2001 metās atlkėkta sorašīma razoltatos anuo nabgīvena nivēns žmuogos.
Onglu kalba
Onglu kalba (English) ī germanu kalbū gropės kalba. Vartuojama JK, JAV, Australėjuo, Naujuojo Zėlandėjuo, dalėnā Airėjuo, Kanaduo, Pėitū Afrėkas Respoblėkuo, Indėjuo. Ana tēpuogė īr vėina ėš oficēliū JTO kalbū.
Par XX o. onglu kalba palėka svieta lingua franca ėš šėta statosa ėšstomdama prancūzu kalba. Daugelie šaliū onglu kalba muokuoma muokīkluos kāp pėrmuojė ožsėinė kalba. Onglu kalba īr daugėlė tarptautėniu uorganėzacėjū kalba.
dešinėje|upright=2|miniatiūra|Onglu kalbuos paplėtėms svieti
Gramatėka
Līgėnont so kėtuom indėeuruopėitiu kalbuom, kaitīms onglu kalbuo mėnėmalos. Dabartėnie onglu kalbuo, skėrtėngā kāp dabartėnies vuokītiu, uolandu ė ruomanu kalbūs, daiktavardē nier kaituomė gėmėniem, nator derėnėmu. Kaitīmas lėnksnēs palėka tėk ivardiūs.
Nūruodas
Kateguorėjė:Germanu kalbas
Smagėnis
thumb|150px|Šimpanzės smagėnis Smagėnis (smagėnē) īr žmuogaus ė kėtū stoumenėniu gīviu vomzdėnės nervu sėstemas cėntrėnė dalės, katrou sodara nervėnis audėnīs, vuo ans sosėded ėš nervėniu lāsteliu ė neuroglėju (makroglėjė, mikroglėjė). Aksuono (nervėnės lōstelės atauga) sklind nervėnē impulā ėš lāstelės, bat dendritās – i lōstelė.
Irena Jasiūnaitė
Irena Jasiūnaitė (1925 m. spalė 29 d. Ruokėškie - 2021 m. lapkristė 15 d. ) bova Lietovuos uoperas dainėninkė (mecosuoprans), lietoviu operas prėmaduona.
Smagėnis
Smagėnis skėrstuomas i šešis šmuotus īr:
Irena Jasiūnaitė
Jasiūnaitė, Irena
Smagėnis
Žmuogou prigolontiu smagėnū proporcėjės dėdliausės tarp kėtū gīvūnu. Ta proporcėjė mieruojama encefalizacėjės koeficijėnto. Pas žmuogo ans īr 7,4–7,8, pas delfėna 4,14, vuo pas šoni 1,2.
Kateguorėjė:Neuroanatuomėjė
Spalė 14
Spalė 14 dėina īr 287 metu dėina (kelamasēs metās - 288) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Mėižeinē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. Anuo gīven 19 prietelē.
Ruokienā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 124 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Slėikē (Juonėškės)
Slēkē - Juonėškė rajuonė, Juonėškė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 7 prietelē.
Kelias į žvaigždes 2
Kelias į žvaigždes 2 (Kels i žvaiždes 2) - nu 2006 metū spalė 7 dėinuos iki groudė 30 per LNK televizėje translioujams mozėkinis realībes šou. „Kels i žvaidžes 2“ korts diel laba dėdėle pėrmtaka "Kel i žvaiždes" popoliaroma.
Dalīviu sārašos:
Dalīviu sārašos (pu brūkšne parašīts dalīve dalīvavėma laiks): Dalīviu sārašos (po brūkšnio parašytas dalyvio dalyvavimo laikas):
Kateguorėjė:Realībės šou
Metala mozėka
miniatiūra|250px|Metala gropė [[Korpiklaani]]
1971
1971 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided pėnktadienī.
Metala mozėka
Metala mozėka aba sonkosā metals īr vėins ėš mozėkas stėliu. Onsā XX omžė aštontam dešėmtmeti ėšsėvīstė ėš ruoka. Metals pasėžīmi nuognē dėdle mozėkas ivairuove no anam paprastā īr būdings gausos alektrėniu gitaru, mošamūju instromentu naduojėms.
