cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
1871
1871 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided sekmadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Dėderaulėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniū.
Émile Durkheim
Εμίλ Ντιρκάιμ ईमिली डर्खीम Emile Durkheim Дюркгайм Еміль 爱米尔·杜尔凯姆
Dolkėškė (Trakā)
Dolkėškė - gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Makštē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Alsiediu seniūnėjuo.
1865
1865 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided sekmadeinī.
Makštē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 59 žmuonis.
Popa
thumb|200px|Popu brondis
Makštē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Popa
Popa ī tuokis augals, daržuovė, katra muokslėškā prigol prī brondėniu augalū (Fabaceae) šeimuos.
Tasā augals vėinmetis ī, ožaug nug 40 lėg 120 cm aukštoma. Toria popa ėlga šakni ė statmena stombri. Lapā aug groties, vėins prīšās kėta. Žėidā baltuos spalvuos, kap laivelē, aug pu 5-8 kekies. Popa ožaugėn lėg 20 cm ėlgoma brondis, katras pradiuo būn žalės ė mēsingas, ale paskom paroduo. Tūsė brondīsė  būn pu 3-5 dėdlės, stambės sieklas. Žīdia popas par vasara – nug bėrželė lėg rogpjūtė.
Popas ī sena daržuovė, katra žmuonis gausē liuob taisītė jiediou. Popas liuob koltė, ėš anūm dėrbtė mėltus, vuo ėš anūm keptė pīragus, maišītė i douna. Tepuogė popas jied vėrtas, ded i zopė (popīnė). Da popas, anūm vėrkštis, žalės brondis gers šierals gīvuoliam ī.
Čiesos, kap žīda popas ī popžīstis (aba popžīdis) – tap seniau vadėna ton čiesa, kap žėimuos atsargas jau bėngės, vuo naujė derliaus da nie. Ton čieso žmuonis tora valgītė kūdiau ė lauktė, kap ožderies popas ė būs švėižė jiedė.
thumb|left|200px|Popėina (popu lauks) thumb|left|200px|Popas
Kateguorėjė:Daržuovės Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Georgia O'Keeffe
О'Киф, Джорджия
Silvėjos Santosos
thumb|right|Silvėjos Santosos
Silvėjos Santosos (Silvio Santos, g. 1930 m. groudė 12 d.), puopolēros Brazilėjės TV laidū vedies ė verslėninks, anam prėgol Brazėlėjės TV kanals „Sistema Brasileiro de Televisão“.
Ons padarė dėdlė ītaka Brazilėjės televėzėjā. Ons atvedė i Brazėlėjė terptautėniū laidū fuormatos (Celebrity Big Brother, Candid Camera, The Biggest Loser, Whēl of Fortune, Family Feud, Deal or No Deal, the RTL Idols franchise, Are You Smarter Than a 5th Grader? ė Who Wants to Be a Millionaire?).
Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis‎
Lokštā
thumb|240px|Lokštā
Lokštā kėtap lokšts, lokšta, žōskuojė, žōskuojis ī tuokė žuolie, katra muokslėškā prigol prī viedrīnėniu augalū (Ranunculaceae) šeimuos.
Augals daugiametis ī, 12-40 cm aukštoma. Lokštu stombrē būn stori, apvali, toštavėdorē, golsti aba augontīs i vėršu, šakuoti. Lapā stambi, veši, rīškē žali. Lokštu žėidā dėdli, geltuoni, so 5-10 lapaliu.
Lokštā trocīzna ī. Anās apsitrocīj arklē, karvės, žōsītē. Tink kap liekvarts gīdītė skūras lėgas.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kaukazos (Kauns)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 24 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Ajuotē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Margava (Kauns)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 33 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
1882
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Gobėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Katē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Endrė̄java seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Bedřich Smetana
بدريش سميتنا Bedrich Smetana
Veriūgėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
1893
1893 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided sekmadeinī.
Aukštakalnē (Zarasā)
Aukštakolnē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Martėnava (Kauns)
Martėnava - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Karmielavuos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 65 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
1933
1933 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided sekmadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Ivuonėškės (Trakā)
Ėvuonėškės - gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
1899
1899 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided sekmadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Carla Marins
thumb|right|180px|Carla Marins
Carla Marins (g. 1968 m. bėrželė 7 d. Campos dos Goytacazes, Rio dė Žanėirė) - Brazilėjės aktuorė.
Televėzėjuo
Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
Ėrkėnē (Plongė)
Ėrkėnē īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Alsiediu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Šeparnė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Suodeliokā
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Šeparnė
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Suodeliokā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Spaudē (Šiaulē)
Spaudē - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniū.
Juovāšėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniū.
Tīliūnėškės
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
XXI omžė septints dešimtmetis
Tūkstontmetē: 2 tūkstontmetis – 3 tūkstontmetis – 4 tūkstontmetis
Omžē: XX omžios – XXI omžios – XXII omžios
Dešimtmetē: ketvėrts - penkts – šešts – septints – aštonts - devints - dešimts
Stepuonėškės (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Jorgātē (Plongė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 12 žmuoniū.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
1939
1939 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided sekmadeinī.
Smertės
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Ažobalē (Zarasā)
Ažobalē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Pelenē (Kauns)
Pelenē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Karmielavuos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 67 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Mônica Carvalho
thumb|right|Mônica Carvalho
Mônica Carvalho (1971 m. kuova 28 d. Rio dė Žanėirė) īr Brazilėjės aktuorė, onkstiau liōb būt muodelio.
Rīkštīnė
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Karmielavuos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 76 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Šalpėrtē
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 17 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Semelėškiū Būda
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Kaliedātis
thumb|250px|Kaliedātē
Kaliedātius kep ė švėntin vėinuolē aba bažninčės. Anūs seniau liuob ėšvežiuotė pu žmuonis zakristėjuons aba vargamistra. Kuokis kaima žmuogos paėms arkli ė pasisodinė̄s bažninčės žmuogu vėsor ėšvežiuos. Pluotkelius laikīs tuokiam koparali. Kaliedātius liuob dalintė ė konings kalieduodams. Žmuonis ož kaliedaiti pėningās aba grūdu saika liuob doutė. Daba kaliedātius žmuonis gaun bažninčiuo.
Kaliedātis īr kap ė bažninčiuo apieruojamas uostėjės atėtėkėms. Anuo dalėnėmasės rēšk meilė, tīroma, skalsa. Ba katalėku tradėcėjės, tas īr ė sena baltu tradėcėjė apieruotė ė dalintėis douna.
Lėg Kūčiu dėinuose kaliedātis nuognē kieravuojams, isokams i švaru abrūsa. Par Kūčiu vakarienė, kap pradiuo vėsi pasimelda, šeimuos tievs jėm kaliedāti ė doud laužtė žmuonā, vuo paskum ė kėtiem, dalindams da palabėn, kū tās gerā pasaka. Paskum kuožnos da terposavi pasilauža kaliedātius. Paprastā kaliedātė paskum da ided ėr i jiedius, īpatingā i grūdus, kas jiedis taipuogė būtom pašvėntints.
