cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Grėgėškės
Īr Šv. Dūšės kuoplītelė, lazarets, dvė vėdorėnes muokīklas. Miesta cėntre Vuokės opės praplatiejėms vadėnams Grėgėškiu tvėnkėniu.
kateguorėjė:Vėlnios
Valga
Valga ī miests Estėjuo, ont Latvėjės robežė.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Estėjės miestā
Kotka
Kotka ī miests ė savėvaldas terėtuorėjė pėitrītiu Suomėjuo.
Miests nuognē bendradarbiaun so Klaipiedas miesto. Īr pasėrašītė bėndadarbiavėma sositarėmā.
Kateguorėjė:Suomėjės miestā
Uolis
Uolis (Ål, onlstiau – Aal) ī kuomūna Bioskeriuda apskrėties šiaurėniam šmuotė, Nuorvegėjuo.
Istuorėjė
Uole (Aal) prarapėjė bova ėkorta 1838 m. sausė 1 d. Huole terėtuorėjė bova atskėrta nū Uole savėvaldībės 1877 m. ė palėka atskėra savėvaldībė.
Koltūra
Nū Uolė kėlėma īr mozėkas gropė Hellbillies.
Kateguorėjė:Nuorvegėjės miestā
Stelmožės ōžouls
280px|thumb|Stelmožės ōžouls
Samanėškės
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Vēveriū seniūnėjuo.
Stelmožės ōžouls
Stelmožės oužuols ī aple 1500-2000 metu senoma, 23 metru aukštoma ė 13 m dēmētra ōžouls, katros aug Stelmožie. Mėslėnama, ka tas mosėntās ī vėins ėš seniausiu ōžoulū Euruopuo.
Samanėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniū.
Stelmožės ōžouls
Kateguorėjė:Lietovuos geuograpėjė Kateguorėjė:Dīvnė medē Kateguorėjė:Zarasū rajuons
Gėrėninkā I (Šėlalė)
Gėrėninkā I - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Žadėikiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Senmiestė
350px|thumb|right|Senmiest
Senmiest aba Senmiestis īr kaims Mažeikiū rajuonė, Žėdėkū seniunijuo. 300 metru i šiaur nu bovoses dvarvėites. 1 km nu Žėdėkū.
Pri pat Žėdėku - Pikėliu kel īr išlėkoses Senmiestes kapėnaites.
Rauktėškē
Rauktėškē - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 18 prieteliu.
Legenda
Legenda žuodis susējės su luotīnu kalbo (legenda), anuo prasmie reišk tuoki rašini, korės siūluoms žmuonims parskaitītė.
Vėdorėnēs omžēs legenduos liuob aprašītė švėntūju gīvenėmus rėibē sutepė anus vėsuokiom pantazijuom ė pagražėnėmās. I aprašīmu orbita liuob pakliūtė ė Kristaus kelē, anuo padarītė stebuklā. Dabā legenda īr daugiau tautuosakinis ė rašītuoju kūrības žanros, kurės remas vėsuokēs nutėkėmās, neveng ė pasakas elemėntu. Legenduom aprašuomė kuokėi nuors īpatingė īvīkē, pagarsiejosės istuorėnės asmenībės.
Legenduom īr vadėnamė ė līrėnē – ruomantėnē instrumėntėnės mozėkas korėnē.
žanros
Jūzapavs (Vėlkavėškis)
Jūzapavs - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Klausotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 12 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Liūlėškē
280px|thumb|right|Liūlėške 280px|thumb|right
Liūlėškē (lt: Liūliškiai) īr kamalis Mažeikiu rajuonė, Žėdėku seniūnėjuo. Kaims īr ėš dvijū posiu. Vėina anuo posė īr rītinė Žėdėkū dalė, kėta vakarinė. Kaimė ī vėitėnės reikšmies žvīrdoubes. Kaima terėtuorėjuo ī mėnėms ė Žėdėkū malūns.
Kaimalė pavadėnėms kėla ėš tuo ka čė bov dėdėles pelkes. Vėliau anuos užauga žuolė ė per anas einont liuob lingoutė žemė. Dieltuo senė̄jė žmuonis tu vėitu iemė vadintė liulīnas.
Sėlē
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 22 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Rāstelis
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 8 žmuonis.
Jongienā
- gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 929 žmuonis.
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Kouvola
Kouvola ī miests pėitrītiu Suomėjuo, ož 134 km i šiaurės rītus nū Helsėnkė.