1971
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Metala mozėka
Palē ideoluogėjė metals skėstuoms i:
Kateguorėjė:Mozėkas žonrā
Spalė 15
Spalė 15 dėina īr 288 metu dėina (kelamasēs metās - 289) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Ontsėinē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Plateliū seniūnėjuo. Anuo gīven 12 žmuoniū.
Paīkuojā
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo gīven 34 žmuonis.
Ontsėinē
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Paīkuojā
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Koudē (Klaipieda)
Koudē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo. Anuo gīven 94 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
2015 m. pruotestā Armenėjuo
'''2015m. pruotestā Armenėjuo''' prasidiejė, nes Armienėjės valdė bėrželė mienesie pakielė kainas ož alektra. Pruotestā notėka keliūs mėistūs vēno meto.
Socēlėnē tėnklā
Pruotestūs Armienėjuo dėdlē glabnė īr duocēlėnē tėnklā. Pvz. Twitter ton pruotrestā tor ton puopolērės paskīras: #ElectricYerevan, Revolution of socket, ElectroMaidan, EnergoMaidan.
Kateguorėjė:Notėkėmā
Haėtis
Haėtis aba Haėtė Respoblėka īr valstībė Vest Indėjuo, Karėbu jūruo, Ėspanėjuolas saluo. Robėžioujas so Duomėnėkas Respoblėka.
Mėškuonis (Vėlnios)
Mėškuonis - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Bezduoniū seniūnėjuo. Anuo gīven 126 žmuonis.
Šaltėnē
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Haėtis
Puolėtėnė sėstema
Haėtis īr posiau prezidėntėnė valstībė. Prezidėnts renkams vėsoutėniūs rėnkėmūs. Haėtie labā paplėtosė kuoropcėjė.
Gvaizdėkelē
thumb|215px|Gvaizdėkelē Gvaizdėkelē ī pagards, katros rondas ėš truopėkūs augontė augala – kvapniuojė gvaizdikmedė, katros prīgol prī mėrtėniu augalū (Mīrtaceae) šeimuos.
Haėtis
Puolėtėnė sėstema
Kateguorėjė:Šiaurės Amerėkas valstībės
Gvaizdėkelē
Pagards gvaizdikmedė pomporā ī. nūnokė̄ anėi doud dėdlē laišku skuoni ė saldu smuoka.
Tonkiausē gvaizdėkelius ded i kuompuotus, erbatas, saldiesius. Kėtor anās skanėn rīžus, mēsa, marėnatus.
Gvaizdėkelius daugiausē svietė augėn Induonezėjuo. Mažesni ūkē ī Šri Lankuo, Kuomorūs, Tanzanėjuo, Madagaskarė.
Samauka (Trakā)
Samauka - gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Tievs
Tievs īr vīrs, katros tor ė priveiz sava vākos. Bioluogėškā tievs īr tas, katros praded vākos, bat neretā atsėtėnk, ku tievs palėk šėimā ė neatlėik suocēlėnės tievā fonkcėjės.
Samauka (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Tievs
Senuobie tievs liuob būtė šeimuos glavniausis gaspaduorios, katros oždėrb pėnėngos ė priveiz gerbūvi. Ale dabā tuojė tieva padietis geruokā pasėkėitė.
Samauka (Trakā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Tievs
Kateguorėjė:Žmuogos
Kamontėškės
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Elnēkalnis
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Plotėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Joga
Jogas teuorėnis pamats – Samkhja, vuo joga – praktėnis ėšsėvadavėma metuods. Pavadėnėms kėlėma sanksrėtėšks (योग, yoga, nu yuga (jungs), kumet yuj znuočie: „sorėštė, itemptė“.
Kateguorėjė:Fėluosuopėjė Kateguorėjė:Indoėzmos
Kėlbėsā
Kėlbėsā - Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 7 prietelē.
Topėkā (Akmenė)
Topėkā - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Akmenės seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Gėpienā
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
José Saramago
thumb|José Saramago
Žuozė Saramags (José de Sousa Saramago, gėmė 1922 m. lapkristė 16 d. - mėrė 2010 m. bėrželė 18 d.) īr puortogalu rašītuos ė žornalėsts Nuobele premėjės laureats. Ans tēpuogė īr Puortogalėjės kuomonėstu partėjės narīs.