Kateguorėjė:Viera Kateguorėjė:Jiedē
Pelenē (Plongė)
Pelenē īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Alsiediu seniūnėjuo.
Marėjė Baltrienienė
Marėjė Baltrienienė (g. 1941 m. bėrželė 1 d.) īr Lietovuos etnuomozėkuoluogė, liaudėis orkestra dėrėgentė, konklėninkė.
Pelenē (Plongė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniū.
Stānėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Marėjė Baltrienienė
Baltrėnienė, Marija
Pelenē (Plongė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Ricardo Pérez
Ricardo Perez (pėlns vards Ricardo Pérez Tamayo g. 1973 m. lėipas 21 d.) liōb būt Kolombėjės fotbuola žaidiejo, īr fotbuola kloba Fortaleza Fútbol Club prezidents.
Klobėnė karjiera
Pruofesiuonala karjiera pradiejė Millonarios klobė.
Stānėškės
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Vėkaitē
Vėkaitē - Kiedainiū rajuonė, Gudžiūnu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 357 prietelē.
Nariepā
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Karmielavuos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 78 žmuonis.
Ažorāstē (Sovēks)
Ažorāstē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
XXI omžė aštonts dešimtmetis
XXI omžė aštonts dešimtmetis prasidies 2071 metās ė bėngsas 2080 metās.
Tūkstontmetē: 2 tūkstontmetis – 3 tūkstontmetis – 4 tūkstontmetis
Omžē: XX omžios – XXI omžios – XXII omžios
Dešimtmetē: penkts – šešts – septints – aštonts - devints - dešimts - pėrms
Žīmas
Kateguorėjė:XXI omžios
Jolėjė Joudienė-Čereškātė
Jolėjė Joudienė-Čereškātė (g. 1941 m. vasarė 2 d.) īr Lietovuos konklėninkė, mozėkas muokītuojė, kuorvedie.
Juodienė-Čereškaitė, Julija
HansaWorld
HansaWorld īr terptautėnė versla uoranėzacėjė, katra ėšdėrb pruogramėnios rakondos ė parduod ėntegroutos versla valdīma (ERP) ė rīšiū so klientās (CRM) sprendėmos. Bendruovė ėkorta 1988 metās Švedėjuo.
Ėš vėsa HansaWorld dėrb aple 300 prieteliū ėvairiūs svieta šmuotūs. HansaWorld dėrb 90 svieta valstībiu, ėš katrū tor 16-uo atstuovībės (ėš vėsa 23 atstuovībės).
Advėnts
Advėnts īr čiesos posketvirtuos nedielės pėrm Kaliedu. Tas ī čiesos sositoriejėmou, Kaliedu laukėmou. Advents prasided Švėnta Andriejaus dėina – ana nie vėinuoda kuožnās metās, ale ėšpoul kor tās lapkristė pabonguo aba groudė pradiuo. Tou čiesou jau ožsibeng vėsi ūkė darbā, pamažo žmuonis jėm taisītėis Kalieduom. Par Advėnta žmuonis dėrb tap, ka nakeltom alasa, ba tap kėtās metās gal visuokės nelaimės nutiktė. Tūdie žmuonis liuob nekirs medės, nekirps aviū, nepils pagalviu ė kt. Pondielēs būtėn laikītėis pasninka – nejiestė mēsuos, vuo vėituo anuos tonkiausē jied žovi.
HansaWorld
Rakondā
HansaWorld Enterprise īr ERP ė CRM sėstema, skėrta stombiuoms versla uorganėzacėjuoms. HansaWorld Enterprise siūlėjė daugiau, kāp 45 muodolios, apėmontius fėinansos, luogėstėka, kasuos rakondos, darbū kaštos, CRM, alektruonėnė pašta ėr alektruonėne kuomercėjė. Gal nauduotėis lėgė 250 prietelio vėina sėstema.
Advėnts
Par advėnta vierīta, ka vaikšta dūšės, vieliuokā, ė jēb anūs kap tas sotrikdīsi, ta anėi pridarīs ėškadas aba gausi numėrtė. Tou čiesou nagalam šuoktė, garsē dainiuotė, ožtatās dainiuo spakainas advėnta dainės, min mīslės, ēn ratalius.
HansaWorld
Rakondā
HansaWorld Express
HansaWorld FirstOffice Professional, rakonds mažuoms imuoniems, praletontės standartėnė apskaita lėgė fonkcėju CRM.
1961
1961 - īr nakelamė̅jė metā, katrėi prasėded nedielės dėinuo.
Gėmėma dėinas
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Advėnts
Kateguorėjė:Viera Kateguorėjė:Papruotē
Vladėslava
Vladėslava - gīvenvėitė Trakū rajuonė, Aukštadvarė seniūnėjuo.
HansaWorld
Rakondā
HansaWorld FirstOffice Start apkaituos ė kuontaktū valdėma rakonds mažuoms imuoniems.
Eliana Michaelichen Bezerra
Eliana Michaelichen Bezerra (tonkē vadėnama paprastā Eliana) īr Brazilėjės TV laidū vadieja, dainėninkė ė aktuorė. Ved laida Eliana, katra ēn par Sistema Brasileiro de Televisão televėzėjė.
1950
1950 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided sekmadeinī.
HansaWorld
Rakondā
HansaWorld Business Organizer.
1950
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
HansaWorld
Rakondā
HansaWorld BusinessPhone - dėdlē skaitle prieteliū adresū knīngele, par katra galiem pradiet skambotios ė par Skype.
SmartApps doumenū rėnkėma rakonds.
Nūruodas
Kateguorėjė:Bėndruovės Kateguorėjė:Pruogramėnē rakondā
Eliana Michaelichen Bezerra
Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
Vladėslava
Istuorėjė
Kūlė omžiou čė gīvena žmuonis. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Krapštėkē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Alsiediu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 40 žmuoniū.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Devīndounē
Devīndounē - Kiedainiū rajuonė, Gudžiūnu seniūnėjė esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 223 prietelē.
FC Kuban Krasnodar
Futbuola Klubs Kuban Krasnodar (rosėškā Футбольный клуб "Кубань" Краснодар / Futbol'nyj klub Kuban' Krasnodar), īr Rosėjes futbuola klubs. Ans īr ėš Krasnuodara.
Nūruodas
Kuban Kuban Kateguorėjė:Rosėjė
Pėitū Kuoriejė
Kuoriejės Respoblėka (Pėitū Kuorėjė) – valstībė rītū Azėjuo, pėitėnie Kuoriejės posiasalė šmuotė, seniau bovosės vėinėngas Kuorėjės pėitėnė dalės. Robežioujas so Šiaurės Kuoriejė, ožėmontė šiaurėni posiasale šmuota.
Akanuomėka
thumb|150px|Pėitū Kuoriejės ekspuonentėnis akuonuomėnis augėms ė siekmie dėdlē tonkē vadėnams Han opės dīvo. Pėitū Kuoriejė īr dėdlē magtīngas, ėnuovacėjuomės pagrīstuos akanuomėkas šalės, katruo dėdlė dalės žmuoniū dėrb aukštū teknuoluogėjū dėrbībuo.