Kateguorėjė:Suomėjės miestā
Tvarka
Tvarka (kėtap rieds, rieda) ī tuokis bovėms, kap vėsi dāktā ėšsidietė̄ kap prīgol, vėins so kėtom nasimaiša, nasijauka. Prīšingībė tvarkā arda (chaosos) ī. Gomtuo tvarka rēškas par tikslu kuokiū rēškėniū pasikartuojėma – pavīzdžiou, par vėiniuoda Saulės ožtekiejėma ė laiduos čiesa kuožnās metās, par metū laikū parsimainīmus; tepuogė par naėšvėngiamus fėzėkas diesnius, tuokius kap Žemės traukėms.
Pašīšē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Joknātiū seniūnėjuo.
Tvarka
Žmuonėjuo tvarka gal rēkštė švaroma laikėmasi, apsikoupėma aplė nomus, truobesius, gīvuolius, naleidėma anėm nīktė, žūtė, griūtė, sėrgtė. Platesnė tvarkuos rēkšmie ī sositarėms, kap kas tora vīktė terp žmoniū. Tap tvarka nūstatuoma īr īstatīmās ė papruotēs. Tvarka tūmet būn, kap kuožnos žmuogos elgas tap, kap prījėmtėn ī, kap kėti lauka, ka ons elgtūs. Ka vėsi veizietom tvarkuos, tam rēk ka būtom anuos prīvaizdos – tas ī, kuokė valdė. Nug senuobės tvarkuos prīvaizdā liuob būs karalē, konėgā, katrėi vėiza, ka žmuoguo natarptom apsileidėms, guobšoms, sragībė.
Pašīšē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 693 žmuonis.
Tvarka
Palē daugeli vieru tvarka parēn ėš Dieva – ons ī tuojė jiega, katra naleid svietou sosijauktė ė pražūtė.
Pašīšē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Tvarka
Kateguorėjė:Žmuonėjės rieds
Apėdiemė (Kelmė)
Apėdiemė - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Koketiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Pažierā (Prėinā)
Pažierā - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Vēveriū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniū.
Vėljams Hauards Tafts
thumb|250px|right|William Howard Taft puortrets
William Howard Taft (1857 m. siejės 15 d. – m. 1930 m. kuova 8 d.) - nū 1909 lėgė 1913 metu JAV prezidėnts. Ons bova 27-s prezidėnts par vėsa JAV istuorėjė.
Kateguorėjė:JAV prezidėntā
Kalnėškē II (Ruokėškis)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Bornėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Lavuorėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Jessica Barth
Šaltėnē
Barth
Laukstienā
īr gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Degaitiu seniūnėjuo. Anuo gīven 38 gīventuojā.
Pagē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Laukstienā
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Pagē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 101 žmuogos.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Normantā
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Imbarės seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Aluovės seniūnėjė
Gīvenvėitės
{| class="wikitable sortable" style="text-align:right; font-size:95%;" ! Vėita !! Statsos !! Krūvuo !! Vīr. !! Muot.
Kateguorėjė:Lietovuos seniūnėjės Kateguorėjė:Alītaus rajuons
n
Predrag Drobnjak
Predrag Drobnjak (Predrags Drobniaks, gėmėė 1975 metās spalė 27 dėina Bijelo Poljie) - Juodkalnėjes krepšininks. Prait sezuon žaid Vituorėjes "Tau Ceramica" komanduo. Īr žaides NBA.
Drobniak ūgis īr 211cm, svuoris 123kg. Uns žaid "cėntra" pozicijuo.
Karjiera
Daba deras dėl sutartėis so Stambul "Fenerbachce-Ulker" (Turkėjė).
Sūsnėnkā
- gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 275 žmuonis.
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Jončē (Vėlkavėškis)
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Černolėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Lavuorėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 20 žmuoniū.
Ievuonėškē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 30 žmuoniū.
Černolėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ievuonėškē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Rēšelėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Aukštoulē (Kelmė)
Aukštoulē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Koketiū seniūnėjuo.
Rēšelėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Aukštoulē (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Tarvīdā
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Joknātiū seniūnėjuo.
Medinē
īr gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Degaitiu seniūnėjuo. Anuo gīven 7 gīventuojā.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Tarvīdā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 302 žmuonis.
Leigh Francis
Leigh Zsaak Francis (g. 1973 balondė 30 d.) – JAV kuomedėjants, aktuorios, rašītuos, pruodioseris.