Kateguorėjė:Nuobele premėjės laureatā Kateguorėjė:Puortogalėjės rašītuojē Kateguorėjė:Komunėstā
Žuolīnė
thumb|240px|Mietru žuolīnė
Žuolīnė ī tuokis gierals (erbeta), katra taisa ėš žuoliū, žuolīnu, tepuogė vairiū augalū daliū: vaisiu, ougu, lapu, pomporū, stombriu, šaknū ė žėidū. Ta nie tikruojė erbeta, ba ana taisa ėš erbetmedė krūma lapu.
Žuolīnė nug senuobės žmuonis taisa vėsopėrm kap liekvarsta nug vairiausiu lėgū: paršalėma, šėrdėis, nervu, pėlva, ėnkstu lėgū, miegou pagerintė ė panašē. Žuolīnē taisa ė švėižės žuolės, ė džiuovintas, mėrkītas, ougas taisa kap ougīnė.
Kap katrūm augalū žuolīnė tora gera smuoka, gardu skuoni ė tink gertė šiaip: tonkiausē tuokiam gieralou žuolīnės taisa ėš mietru, ramoliu, tīmėjuonu, melėsu, vingrīkštiu, lėipžėidiu, srevžuoliu, tepuogė vaisiu ėr ougu.
Bronius Kazėnas
Bronius Kazėnas (g. 1954 m. bėrželė 7 d. Klīvlendė, JAV) īr Lietovuos uoperas dainėniks (tenuors).
Kazėnas, Bronius
Plongės Šv. Juona Krėkštītuojė bažninčė
'''Plongės Šv. Juona Krėkštītuojė bažninčė''' īr glabna katalėku bažninčė Plongie. Vėina dėdliausiu Lietvoas bažninčiu, arkitektūras pamėnklos. Parapėjuo tēpuogė īr Staneliu šv. Kazėmiera bažninčė, Plongės Vėsū Švėntū kuoplīčė.
1570 m. paskėrta fundacėjė Plongės bažninčės būdavuojėmou. 1590 m. bažninčė prigolė evangelėkams refuormatams, paskiau 1617 m. pabūdavuota katalėku bažninčė, atdarīta parapėjės muokīkla.
Na vėina sīki nusariuojė gaisrā. Vėins anū bova 1812 m. Konėgs Apuolėnars Kolakauskis Plongės bažninčiuo 1863 m. perskaitė sokėlėliu atšaukėma, diukuo gava 100 robliu bauda ėr ėškelts i Saluotios. 1797-1934 m. stuoviejė medėnė bažninčė, ligė kuolē bova bėngta būdavuotė dabartėnė neoruomanėnė bažninčė.
Naują bažninčė 1933 m. siejės 24 d. konsekrava vīskops Jostėns Staugaitis, ale vėdo švītrava ligė 1940 m. Bažninčiuo tēpuogė īr varguonā, anās varguonava varguonėninks ė kompozėtuorios Ontans Puocios.
Bažninčės švėntuoriuo īr tuokėtās pamėnklā ė znuokā:
Kateguorėjė:Plongė Kateguorėjė:Žemaitėjės bažninčės
Valerėjos Leontijevs
Valerėjos Leontijevs (pėlns vards Валерий Яковлевич Леонтьев; g. 1949 m. Kuova 19 d. Rosėjė) īr Rosėjės popsa dainėninks.
Esėls
thumb|240px|Esėls
Spalė 16
Spalė 16 dėina īr 289 metu dėina (kelamasēs metās - 290) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Esėls
Esėls ī tuokis gīvuolis, katros muokslėškā prigol prī arkliū (Equidae) šeimuos.
ī kėlėma nug Šiaurės Afrėkas, vuo daba kap dīks gīvis rondams tiktās palē Rauduonuojė jūra, ožtatās gausē augėnams kap gīvuolis cieluo Šiaurės ė Rītū Afrėkuo, Artėmūsiūs Rītūs, Iranė, Indėjuo, Luotīnu Amerėkuo, Pėitū Euruopuo.
Aukštoms būn 79–160 cm, vuo svera nug 80 lėgo 480 kg. Ėšgīven nug 12–15 lėgo 30–50 metu. Kailis būn vairiū barvu, tonkiausē pilks, rods, šėrms, sīkēs garbiniouts, gaurouts.
Nauduon žmuonis esėlus kuokėm dāktam, montuom gabentė, gal' neštė ė vėina žmuogu, tink kinkītė i ratus, žombi. Kap katrūs svieta vėitūs (pvz., Italėjuo) žmuonis gera esėlės pėina, tepuogė jied esėlīna. Ėš esėla skūras dėrb pergamėnta.