Kateguorėjė:Pėitū Kuoriejė Kateguorėjė:Azėjės valstībės Kateguorėjė:Kuoriejė
Uonė Mėkolskienė
Uonė Mėkolskienė (g. 1905 m. sausė 30 d. – m. 2008 m. balondė 19 d.) bova Lietovuos konklėninkė, JAV lietoviu kuolektīva aktīvėstė.
Mikulskienė, Ona
Suodīnė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Skeldas
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Ažvertėnėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Pranis Stepolis
Pranis Stepolis (, g. 1913 m. groudė 14 d. – m. 2007 m. balondė 5 d.) bova Lietovuos konklėninks, akademėne konkliavėma matuodu kories, mena kuolektīvu vaduovs.
Stepulis, Pranas
Karmielava II
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Karmielavuos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 410 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Kartenas pėliekalnis
thumb|250px
Kartenas pėliekalnis ī pėliekalnis vakarū Žemaitėjuo, Kretingas rajuonė, 0,8 km i pėitus nug Kartenas, ont Mėnėjės kairė kronta. Da šaukiams Pėlėm, Pėlalė, Švedu kalno, Lūžtėis kalno.
Kalna šlātā stati, lėg 30 m aukštoma. Vėršou ī 48×40 m dėgloma ākštė. Palėkė̄s pėliekalnė pīlėms ė do griuovio.
1,5 km i šiaurės rītus stūksa Gintarū pėliekalnis, senuobės gīvenvėitė ė kapā, ož anūm – Martīnaitiu pėliekalnis. I vakarus nug pėliekalnė riuogsa Laumės kūlis, vuo šalėp anuo Kartenas Lurds ī (bovė̄s alks).
Žmuonis rokoun, ka ont kalna liuob būtė dėdlė pėlės, katra valdė žemaitiu karalios. Ta pėli nesīk poulė rosā ė švedā. Būktās sīki ė rosā, ė švedā sīkiom ožiejė tuos pėlėis poltė. Ale anėi jiemė ginčītėis, katrėi pūls pėrmi, tūdie pradiejė vajavuotė. Ton dākta nug pėlėis buokšta veiziedams valduons būktās sošaukė̄s: „Veiziekiet, karė tenā!” Tūdie daba ta vėita Kartena ī.
Nekrašėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Kartenas pėliekalnis
Mīslėjama, ka IX–XII o. Kartena bova dėdlē svarbos koršiu žemės Ceklė puosts. Pėlės nesīk ats’gīnė nug ožpolieju, bet 1263 m. ana sopleškėna krīžioutē.
Nekrašėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniū.
Kartenas pėliekalnis
Nūruodas
Kateguorėjė:Žemaitėjės pėlēkalnē Kateguorėjė:Kretingas rajuons
Nekrašėškės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Vāstarėškē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Karmielavuos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Edvardas Kaniava
Edvardas Kaniava (g. 1937 m. lėipas 1 d. Klaipieduo) īr Lietovuos uoperas dainėniks, puolėtėnis ė vėsoumenės vėikies.
Kaniava, Edvardas
Alksnienā (Kiedainē)
Alksnienā - Kiedainiu rajuonė, Gudžiūnu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 169 prietelē.
Istuorėjė
SSRS okupacėjės čieso čėštās bova "Nemona" kolkoza pagelbėnė gīvenvėitė. 2001 m. gīvenvėitė gīvena 169 prietelē.
Šadiūnā (Trakā)
Šadiūnā - gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Ernst Haeckel
ஏர்ன்ட் ஹேக்கல்
Senadvaris (Zarasā)
Senadvaris - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Šadiūnā (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniū.
Senadvaris (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Šventuoje Petra bazilėka
كنيسة القديس بطرس Свети Петър (базилика) fa:سن پتر Bazilika Sv. Petra წმ. პეტრეს ტაძარი Bazilika svetega Petra, Rim Базилика светог Петра มหาวิหารเซนต์ปีเตอร์ Nhà thờ Thánh Phêrô
1967
1967 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided sekmadeinī.
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Nataša Atlas
Nataša Atlas (gėmos 1964 m. kuova 20 d.) īr Belgėjuo gėmos ale arabu kėlėma dainėninkė. Dainiuo arabėška pop, tradėcėne mozėka, maišīta so vakarėitėškas mozėkas muotīvās.
Kuliū seniūnėjė
Kuliū seniūnėjė īr Žemaitėjuo, Plongės rajuona pėitvakariūs. Cėntros īr Kulē.
Nataša Atlas
Karjieras pradiuo bova gropės "Transglobal Underground" pilva šuokiejė.
Nūruodas
Atlas
Kuliū seniūnėjė
Nouruodas
Kateguorėjė:Plongės rajuona seniūnėjės
XXI omžė dešimts dešimtmetis
XXI omžė dešimts dešimtmetis prasidies 2091 metās ė bėngsas 2100 metās.
Tūkstontmetē: 2 tūkstontmetis – 3 tūkstontmetis – 4 tūkstontmetis
Omžē: XX omžios – XXI omžios – XXII omžios
Sergētėkā II
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Karmielavuos seniūnėjuo.
XXI omžė dešimts dešimtmetis
Somėslītė nutėkėmā
Kateguorėjė:XXI omžios
Gondrsnapė rauduonstėibė
240px|thumb|Gondrsnapė rauduonstėibė *Gondrsnapė rauduonstėibė ī tuokis augals, prigolons prī gondrsnapiu. Žėidokā rūžavi, smolkē. Aug šlapiūs pėivūs, kalnū šlātūs, tink smalka.
Sergētėkā II
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Gondrsnapė rauduonstėibė
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
XXI omžė devints dešimtmetis
XXI omžė devints dešimtmetis prasidies 2081 metās ė bėngsas 2090 metās.
Tūkstontmetē: 2 tūkstontmetis – 3 tūkstontmetis – 4 tūkstontmetis
Omžē: XX omžios – XXI omžios – XXII omžios
Dešimtmetē: šešts – septints – aštonts - devints - dešimts - pėrms - ontros
Somėslītė nutėkėmā
Kateguorėjė:XXI omžios
Niyaz
"Niyaz" īr mozėkas kuolektīvs, katra sodara iranėitiu emėgrantā Amerėkuo: Azam Ali, Loga Ramin Torkian ė Carmen Rizzo. Ons sosėbūrė 2005 metās vėituo kuolektīva "Axiom of Choice".
"Niyaz" mozėkuo sosėjong Artėmūju Rītu tradėcėnė mozėka ė naujuovėška, alektronėnė mozėka. "Niyaz" dainiu žuodē īr tonkiausē islama mistiku sufėju puoezėjė.
Nūruodas
Kateguorėjė:Mozėkas kuolektīvā
1989
1989 - īr nakelamė̅jė metā, katrėi prasėded nedielės deinuo.
Notėkėmā svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
1978
1978 bova nakelamė̄jė metā, katrėi prasėded nedielės dėinuo.