Tarvīdā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Leigh Francis
Šaltėnē
Francis
Patašėnė (Prėinā)
Patašėnė - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Vēveriū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Līrėka
Līrėka – žuodis kėlės ėš graiku kalbuos (lyra) – graiku stīginis instramėnts, katrām akomponoujint liōb dainioutė eilieraštius – dainas.
Līrėka īr vėns ėš gruožėnės literatūras žonru, katruo eiliū skvarmo parteik rašontiuojė žmuogaus pargīvenėmus, ispūdius, nosėteikėmus, kėlstontės mintis, katruos atsėrond žmuogou sosėdūros so aplinkėnė gīvenėma reiškėnēs. Tėi pargīvenėmā gal torietė ruomantėni, realistini ė kėtuokius niuansus. Ėš anū mes galem sovuoktė apie rašontiuojė paveiza i pasauli, anuo reiškėnius, žmuonis ė kėtus dalīkus. Līrėnės eilės īr nedėdėliuos apjimtėis, bet anū apibėndrėnėmā ė itampa īr tēp pateikamė, ka gan stėprē paveik skaitītuoji. Tas priklausa no rašītuojė talėnta.
Kateguorėjė:Literatūra
Meilė
thumb|200px|Šėrdės – dabartėnis meilės sėmbuolis Meilė ī tuokė jausmė, katra ėšrēšk prīsirėšėma, atsidavėma vėina žmuogaus kėtam, aba žmouogaus Dievou, Tievīnē vuo kuokē kėtā idiejē. Diel psikuologėnės rēkšmies žmuogou meilė īr veina ėš pagrėndėniu mena temu.
Daugelie vieru meilė tēp pat nauduojama kap sāvuoka ėšrēkštė rīšiou so dievībė aba dūšės muokītojo.
Kateguorėjė:Jausmės
Ubagīstė
Ubgaīstė ī tuokis gīvenėms, kap žmuogos netora ožtektėnā torta, ka galietom liuosā prasimaitintė, apsiriedītė, ka torietom kamė nūlatuos gīvėntė, ka tortietom svēkas gīvenėma sālīgas. Ubagīstie gīvenons žmuogos ubags ī. Ka galietom ėšgīvėntė, ubags ubagaun, dėrb mizernus darbus, sīkēs būn, ka vuog, apiplėšėniej, soktiaun.
Ubgaīstė sopratėms keitas prīgolamā nug aplinkuos – kap krašts gerā gīven, tap ėr ubagīstė anamė būs laikuoms daug geresnis gīvenėms nekap būn kraštė, katramė daugoms ubagā ī. Skaituoma ī, ka dėdlė dalės Afrėkas, Azėjės, Luotīnu Amerėkas žmuoniū gīven ubagīstie, vuo anuos mažiausē ī Vakarū ė Šiaurės Euruopuo, JAV, Kanaduo, Australėjuo ė Japuonėjuo.
Kateguorėjė:Žmuonėjės rieds
Babėniškė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Teuoduors Rūzvelts
thumb|250px|right|Theodore Roosevelt puortrets
Kalba
miniatiūra|Kalba Kalba - ruodas znuoku (rašta znuoku, garsū) sėstema, skėrta žėniuoms dalītėis.
Žmuoniū kalbas . Tas īr tuokės kalbas, katruomis ruokoudamė vėinė kėtėims nauduo žmuonis, pvz., žemaitiu, lietoviu, onglu, kėnu kalbas. Tas kalbas natūralės īr ė kūries ėlga čiesa. Žmuoniū kalbas keitas ė nūdėinuo. Paprasts žmuoniū kalbū sārašos pateikams kalbū klasėfėkatuoriuo.
Znuoku (žestu) kalbas . Tas īr dėrbtėnės kalbas, tonkiausē kortė̄sėms. Anūsė infuormacėjė pardoudama ronku znuokās, bet ne balso. Tuokiūs kalbūs nie kalbuos daliū, panašūs žuodē nie skėramė (šaltis - šalta) ė pan.
Gīvūnu kalbas . Tas īr natūralės kalbas, katruomis ruokoudamė vėinė kėtėims nauduo gīvūnā. Tuomis kalbuomis gīvūnā vėinė kėtėims pardoud kuokiustā pranešėmus, pvz., aple pavuoju, jiedė šaltėnius ė kt. Delfėnu bėndravėma kalba laikuoma primitīvė kalba ė gretėnama so žmuoniū kalba.