Kateguorėjė:Gīvuolē
Atsinaujėnontė energėjė
thumb|300px|Viejė malūns [[Žemaitėjė|Žemaitėjuo. Viejė energėjė īr vėins ėš dėdliausē aplėnka saugontės energėjės šaltenės]]
Atsėnaujėnontė energėjė efektivē ėšnauduo atsenaujinontios energėjuos šaltenios, kāp pavīzdiou saulės, viejė, lītaus, bongu.
Atsėnaujėnontės energėjuos teknuoluogėjės ėvairau nu saules energejės, viejė energėjės, hėdraenergėjės, biuomases ė biuodegalu transportou.
Vėsam svietė atsėnaujėnontės energėjės šalteniu panauduojems plīnt. Glabnuojės šėtuos energėjuos teknuoluogėjės tėisiuogē, aba netėisiuogē remas saules vēkėmo.
Daba svietė platiausē nauduojama biuomasės ernergėjė, pavīzdiou medenas degėnėms. Ontrs dėdliausē panmauduojams svietė atsėnaujėnontės energėjuos šaltenės īr vondens (hėdra) energėjė.
Kateguorėjė:Energetėka
Kapėniškē
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Marcėnkuoniu seniūnėjuo.
Par kaimalė tek opis Skroblos.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 54 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
1965
1965 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided pėnktadienī.
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Atlaužā
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Plateliū seniūnėjuo. Anuo gīven 6 žmuones.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Naujasuodnė (Vėlnios)
Naujasuodnė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Bezduoniū seniūnėjuo. Anuo gīven 22 žmuonis.
Juonėškis (Antazavė)
Juonėškis - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazavės seniūnėjuo, 5 km nu Samaniu. Suoduo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Mėželē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo. Anuo gīven 73 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Suokrats
thumb|Suokrats Suokrats (Σωκράτης) (469 m. pr. Kr. - 399 m. pr. Kr.) – graiku fėluosuops, gīvenės ė veikės Atienūs. Suokrats sopuormava puovėiza, ka fėluosuopėjė īr būds sėikt gīvenėma ėšmėntėis. Suokrats dėdlē prėsdė̄jė pri etėkas ė luogėkas muokslu vīstėmuos.
Kateguorėjė:Antėkas fėluosuopā Kateguorėjė:Epėstemuoluogā
Ėslandėjė
أيسلندا Ísland འཁྱགས་རུམ་གླིང་ཕྲན ‘Āina Hau आइसलैंड Īslande Iceland Islandia Islandiye МөснҺазр
Pīpalē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo gīven 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Cėnemuons
miniatiūra|240px|Cėnemuona žėivies lazdalės ė mėltalē Cėnemuons ī pagards, katros parēn nug cėnemuona medė (Cinnamomum), augontė Pėitū ė Pėitrītiu Azėjuo, žėivies. Ton žėivė nūlop, sodžiuovėn ė somal ė mėltalius. Anās skanėn daugomuo vairius saldiesius – sausainius, bondielius, kuompuotus, vāsius, erbata. Tora saldu smuoka, skuonis kartuoks.
Daba svarbė̄jė cėnemuona augėntuojē ī Šri Lanka, Indėjė (īpatingā Kerala), Bangladešos, Kėnėjė, Induonezėjė, Vietnams, Zanzėbars, Madagaskars, Brazilėjė.
Kateguorėjė:Pagardā
Spalė 17
Spalė 17 dėina īr 290 metu dėina (kelamasēs metās - 291) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Savėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Plaktėnē
Plaktėnē - Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 8 prietelē.
Mastopis
Mastopis īr opalis Žemaitėjuo, Telšiū rajuonė; Patieklas dešėnīsis ėntaks. Ėštek ėš Dorbėna ežera, katros īr 5 km i vakarus nū Telšiū. Ons tek i rītus, partek Mastė ežera. Terp Dorbėna ė Mastė ežerū opė īr vadėnama Dorbėno. Žemopė vaga īr soregoliouta. Ont Mastopė, Telšiūs īr ožtvanka.
Dėdliausis ėntaks īr Kaupis (kair.).