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Nėkruonīs
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Žėrnis
thumb|200px|Žėrnē žīdia
Žėrnis ī tuokis platē jiediou nauduonams augals, muokslėškā ons prigol prī brondėniu augalū (Fabaceae) šeimuos.
Žėrnis vėinmetis augals ī. Anou stombrē tēvi, vīniuojas, šliaužiuon ė šaukiami vėrkštim ī, tūdie ka žėrnē geriau augtom anėm stata vītės. Lapā sosided ėš mažioku lapoku ėr ėšruod kap plonksnalės. Ont lapu galioku ī tuoki ūselē, katrās augals vīniuojas. Žeidalē balti. Žėrnis sonuokėn brondis, katrūs sugolosės žaliuos spalvuos (kap vėsā sonuokst, ta parodou) sieklas, tas ī žėrnē.
Kuompuots
thumb|200px|Slīvu kuompuots
Žėrnis
Senuobie žėrnius liuob pjaus pjautovās, paskom kūls (mašėnuom, špragėlās). Vėrkštis sausėns ont balkiu žardie.
Žėrnē nug sena bova nuognē svarbos jiedis. Anėi tink jiedėmou žali, vėrti, ėš anūm taisa kuonservus. Seniau tonkē liuob mals žėrniu mėltus, ėš katrū keps blīnus, dies i douna ė kt. Ėš žėrniu da taisa zopė – žėrnīnė, trin so bolbėm (kionkė). Žėrniu jiedē īpatingā jiedami par pasninka.
Žėrnē gers šierals ī. Anās pena kiaulės, šera gīvuolius vėrkštėm. Ėš žėrniu liuob darė ė vėsuokius tarškalus, barškalus (pvz., i kiaulės pūslė pridies žėrniu).
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Daržuovės
Kuompuots
Kateguorėjė:Nealkuohuolėnē gieralā
Bajuorelē (Zarasā)
Bajuorelē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Ilja Aksionovas
Ilja Aksionovas (g. 1996 m. bėrželė 10 d.) īr Lietovuos uoperas suolėsts, dėskants. Ilja Aksionovs dainiou nū 3 metū. Īr dainiavės dūetė so: Vita Pimpiene, Lidija Gurova, Viktorija Pak, Marta Lukošiūte, Merūnu, Liepa Mondeikaite, Evelina Sašenko, Vaidu Vyšniausku, kuoru „Ąžuoliukas“ ė kt.
Gottfried Leibniz
Gottfried Wilhelm von Leibniz Gottfried Leibniz Готфрид Лајбниц ലൈപ്നിറ്റ്സ്
Mor Karbasi
Mor Karbasi (gėmos 1986 metās) īr Izraelė dainėninkė, katra tonkiausē dainiuo tradėcėne Pėitū Euruopas žīdu (sefardu) mozėka.
Nūruodas
Karbasi
Dauparū-Kvėitėniū seniūnėjė
Dauparū-Kvėitėniū seniūnėjė - seniūnėjė Klaipiedas rajuona šiaurie, i šiaurės vakaros nu Gargždū miesta, centros - Gargždā.
Nūroudas
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona seniūnėjės
Blieka
thumb|250px|Blieka
Baltiūnėškės (Zarasā)
Baltiūnėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 9 žmuonis.
Blieka
Blieka īr nuognē pluons (0,2-0,5 mm) plėina lakštos. Blieka paprastā īr gamėnama ėš alava, ale ka nerūdītom da īr dedama cinka, kruoma, spec. laka.
2017
2017 īr nakalamė̄jė metā, katrėi prasėded sekma dėina.
Baltiūnėškės (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
2017
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Albėnava (Aukštadvaris)
Albėnava - gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Karēvėškės (Trakā)
Karēvėškės - gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Albėnava (Aukštadvaris)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Karēvėškės (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniū.
Albėnava (Aukštadvaris)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Karēvėškės (Trakā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Hillary Rodham Clinton
Хілары Клінтан Hillary Rodham Clinton fa:هیلاری رودهام کلینتون Hillary Rodham Clinton
Bėrolėškės
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Karmielavuos seniūnėjuo.
Kulē
Kulē īr miestalis ė seniūnėjės cėntros Plongės rajuonė, Kuliū seniūnėjuo. Anuo gīven 704 gīventuojē (2001 m.) Kuliūs īr trīs krautovės, muokīkla, vākū daržielis ėr ambulatuorėjė.
Kuliū gimnazėjuo muokėnas 192 muokėniū. Muokīklas direktuorios īr Leons Pečkauskis.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Bėrolėškės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Dvėlinkė
thumb|200px|Bimbals
Dvėlinkė, dvėlinkis īr vabzdīs, katras lakiuo vasaras čieso pu ganīklas ė parazėtoun ont gīvoliū. Kūns īr plaukouts. Soaugės dvėlinkis nieka nejied, ale ons ded baltas, stuoras lervas, katruos patenk i gīvolė šnėblė, skrondi, pu skūra.
Vėsam svietė īr vėrš 100 vėsuokiausiu dvėlinkiu rūšiū, vuo Lietovuo īr 8.
Kateguorėjė:Vabzdē
Eurolīga
Euroleague Евролига
Kanapīnė
Kanapīnė aba spėrgotė ī tuokis žemaitėškos jiedis, statuoms ont Kūčiu stala.
Kanapīnė taisa ėš kanapiu sieklu: anas rēk nuplautė, nusausintė, vuo paskum pakeptė sausuo petelniuo, ka pradietom spragsietė. Paskum anās rēk somaltė aba sogrūstė. Tūmet i tas kanapės da ded žiopsnāti droskas, cėboliu ė česnagu. Kanapīnė jiedama so bolbėm so „mondorielēs“.
Kateguorėjė:Žemaitiu jiedē
Komžātē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Kuliū seniūnėjuo. Anuo gīven 200 gīventuojū.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Sergētėkā I
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Karmielavuos seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Pasninks
Pasninks ī tuokis čiesos, par katruo žmuonis nejied mēsuos, pėina, sīkēs ė da kėtuokė rėiba, gīvuolėnė jiedė. Palē katalėku papratima pasninks būn do sīkio i metus: vėins par Advėnta, kėts par Gavienė (tas ī, prīš Kaliedas ė prīš Velīkas).
Pasninks sositoriejėma čiesos ī. Žmuonis nekel alasa, našuok, skardē nadainiuoj, apmīslėn sava griekus. Sosilaikīms rēškias ė jiedėmė. Seno papratėmo žmuonis mēsuos nejied ciela pasninka (ons liuob tēstėis lėg 7 nedieliu, paskom tas pasimainė, ka nejied tėktās pondielēs). Gal būt niejiedama ė pėina, svėista, sūrė, kiaušiu, nageriams alkaguolis. Par pasninka žmuonis liuob jies daugomuo žovi, kroupas, žėrnius, bolbės, grības, douna. Kap katruom dėinuom (Kūčiu dėina, Dėdlīji pondieli) ėšpoul „sausos pasninks“ – tūmet jied tėktās douna, droska, cėbolius, gera tėktās ondeni.