Dėrbtėnės kalbas . Tas īr kalbas, sokortas vairėms kėtėms tėkslams, pvz., pruogramavėma kalbas kompiuteriniams algoritmams ožrašītė. Kai katruos dėrbtėnės kalbas sokortas kap natūraliū kalbū pakaitala tarptautėniam bėndravėmou (pvz., esperanto). Anū gramatėka dėrbtėnā sopaprastėnta īr, ka anas būtom lėngviau ėšmuoktė. Esperanto gramatėka uofėcēlē remas šešiuolėka paprastū gramatėkas taisīkliu.
Natūralės kalbas
Kėtāp dā vadėnamas žmuoniū kalbas, katruomis ruokoudamė vėinė kitīms nauduo žmuonės ė patė kalba nie dėrbtėnė, bet par laika atsėradus ruodas sėstema.
Pruogramavėma kalbas
Pruogramavėma kalbas īr sokortas kompiuteriniams algoritmams ožrašītė, ka nerēktom doutė kuompioteriou darbū tėisiuogē dvėjetainio kuodo.
Skāvuonīs
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 17 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Sapėigėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Imatra
Imatra – miests pėitū Suomėjuo, zars ož 6 km nū valstībėnė Soumėjės-Rosėjės robeže. Miests ėkorts 1948 m., vuo miesta tėisės gava 1971 m.
Brokā
- gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 269 žmuonis.
Imatra
Kateguorėjė:Suomėjės miestā
Brokā
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Marcia Wallace
Marcia Karen Wallace (g. 1942 m. lapkristė 1 d. - mėrė 2013 m. spalė 25 d.) – bova JAV aktuorė, kuomedėjantė, ėgarsėntuojė.
Šaltėnē
Wallace
Lėnkvėitē (Kelmė)
Lenkvėitē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 72 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Dekanėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Lavuorėškiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Dekanėškies 2001 metās gīvena 70 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kompuolka
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Kanterėškē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Joknātiū seniūnėjuo. Anuo gīven 181 žmuogos.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Tomkē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 27 žmuoniu.
Mažė̅jė Žalėmā
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Imbarės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Prapīms
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Žadėikiu seniūnėjuo.
Holis
Holis (Hol) – kuomūna Bioskeriuda apskrėties šiaurėniam šmuotė, Nuorvegėjuo.
Prapīms
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 80 žmuoniū.
Holis
Istuorėjė
Holis, kāp atskėra savėvaldībė palėka 1877 m., kūmet atsėskīrė nū Uole.
IP adresos
Doumenū vardū sorėšėmo so IP adresās ožsijem vardu srėtiu sėstema.
Holis
Galerėjė
Kateguorėjė:Nuorvegėjės miestā
Vāsa
Vāsa (, SV Vasa) ī miests vakarū Suomėjuo, šalėmās Buotnėjės īlonkas.
IP adresos
kateguorėjė:Kuompioterē
Vāsa
Miesta 1606 m. ėkūrė Švedėjės karalios Karuolis IX.
Kateguorėjė:Suomėjės miestā
Pajėisīs (Prėinā)
Pajėisīs - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Vēveriū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Žėngē (Vėlnios)
Žėngē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Aleksandros Pavluovėčios
thumb|Aleksandros Pavluovėčios
Aleksandr "Sasha" Pavlovic (Aleksandrs "Saša Pavlovičios", gėmė 1981 metās lapkristė 15 dėina Barė) - labā talentings Joudkalnėjės krepšėninks. Žaid Klīvlenda "Cavaliers" kuomanduo karto so lietovēs Ž. Ilgausko ė M. Andrioškevėčio.
Pavluovėčiaus ūgis īīr 200cm, svuoris 95kg. Ons žaid lengvuojė "krašta" puozėcėjuo.
Micaitē
īr gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Degaitiu seniūnėjuo. Anuo gīven 61 gīventuos.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Igor Rakočević
thumb|right|Igor Rakocevic Igor Rakocevic (Igoris Rakočėvičios, gėmė 1978 metās kuova 29 dėina Belgradė) - Serbėjės krepšininks.
Rakočėvičaus ūgis īr 188 cm, svuoris 84 kg. Ons žaid ižaidiejė puozicėjuo.