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis Kateguorėjė:Telšē
Juonėkātē (Telšē)
Juonėkātē - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. Anuo gīven 10 prieteliu.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Dromblė Kaula Kronts
Dromblė Kaula Kronts īr valstībė Vakarū Afrėkuo. Robežiounas so Liberėjė, Gvinėjė, Malio, Burkina Faso, Gana. Tēpuogė skalaun Atlanta ondenīns.
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Spalė 18
Spalė 18 dėina īr 291 metu dėina (kelamasēs metās - 292) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Mindaugas Rojus
Mindaugas Rojus (g. 1981 m. sausė 24 d. Darbienūs, Kretīngas rajuonė) īr Klaipiedas valstībėne mozėkėne tētra suolėsts, Lietovuos uoperas dainėniks. LRT mozėkėne pruojėkta Triumfo arka posfėnalėninks.
Rojus, Mindaugas
Vuoverė
260px|thumb|Vuoverė (Sciurus vulgaris)
Grėgaliūnėškės
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Plotėškiu seniūnėjuo.
Vuoverė
Vuoverė, sīkēs vuoverie īr mažos žvieralis, katros muokslėškā prėgol vuoverėniu gīviu šeimā. Gīven medies (daugiausė spīglioutiu), ont mediu. Tonkē apsėgīven šalep miestu, drōsesnės nesėbaug žmuogaus.
Grėgaliūnėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Astravs
Astravs  ī miests šiaurės vakaru Godėjuo, Astravs rajuona centrs. Astravs ī ož 55 km i rītū šmuota nūg Vėlniaus. Miesta apīlėnkies ė patiam Astravė nug senībiu gīvena šmuots lietoviu. Miestalis pėrma sīki pamėnavuots 1468 m.
Akanuomėka
Miests grēta aug nūg ton gadīnes kūmat pradieta būdavuotė atuomėnė alektrėnė. I miesta atsėkielė šmuots aukštuos kvalėpėkacėjės specēlėstu.
Kateguorėjė:Baltarosėjės gīvenvėitės
Grėgaliūnėškės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Vuoverė
Kateguorėjė:Žvierē
Huondūrs
Huondūrs o Huondūra respoblėka īr valstībė Centrėnė Amerėkuo, terp Karėbu jūras ėr Ramiojė vuondenīna. Robėžioujas so Gvatemala, Salvaduoru ėr Nikaragva.
Kateguorėjė:Šiaurės Amerėkas valstībės
Smalē (Juonėškis)
Smalē - Juonėškė rajuonė, Juonėškė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Stėrbātē (Gaurė)
Stėrbātē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo gīven 62 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Pakatėnės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Ėslandu kalba
Íslendskt (mál) Íoslainnis Islandsk språk
Nuorvānē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
1954
1954 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided pėnktadienī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Sūnos
Sūnos īr vīrėškuos gimėnies tievū atžala. Nūg sena sūnā bova pagrendėnē šeimuos lėnėjės tesiejē ė paveldietuojē.
Kateguorėjė:Žmuogos
Gėlaitē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Plateliū seniūnėjuo. Anuo gīven 84 žmuones.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Pasakėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Bezduoniū seniūnėjuo. Anuo gīven 29 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kastantėnava
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Kēsā
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. Anuo gīven 50 prieteliu.
Kašietas (Marcėnkuonis)
Kašietas - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Marcėnkuoniu seniūnėjuo, šalėp Grūdas opės. Par suoda ēn kels Marcėnkuonės-Merkėnė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 24 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Bajėnā I
Bajėnā I - Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 46 prietelē.
Petras Oleka
Petras Oleka (g. 1895 m. lapkristė 9 d. Maskvuo - m. 1975 m. balondė 17, Vėlniou) bova Lietovuos uoperas dainėniks (buosos), pedaguogs, režisuorios.
Oleka, Petras
Nėbrā
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo. Anuo gīven 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Sun Dzi
thumb|200px|Klasėkėnis Sun Dzi puortrets Sun Dzi īr garbies tėtols, soteikts Sūn Wǔ (孫武; api 544—496 m. pr. Kr.), bova garsiuos senuobės kėnu kningas api vainas strategėjė „Kuovas mens“ autuorios.