Pasninkautė liuob klius ė kap klebuons doud ož griekus, tepuogė tenk svēkstont pu lėgū.
Dabartėnēs čiesās pasninka papruotīs beng ėšnīktė.
Kateguorėjė:Papruotē
John von Neumann
fa:جان فون نویمان
Kvėitėnē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Dauparū-Kvėitėniū seniūnėjuo, ož 3 km i šiaurės šmuota nū Gargždū miesta. Miestalie īr muokīkla-daržielės.
Istuorėjė
2001 metās Kvėitėniūs gīvena 495 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Čekelē
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Cėbolė̄nė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Buoba (kvietkos)
thumb|210px|Buoba (Cosmos bipinnatus) Buoba ī tuokė grėižžėidiu augalū šeimuos kvietka. Lapā kap muorka, žėidā dėdli, spalvuoti. Augėn buobas prī nomū, kvietkīnūs.
thumb|left|240px|Buobas žėids
Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā Kateguorėjė:Kvietkas
2023
2023 īr Nakalamė̄jė metā, katrėi prasėded sekma dėina.
Spongoulė
thumb|250px|Spongoulės
2023
Šaltenē
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Cėbolīnė
Cėbolīnė ī paprasts žemaitiu jiedis, statuoms ont Kūčiu stala. Tas ī silkė so cėboliu rasalo.
Spongoulė
Spongoulė ī tuokis ougas vedons augals, katros prigol prī erėkėniu (Ericaceae) augalū šeimuos.
Cėbolīnė
Onkstiau cėbolīnē liuob jėms tėktās silkės kramė, bet daba ana taisa ėš cielas silkės. Žovi rēk ėšdarītė, sosoktė i gazieta ė keptė ont pirkšniu. Paskum gazieta nujėm, silkė sotrin bliūdė so medėnio šaukšto, da ided puora vėrtū bolbiu, katras tepuogė sotrin, ėr ožpil šalto vėrinto ondenio. Tūmet dā ded gėižėnēs pjaustīta cėboli, ided pėpėru, droskas, šlakioka acta. Vėskos jiedama so bolbėm so „mondorielēs“.
Kateguorėjė:Žemaitiu jiedē
Spongoulė
Žeidokā būn maži, rausvi ėr ėšaug ont kuoteliu. Praded žīdietė gegožė pabonguo. Rogpjūtė pabonguo spangoulės jėm noukintė tuokės tomsē rauduonas ougas. Anas tink jiedėmou ė žalės, ė sausintas aba vėrtas. Spangouliu ded i kėsielio, kuompuota, pīragus, bondielius, ougīnės.
Spongoulės aug spongoulīnūs – tas ī liūnūs, i katrūs tonkiausē ēn pakliūtė tėktās par sausmė aba kap pašāl. Anas aug ont kėmėnū ė kēsū.
Kateguorėjė:Ougas Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Šēmenas seniūnėjė
Šēmenas seniūnėjė - seniūnėjė Vėlkavėškė rajuona vėdorie, cėntros - Vėlkavėškis.
Nūruodas
Kateguorėjė:Vėlkavėškė rajuona seniūnėjės
Naugardėškė (Alšienā)
Naugardėškė - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Alšienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Jeronimas Milius
Jeronimas Milius Jeronimas Milius Jeronimas Milius Jeronimas Milius Jeronimas Milius Jeronimas Milius Jeronimas Milius Jeronimas Milius Jeronimas Milius
Šėimolē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Kuliū seniūnėjuo. Anuo gīven 132 gīventuojā.
Galalaukis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Laugalē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Dauparū-Kvėitėniū seniūnėjuo. Laugaliūs īr pensėjuonats.
Istuorėjė
Laugaliūs 2001 metās gīvena 458 žmuonis.
Tėisėninks
Kateguorėjė:Teisė
Jean-Jacques Rousseau
Жан Жак Русо fa:ژان ژاک روسو 장 자크 루소 Жан Жак Русо Jan Jakub Rousseau ฌอง-ฌาค รุสโซ
Mackontėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 41 žmuogos.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Dagėlē (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Kašobā
Kašobā - vakarū slavū tauta. Kašobā īr menka palē žmuoniū skaitliū slavū tauta. Dėdliausės šmuots anū gīven vakarū Lėnkėjės Pamare kraštė.
Kateguorėjė:Slavā
Joudvaris
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Ketorvalakiū ė Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 11 žmuoniū.
Mažė̄jė Muostātē
Mažė̄jė Muostātē īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Kuliū seniūnėjuo. Anuo gīven 63 gīventuojē.
Varpėnē augalā
thumb|200px|Vairūs varpėnē augalā
Saulažuolē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Dauparū-Kvėitėniū seniūnėjuo. Anuo gīven 396 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Varpėnē augalā
Varpėnē augalā īr vėinskiltē, žėidėnē augalā, prī katrūm prėgol vėsuokės žuolės. Anūm stėibs īr stamens, tonkē toštievėdoris, šaknis īr koukštėnės, lapā ėlgi, sodarīti ėš vėina lakšta. Žėidā palėik sosikruovė̄ i varpas aba kekės, apdolkėnami viejė.
Čekā (tauta)
Čekā - vakarū slavū tauta. Čekā īr dėdlė palē žmuoniū skaitliū slavū tauta. Svietė īr 10,4 mėlėjuonā čekū.
Varpėnē augalā
Varpėnē augalā īr nuognē paplitė̄ vėsom svietė, prisitaika pri bikuokės aplėnkuos. Dalės varpėniu augalū īr nuognē svarbūs maistėnē augalā (javā).
Puopolēriausi varpėnē augalā:
Joudvaris
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Varpėnē augalā
Kateguorėjė:Vėinskiltē augalā
Čekā (tauta)
Kateguorėjė:Slavā
Pėitū Sodans
Pėitū Sodans īr valstībė vėdorė rītū Afrėkuo. Robežioujas so Etiopėjė, Kėnėjė, Uganda, Kuonga DR, CAR ė Sudano.
Istuorėjė
Pėitū Sudans palėka liuoso nu Sudana 2011 m. lėipas 9 d.
Geuograpėjė
Pėitū Sudans īr līgomū krašts, katron sodara vėina līgoma, katron tuolīgē žemie ēnont i šiaurės šmuota. Ton līgoma pėitvakariūs ė vakarūs oždara Centrėnės Afrėkas plīnaukštė, vuo pėitūs - Ugandas pluokštiakolnės. Vėsė aukštiausė Pėitū Sudana kolnā īr sosėtelkė šalėis pėitūs. thumb|left|250px|Pėitū Sudana vėlajėtā
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Kionkė
Kionkė (kėtap kionkis, kiongis, kionkē) ī paprasts žemaitiu jiedis, vėins ėš tūm, katrūs stata ont Kūčiu stala. Tas ī somaišītas vėrtas bolbės so žėrnēs aba popuom. Tas suotos, stipros jiedis ī.
Popas aba žėrnius ešbrinkėn ėr ėšverd. Tepuogė ėšverd stombēs gabalās pjaustītas bolbės. Paprastā jėm kuokės 3 bolbės ė poslitri popu. Paskum popas/žėrnius ė bolbės sīkiom sugrūd, bet nesmolkē, ided droskas. Jied kionkė so raugtās agorklās aba truoškintās kuopūstās. Kap ne pasninks, kiokė ožgera so rūgšto pėino.
Kateguorėjė:Žemaitiu jiedē
Kleckā
thumb|250px|Kleckā Kleckos (lt: cepelinas) ī žemaitiu ė lietoviu jiedis, katras tonkē šaukiams tautėnio jiedio. Kleckā tepuogė taisuomi Danėjuo, Švedėjuo, Norvegėjuo ėr Ukrainuo.
Kleckā taisuomi ėš bolbiu, mēsuos ė kėtū sodedamū daliū, ė jiedami so spėrgās, tepuogė smetuona.
Krošėnskā
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Zapīške seniūnėjuo.
Kleckā
Kateguorėjė:Žemaitiu jiedē
Krošėnskā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniū.
Suorbā
thumb|right|200px|Suorbā mergātės so tautėnēs drabožēs
Jerozalė (Trakā)
Jerozalė - gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Suorbā
Suorbā - vakarū slavū tauta. Suorbā īr menka palē žmuoniū skaitliū slavū tauta. Dėdliausės skaitlios anū gīven dabartėnės Vuokītėjės terėtuorėjuo.
Jerozalė (Trakā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Vieja malūns
Vieja malūns īr tuokis bodīnks, katros senuobie bova nauduojams grūdams maltė. Tuokiam malūnė vies īsok anuo sparnus, ė diel tuo ėma soktėis girnas. Vieja malūna liuob būtė statomi vėitūsė, kur nier dėdliu opiu. Kėtūs kraštūs, pavīzdiou Uolandėjuo, vieja malūnā liuob būtė nauduojamė ondens pompavėmou.
Dabartėnio čieso vieja malūnā grūdam maltė nier nauduojamė, nes ton padėrb alektrėnē īrengėmā. Vuo daba īr statomė vieja malūnā, katrėi dėrb alektras energėjė.
Kateguorėjė:Bodīnkā
Sluovakā
Sluovakā - vakarū slavū tauta. Sluovakā īr truopnė palē žmuoniū skaitliū slavū tauta. Dėdliausės šmuots sluovakū gīven patiuo Sluovakėjuo.
Vieja malūns
Molino
Sluovakā
Kateguorėjė:Slavā
Uosėjė
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Paalontės
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Kuliū seniūnėjuo. Anuo gīven 28 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Karapuolis (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Vikė Deivis
Televėzėjės kredėtā
Kateguorėjė:JAV žmuonis
Ropinā
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Zapīške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Euruopas kooperacėjė kuomuosa standartėzacėjā
Euruopas kooperacėjė kuomuosa standartėzacėjā, aba ECSS īr 1993 m. metās ėkorta uorganėzacėjė, katruos tėkslos īr Euruopas rēkalū kuosmuosė standartėzavėms.
Nūruodas
Kateguorėjė:Terptautėnės organėzacėjės
Blėdakē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Kuliū seniūnėjuo. Anuo gīven 2 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Senė̄jė Bernatuonē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Rauduondvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Vėlkėškē (Vėlkavėškis)
Vėlkėškē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Daubarėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū ė Sovēka seniūnėjuos. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Dauparā
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Dauparū-Kvėitėniū seniūnėjuo.
Glavnuojė čė dėrbontė imuonė īr UAB „Dauparų žuvis“.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 284 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Dratvėnis
Dratvėnis aba Dretvėnis īr opalis rītū Žemaitėjuo, Kelmės ė Raseiniu rajuonūs; Dobīsas dešėnė šmuota intaks. Prasided guojalė pašmuotie 1 km i pėitvakariu posė nug Liuoliū. Ož Liuoliū tek i pėitrītius kalnoutuom vėituom. Paskom Dratvenė vaga jėm vingoriotė, tek Vėrtoku medies pašmuotė. Itek Dratvėnis i Dobīsa Līdovienūs.
Intakā: Rūdėjė, Žaltėnis, Joudopis, Koprė, Veliounielė, Šoliaravis (dešėnė̄jė), Līksnė, Košla (kairė̄jė).
Suodas ė miestalē prī Dratvenė: Liuolē, Gailē, Padratvėnis, Petkiškē, Līdovienā. Prī opalė stūksa Gaučėškės pėliekalnis.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Vuokītėjė
Vuokītėjė īr dėdliausė vagol prieteliu skaitliu valstībė Euruopuo, vėina ėš ES ikūrieju. Robežiounas šiaurie so Šiaurės jūra, Danėjė, Baltėjės jūra, rītūs so Lėnkėjė ė Čekėjė, pėitūs so Austrėjė ė Šveicarėjė, vuo vakarūs so Prancūzėjė, Lioksemborgo, Belgėjė ė Nīderlandās.
Istuorėjė
Jau maždaug prīš 2500 metu dabartėnės Vuokītėjės terituorėjuo apsėgīvena germanā, pėitūs, Alpies' - retā, vuo i vakarūs nu anū - keltā. I o. pėitėnės žemės palėka ožkariautas ė ijongtas i Ruomas imperėjė. Par dėdliūji tautū kraustīmuosi (IV-VI o.) sosėkūrė Bavarėjės, Saksuonėjės, Tiūringėjės, Frankuonėjės ė kėtas gėnčiū hercuogīstės.
IX o. soėros Ruomas imperėjē, hercuogīstes iejė i Vuokītėjės karalīstė, katra zars pradiejė vadėntėis Teutuonu karalīstė. Lig pat XIX o. dabartėnės Vuokītėjės terituorėjuo gīvava šėmtā smolkiū karalīstiu ė kelės dešimtis liousū miestu.
XII-XIII o. Saksuonėjės konėgaikštē pradiejė Krīžiaus žīgius i cėntrėnė-rītū Euruopa prīš paguonis. Net do šimtmetio anėi miegėna pakrėkštītė Lietova, Žemaitėjė ė kėtas gretėmas valstībės, ale tas aniem tēp ė naimeig. Galiausē 1410 m. pu Žalgėrė kuovuos vuokītē galotėnā pralaimiejė.
1871 m. Vuokītėjė sosėvėinėjė Prūsėjės inicētīva (diutuo ėlga čiesa vastībė vadėnas ne Vuokītėjė, vuo Prūsėjė). XX o. pradiuo šalės palėka ontruojė svieta valstībė. Vuokītėjē rēkiejė naujū žaliavū ė naujuos rinkas, diutuo ana pradiejė Pėrma svieta vaina, katrū čīstā praluošė. Ale 1933 m. i valdė atejės Aduolfos Hitleris apėntās sokielė vaina ė ontra karta par posšimti metu Vuokītėjė bova sotrioškinta. 1945 m. vaina laimiejosiu valstībiu sprendėmo Vuokītėjė bova padalinta i 4 zuonas. JAV, Prancūzėjės ė Jongtėnės Karalīstės zonuos' 1949 m. bova ikorta Vuokītėjės Federacėnė Respoblėka, vuo TSRS zuonuo - Vuokītėjės Demuokratėnė Respoblėka. Praējos 40 metu, 1990 m., abėdvė Vuokītėjė sosėjongė.