Kateguorėjė:Kėnėjės fėluosuopā
Spalė 19
Spalė 19 dėina īr 292 metu dėina (kelamasēs metās - 293) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Paguonėškos metals
Paguonėškos metals (pagan metal) īr vėins ėš metala mozėkas stėliu. Anam būdingas dainės aple paguonībė, senuobė, mėtuoluogėjė, vainas (īpatėngā prīš krėkštiuonius). Tonkē nauduojamė netradėcėnē metalō mozėkas instomentā, dainiuojama senuobėnėm, retuom kalbuom (pvz. prūsu, luotīnu, acteku ė kt.).
Tuoliuotuonīs
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Paguonėškos metals
Paguonėškos metals vėso pėrma skėriams palē sava tematėka a ne palē mozėka. Veizėnt ėš mozėkas puovīzas paguonėškos metals galė būt skėriams kāp fuolkluorėnis metals, black metals, death metals, doom metals.
Tuoliuotuonīs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Paguonėškos metals
Paguonėškos metals palėka puopoliaros par paskotėnius 2 dešimtmetius. Nuogniausē īr paplėtės Skandėnavėjuo, Rītū Euruopuo (tamė tarpė ė Lietovuo). Šėta mozėka īr puopoliari terp paguonībės, istuorėjės gerbieju, modernėzma, gluobalėzacėjės, krėkštiuonībės neprietėliu.
Žīmės svieta paguonėška metala gropės īr Bathory, Finntroll, Eluveitie, Arkona, Temnozor, Ensiferum, Korpiklaani, Turisas, Týr, Tenochtitlan. Lietovuo ana grajėn Poccolus, Obtest, Andaja, Zpoan Vtenz, Ha Lela, Eudine Seythe.
Kateguorėjė:mozėkas žonrā
Folkmetal
Gzimsos
thumb|240px|Gzimsos ont noma Bīdguoščiou (Lėnkėjė)
Gzimsos aba karnėzos ī golstos vairė platoma ėškėlėms, padėrbts kuokė bodinka fasadė aba vėdou (interjėrė). īr ė kap papoušėms, ė kap dākts, katros sauga sėina nug lītaus.
Gzimsus ėšbūdavuoj i rinki palē stuoga, longus, palongės, pečius. Paprastā būn vairē ėšlonkstīti, so papoušėmās. Gzimsās liuob tonkiausē pouš paluocius, bažninčės, miesta nomus.
Kateguorėjė:Arkėtektūra
Velėkoškes
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Dokra
thumb|200px|[[Muotīna so dokrom]]
Dokra, doktie īr muoterėškas gėmėnės tievū atžala, tas ī – mergaitė aba muotrėška sava tievams.
Gardakolis
thumb|250px|Gardakolė žėidā
Gardakolis, kėtap šonmuorkis ī tuokis augals, muokslėškā prigolons prī skietėniu augalū (Apiaceae) šeimuos.
Gardakolis ožaug 40-150 cm aukštoma, ī daugiametis, ciels augals smėrd. Lapā ė žėidā padabnē muorkou, stombris aukštesnis ė stuoresnis kap kvīna. Žīdia baltās žėidās bėrželė–rogpjūtė mienėsēs. Aug patuoriūs, kūlīnūs, pamedius, pėivūs, pakeliūs.
Anūm stombrē tink švilpiu dėrbėmou, žėidā – darīmou geltuonā.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Žuolės
Ožsėinis (Šėlalė)
Ožsėinis - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Traksiedė seniūnėjuo.
Vasėliaučėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Ožsėinis (Šėlalė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 17 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
1943
1943 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided pėnktadienī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Žėborē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo gīven 39 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Brėidis
thumb|260px|Brėidis (Alces alces)
Brėidis īr stambos gīvis, katros prėgol alnėniu šėimā. Sver vėrš 550 kg. Tor dėdlius ragus.
Lentėne (Telšē)
Lentėne - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo, ož 4 km ī rītos nu Varniū. Anuo gīven 6 prietelē.
Brėidis
Žemaitėjuo brėidiu īr dėdlesnies medies.
thumb|left|260px|Ėšplėtims
Kateguorėjė:Žvierē
FK Ekranas
FK Ekranas bova Lietovuos futbuola klubs ėš Paneviežė. 2015 m. galotėnā bankrotava.
Kolėzėjos
thumb|200px|Kolėzėjos dėinas čieso Koliziejus da kėtēp vadėnams Flavėjaus amfitētros – dėdliausis ė seniausis svietė amfitētros, asontės Ruomuo, Italėjuo. Bova žīmos gladiatuoriu kuovuom terp savėis ė prīš laukėnius žvieris. Vieliau, kumet Ruomas imperėjė palėka krėkščiuonėška, 404 m. tuokė mūčėjėmā bova oždraustė.
FK Ekranas
Šaltenē
Ekranas
Kolėzėjos
Šaltenē
Kateguorėjė:Bodīnkā Kateguorėjė:Naujė̄jė septīnė svieta dīvā Kateguorėjė:Senuobės Ruoma Kateguorėjė:Italėjė
Spalė 20
Spalė 20 dėina īr 293 metu dėina (kelamasēs metās - 294) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Lavīsos
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Marcėnkuoniu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Katėnėškė (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Zoikėškē (Tauragie)
Zoikėškē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo gīven 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Pjaulē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo. Anuo gīven 46 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Džiovanis Pjerluidžis da Palestrina
thumb|150px Džiovanis Pjerluidžis da Palestrina, da žėnuoms pravardė Palestrina (1525 aba 1526 m. − 1594 m. vasarė 2 d.) bova XVI omžiaus italu Ruomas polifuonėnės muokīklas kompozėtuorios, vėins žėnuomiausiu renesansa ė Vakarū koltūras kompozėtuoriu. Skaituoma, ka anuo korība (dėdlis šmuots bažnītėnē vuokalėnē korėnē īr) tonkē vertėnama aukštiausio renesansa polifuonėnės mozėkos prigavėmo.
Kateguorėjė:Italėjės kompozėtuorē Kateguorėjė:Renesansos
Bajėnā II
Bajėnā II - Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 11 prieteliu.
Kiaunė
thumb|250px|Kiaunė
Kiaunė īr žvieralis, katros muokslėškā prėgol kiaunėniu šeimā. Ana gīven mediūs, ont mediu. Jied graužėkus, vombzdius, paukštius.
Žemaitėjuo kiauniu īr ožtektėnā daug.
Kateguorėjė:Žvierē
Italėjės gimnos
thumb|right|180px|Džiuofreds Mamelis - gimna žuodiu autuorios thumb|right|180px|Mišelis Novaro - gimna mozėkas autuorios Il Canto degli Italiani (Italu dainė) aba Inno di Mameli (Mamelė gimnos) - valstībėnis Italėjės Respoblėkas gimnos. Žuodē parašītė 1847 m. Genujuo dvėdešėmtmetė studėnta ė patrijuota Džiofreda Mamelė. Mozėkas autuorios Mišelis Novaro. 1861 m. palėka Savuojės karalėšku paluociu gimno ė nauduots, kāp valstībėnis gimnos. 1922-1943 m. (fašistu valdīma čieso) pakeists i Giovinezza. 1946 m. spalė 12 d. Italėjē palėkos respoblėka apėntās jėmta nauduotė Il Canto degli Italiani, ale īstatīmėškā patvėrtints tėktās 2005 m. lapkristė 17 d. Paprastā grajėjams pėrmasės puosmos (2 sīkio) ė prīdainis. Čiesās grajėjama ė īžonga.
Italėški žuodē (trompuojė versėjė)
Fratelli d'Italia,
l'Italia s'è desta,
Plėkakolnės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Bezduoniū seniūnėjuo. Anuo gīven 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Italėjės gimnos
Italėški žuodē (trompuojė versėjė)
s'è cinta la testa.
Dov'è la Vittoria?
Le porga la chioma,
che schiava di Roma
CORO:
siam pronti alla morte.
Siam pronti alla morte,
Žėlėntėškės (Trakā)
Žėlėntėškės īr gīvenvėitė Trakū rajuonė, Uonoškė seniūnėjuo.
Italėjės gimnos
Italėški žuodē (trompuojė versėjė)
l'Italia chiamò.
Žėlėntėškės (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Italėjės gimnos
Italėški žuodē (trompuojė versėjė)
Stringiamoci a coorte,
l'Italia chiamò! (si!!)
Kėtė puosmā
Noi fummo da secoli
calpesti, derisi,
perché non siam popolo,
perché siam divisi.
Raccolgaci un'unica
bandiera, una speme:
di fonderci insieme
già l'ora suonò.
CORO Uniamoci, uniamoci,
l'unione e l'amore
le vie del Signore.