Akuonuomėka
Vuokītėjė īr vėina magtīngiausiu svieta pramuonėniu valstībiu, katra ožjem ontra vėita svieta prekībuo pu JAV. Nuors par Ontra svieta vaina daugoma pramuonės imuoniu ė bova sogriauta, nemažė naudėngūjū ėškasenu telkėnē, žmuoniū stuoraunoms ė JAV kapėtala investicėjės, dėdėlė indėlē i muoksla ė naujū teknoluogėju kūrėma šali veikē pakielė ėš šuonė. Ūkė plėtuotė skatėna ė gerė kelē, tonkos laivībā tėnkamu opiu ė kanalu tėnklos. Žemės ūkis Vuokītėjuo īr baisē aukšta līgė, ūkėninkā prigaun nuognē gerū rezoltatu.
Vakarū (VFR) ė Rītū Vuokītėjē (VDR) sosėjongos i vėina valstībė, šėik tėik somažiejė krašta dėrbinsėnas augėma tempā. Ė nuors VDR pėrmava tarp bovosiu socēlėstėniu šaliū, - ne tėik, ka prilīgtom VFR.
Svarbiausės Vuokītėjės kasības pramuonės šakas - rosvūjū ė kūlė ongliū, gėlžėis, neptas ė gomtėniu doju, cinka, švina, drosku gavības. Vuokītėjė ėšgaun tiktā 1% svieta naudingūjū ėškasenū, vuo sovartuo aplė 10%. Diutuo baisē daug anū ivežama ėš kėtū žemīnu.
Vuokītėjės pramuonė valda dėdlė̄jē gamības sosėvėinėjėmā, vadėnamė koncernās. Vuokītėjės kemėjės pramuonė sotelkta pri Reina - Reina-Rūra, Maina ė Manheima, Leipcigė ė Halie. Vuokītėjė ožjem pėrma vėita svietė vagol kai katrū kemėjės prėkiū dėrbinsėnas mastus. Anā tenk 20% kemėjės dėrbėniū ekspuorta. Ženuomė BASF, Henkel, Bayer koncernā, katrie gamėn liekarstas, plasmasės, dažus, kuškius, trašas ė kt.
Pu JAV ė Japuonėjės, Vuokītėjė ožjem tretė vėita svietė vagol padėrbamū lėngvūjū mašėnu kėiki. Volkswagen, Werk, Adam Opel, Daimler-Benz, BMW, Ford-Werke mašėnu dėrbīklās isėkūrosės daugelie Vuokītėjės miestu.
Klėmats
Klėmats īr vėdotėniu platomū, pėitū krīptė laipsnėškā perēnontis ėš jūrėnė i žemīnėni. Žėimuos ė vasaras temperatūru skėrtomā šiaurie nie dėdėlė. Sausė vėdotėnė temperatūra šiaurės vakarūs aplė 1, šiaurės rītūs - -1, vuo pėitūs aplė 3 laipsnius. Tėktā Alpies ana nukrint lig -10, -11 laipsniu. Vuokītėjės žemomuo ė Reina slienie laukā žalioun ciela žėima. Snėiga danga, jēgo ė sosėdara, ta vakarūs' laikuos baisē trompā, vuo rītūs aplė puora nedieliu. Vėdorė Vuokītėjės kalnūs snėigs, nelīgo kuoks aukštoms, ėšsėlaika 3-5 mienesius.
Vasaras šėltiausė mienesė vėdotėnė temperatūa šiaurie būn aplė 15-18 laipsniu, vuo pėitūs - 18-20 laipsniu. kalnūs lėipas vėdotėnė mienėse temeperatūra - 14-16 laipsniu. Pėitū Vuokītėjės gėliūs, viejė neožpotamūs slieniūs lėipas temperatūras vėdorkis - daugiau kāp 20 laipsniū. Ė tėn gerā ėšaug šėloma miegstontės vīnougės ė tebuoka.
Krėtoliū ligumuo ėškrėnt 600-800 mm par metus, neaukštūs kalnūs - aplė 1000 mm, vuo Alpies - 1500-2000 mm. Krėtoliū maksėmoms būn vasaras laikė.
Puolitėnė sėstema
Vuokītėjė federacėnė parlamentėnė demokratėnė respoblėka īr. Daba vēkontė Vuokītėjės konstitucėjė bova prijėmta 1949 m. Valstībės vaduovs federacėjės prezidėnts (Bundesprezidėnts) īr ė anou 5 metu kadencėjē renk ėšvėin Bundestags ė Bundesrats. Prezidėnta fonkcėjės īr labiau sėmbuolėnės - reprezentavėma ė tarpėnėnkavėma. Prezidėnts nagal vetoutė istatīmu. Da prezidėnts skėr kai katrus valstībės tarnautuojus - ambasaduorius, kuonsulus.
San Marina miestā
thumb|right|260px|San Marina miestā San Marina valstībiē īr 9 miestā (prieteliu skaitlios tūkstontēs; 2000 m. doumenim):
Vuokītėjė
Puolitėnė sėstema
Istatīmu leidamuojė valdžė – Bundestags (anou renk tėisiuogē) ė federalėnėms žemėms atstuovaujons Bundesrats. Bundestags renkams 4 metams slapto, līgio, tėisiuogėniu, proporcėniu balsavėmu. Bundestaga 2021-2025 m. sodar 735 atstuovā. Dėdliausės partėjės – suocēldemuokratā (SPD), krėkdemā (CDU/CSU) ė Vuokītėjės žalė̄jė. Vīriausībē vaduovaun federalėnis kancleris (Bundeskancleris), katrou renk parlaments.
San Marina miestā
Kateguorėjė:San Marina miestā
Vuokītėjė
Soskėrstīms
Vuokītėjė īr federacėjė, sodarīta ėš 16 žemiu. Kuožna žemė tor sava konstitucėjė, daugelie rēkalū tvarkuos savaronkėškā.
San Marins (miests)
San Marina miests (italėškā: Città di San Marino) ī San Marina Respoblėkas suostėnė. Išsidiestes Apeninū posiasalie, netuolėj Adrėjes jūras. 4493 prietėlē (2003). Išsidiestės unt Titana kalvuos. Miesta ižimībes: vėriausībes rūmā ((Palazzo dei Capitani), Ruotošė (Palazzo Pubblico), trīs sargības buokštā (Guaita, Cesta, Montale). Do kartus per metus – kuovė ė spaliė – miestė vīkst karėnē paradā šalėis vaduovū (regėntū) išrėnkėma pruogo.
Guaita tvėrtuoves papėdie īr Borgo Maggiore mėstielis, katrū su suostėnė jung 1,5 km ėlge funikulierios. Miestė īr kapucinū bažninčė, Šv. Prancėškas Asižietē katedra (San Marina vīskopėjės bažninčė), kuongresā rūmā ė idomībiū moziejos.
San Marinė gerā išvīstīts torizmos, kuožnas metās čė apsilonka vėrš 3 mln žmuoniū. Čė gauso kreutuvieliū, katruos pardavinie ėvairiausius sovenīrūs.
Gėlžkėlis bova pastatīts da prieš Untūj pasaulini kar, B. Musolėne laikās (ruožos Rimini-San Marins). Išlėkė i senė gelžkele sotieliū pastatā. Artėmiauses susisėkėmou īr autuobusā, tep pat lig Rimini.
Gonsė
Gonsė īr opės rītū Žemaitėjuo, Kelmės rajuonė; Vėntas dešėnė šmuota intaks. Ėštek Gonsė ėš Varvalė ežera, katros īr i rītū posė nug Žeimaliu suodas. Tek opės daugomuo ont šiaurės vakarū. Prī Laikšiu suodas partek par dėdli Paviežopė tvenkėniū kuompleksa. Itek i Vėnta šalėp Šeškopė suodas.
San Marins (miests)
Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:San Marina miestā
Gonsė
Prī Gonsės stuov tuokės suodas: Paramuotis, Lākšės, Vabalē.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Alduonė Gosts
Alduonė Gosts (g. 1932 m.) ī lietoviu puoetė, katra nu Ontruosės svieta vainuos pabėnguos gīven Vuokītėjuo.
Raštā
Kateguorėjė:Lietovuos puoetā
Šapkėnā
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Bartninkū ė Šēmenas seniūnėjuos. Anuo 2001 metās gīvena 10 žmuoniū.
Montė Petroškevėčė
Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Šapkėnā
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Rēskē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Kuliū seniūnėjuo. Anuo gīven 24 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Urala kalbas
Urala kalbas īr Urala pruokalbės kėlėma kalbū šeimīna. Anuom tonkiausē rokounamas Euruopuo ė Azėjuo. Ton kalbū gropē prigol 38 kalbas, katruom rokounas aple 25 mėlėjuonu žmuoniū.
Kalbū skėrstīms
Tradėcėškā Urala kalbas skėrstuomas i samuodu ė fėnuoūgru kalbū gropės.
Fėnuougru kalbas
Kateguorėjė:Urala kalbas
Ūbėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 91 žmuogos.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
454 Life Sciences
454 Life Sciences īr biuotėknuoluogėjū kuompanėjė, katruos centrs īr Konektėkota valstėjuo, JAV. Bėndruovė tėr DNR.
Guobergėškė
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Dauparū-Kvėitėniū seniūnėjuo.
Kėršā
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 19 žmuoniū.
454 Life Sciences
Kateguorėjė:Bėndruovės
Guobergėškė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 235 žmuonis.
Kėršā
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Guobergėškė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Degsnė (Zarasā)
Degsnė - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
San Marėna vieleva
thumb|225px|right|[[Abruozdielis:FIAV 011000.svg|23px ėlgė ė pluotė santīkis: 3:4]]
Kateguorėjė:San Marėns Kateguorėjė:Vielevas
Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjė
Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjė - seniūnėjė Kauna rajuona šiaurės vakarū šmuotė, centros - Vėlkėjė.
Kėtas soudnas
<div class="references-small" stīle="-moz-column-count:4; column-count:2;">
Nūruodas
Kateguorėjė:Kauna rajuona seniūnėjės
Varkutuonīs (Trakā)
Varkutuonīs - gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Ežis
260px|thumb|Ežis (Erinaceus europaeus)
Ežis īr nedėdlis žėndoulis, katros prėklausa vabzdejiediu (Insectivora) būriō. Ons ī tonkē apaugės spīglēs ė ožpolts sosėsok i kamūlioka ka neprietėlios anuo nesožaluotu. Gīven pri mėškū, parkūsė, suodnuosė. Jied slėikus, smolkius graužikus, varles, vabzdius, sraigės ė kt.
Varkutuonīs (Trakā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Ežis
Kateguorėjė:Žvierē
Vėlkėjės suoda
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 506 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Lietovuos vieleva
thumb|250px|right|[[Abruozdielis:FIAV 111100.svg|20px Lietovuos vieleva santīkio 3:5 (nug 2004 m. siejės 1 d.)]]
Staneva (Trakā)
Staneva - gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Lietovuos vieleva
Lietovuos tautėnė vieleva uofėcēlē bova nauduonama tarpovainės metās, suovietu uokopacėjės metās buvo oždrausta ėr vėl lēsta nauduotė 1989 m. kuova 20 d.
Lietuvos valstībės vielevas audekla pluotė ėr ėlge santėkis tor būt 3:5.
Staneva (Trakā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Lietovuos vieleva
Tonkiausē šalėmās, vėrš aba ont bodīnku kelēmaa Lietovuos valstībės vielevas īr 1 metra pluote ė 1,7 metra ėlge.
Mėnavuonant gedola, Lietovuos valstībės vieleva nolēdama 1/3 stėiba ėlge.
Kateguorėjė:Vielevas Kateguorėjė:Lietova
Ovation Guitar Company
Ovation Guitar Company īr JAV gėtaru dėrbėma bėndruovė, katruos centrs īr Konektėkota valstėjuo. Pėrmuojė gėtara bova ėšdėrbta 1966 metās, anuo somėistrava Charles Kaman (1919-2011).
Šaltenē
Kateguorėjė:Bėndruovės
Samuodu kalbas
Samuodū kalbas īr Urala kalbuom prėgolantė kalbū šėimuos gropė. Samuodū kalbuom rokounas aple 30 tūkst. žmuoniū. Anie daugiausė gīven šiaurės rītū Euruopuo ė vakarū Sėbėrė.
Skėrstīms
Kateguorėjė:Urala kalbas
XX omžios
Dvėdėšīmts mūso ėras omžios - šėmta metu laikuotarpės, katras prasėdiėjė 1901 metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngė 2000 metu groudė 31 dėina.
Tūkstontmetē: 1 tūkstontmetis - 2 tūkstontmetis - 3 tūkstontmetis
Omžē: XIX omžios - XX omžios - XXI omžios
Kateguorėjė:Omžē
4fun
thumb|right|240px|4FUN Eurovėzėjės otrunkuo [[Vėlnios|Vėlniou 2007 m.]] 4fun - Lietovuos mozėkas kolektīvs, katras laimiėje Eurovėzėjės atrunkuos konkurso Lietuvuo, 2007 m. kuova 3 d.
Eurovėzėjė
Grupė 4fun īr trės lėikos dalīvavosė Eurovėzėjės nacionaliniė otronkuo Lietuvuo. Pėrmė do leikā (2005 ėr 2006 metās) bōva nesėkmėngė, bat trets leiks, 2007 metās, gropė laimėja otranko so līrėško daino „Love or Leave“, ėr aplėnkė fėnale Rūta Ščiogolevaite ėr Aiste Pilvelīte. 4fun gegožės miėniesiė atstovava Lietova Helsinkiė, 2007 m. Eurovėzėjės dainu konkursa finale ė sorėnki 28 taškus užjiemi 21 vėita.