Dave Brubeck
thumb|right|150 px|Dave Brubeck
Badauskē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Koketiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Ūkis
thumb|240px|Mažos ūkelis Kiedainiu rajuonė
Ūkis ī kam tās prīgolontė ė nauduojama žemė, tepuogė anuo esontīs truobesē, rakondā, mašėnas ė kėtuokė teknėka, rēkalinga darbam dėrbtė. Pėrmiausē ūkis rēšk suoda kaimė, katruo ūkininks dėrb žemė aba laika gīvuolius, tepuogė ciels anuo gīvenėms – truoba, kėti truobesē ė padargā. Bet ūkio gal būtė šaukiams ne tėktās vėina žmuogaus sklīps no ė kuokis bėndrā prīveizėms aba valstībėnis ūkis: pavīzdžiou, miškū ūkis, katros kert medė, žovėninkīstės ūkis, katros laik tvėnkėniūs žovis, dvara ūkis palėvarks, katra prīveiz puona valstėitē. Tarībėnie gadīnie nuognē ėšplėta valstībėnē ūkē – kalkuozā, anūs žmuonis lioub būs prīverstė dėrbtė krūvuo. Prī kalkuozū tonkē liub būs dėdli gīvuoliū ūkē – fermas. Vielībesnēs laikās kalkuozā parsimainė i žemės ūkė bendruovės.
Platesnė rēkšmė ūkis ī vėskos, ka žmuogos dara, ka gautom kuokė medžiagėnė nauda (īpatingā jiedi, apriedus, nomus) savėi ė sava šeimā. Tuokė prasmė ūkis līgos akanuomėkā ī.
Kateguorėjė:Akuonuomėka
Santaka (Kalvarėjė)
Santaka - gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 255 žmuonis.
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Rementėškē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Klausotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Istuorėjė
Senuobie šalėp kaimalė liōb stuoviet pėlės, īr ėšlėkės anuos pėlekolnės.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Mėitkalnis
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Guoda
Guoda – pudamėntėnė etėkas kateguorėjė, ėšreiškonti žmuogaus vertingoma pripažinėma. Nagarbies prīšībė. Artėmas savuokas: oroms, šluovie, pagarba, prastižos.
Pavėdē kāp ėr oroms, guoda atspīnd žmuogaus reikšmingoma īsėsamuoninėma bei anuo pripažinėma. Tik guodas savuoka īr daugesne sosėita so išruorėniu žmuogaus prestižu, prėgolm nuog anuo nuopelnu darbe a visuomeninie veikluo, nuog pareigībiu. Tudie, skėrtingā nuog oroma, gal būtė pruofesėnė, spuortėnė, puolėtėnė guoda. Diel paseiktū nuopelnu gal būtė šeimuos, muokīklas, īstaigas, pagaliau ėr tautuos guoda.
Guoda reiškas ne vėin sava vėsuomenėne reikšmingoma īsėsamuoninėmu, bet ėr anuo ėšgīvenėmu – guodas jausmu. Guodas īsėsamuonėnėms bei ėšgīvenėms īsėtvėrtėn žmuogaus karaktuoriou kāp guodingoma duorībė.
Lētgėrē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Joknātiū seniūnėjuo.
Guoda
Guoda – vėina patiū aukščiausiu žmuogaus duoruovėniu vertībiu. Kreišdams sava patėis, šeimuos, pruofesėjės, tievīnės guoda, žmuogos dažnā rizėkoun gīvībe, kartās renkas veikiau guodinga smerti, nego neguodinga gīvene.
Lētgėrē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 175 žmuonis.
Lama
thumb|260px|Lama (Lama glama)
Lētgėrē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Guoda
„Gīvenė brungi kuožnam, bėt kėlniam žmuogou guoda brungesnė ėr ož pate gīvene“ (V. Šekspīrs).
Kateguorėjė:Etėka
Lama
Lama īr gīvolīs, katros prėgol kopranogarėniu (Camelidae) šeimā. Gīven Pėitū Amerėkuo.
Kateguorėjė:Žvierē
Gražoliškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Lavuorėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Poris
Poris (, SV Björneborg) ī miests vakarū Suomėjuo, šalėmās Buotnėjės īlonkas. Miestė vīkst platē puopolēros terptautėnis džaza festėvalis „Pori Jazz“.
Argentėnas futbuola rinktėnė
thumb|right|240px|Argentėnas rinktėnė 1964 m. thumb|right|240px| thumb|right|240px| Argentėnas futbuola rinktėnė īr futbuola kamanda, katra atstovaun' Argentėnas Respoblėka, teipugi tonkē vadėnama Albiceleste (žīdrā balta). Ana īr kontroliaunama Argentėnas Futbuola Asocėacėjes (Asociación del Fútbol Argentino). Argentėnas rinktėnė īr vėina kėitiausiu vėsom svieti: ana īr laimiejusi 2 svieta čempėjuonatos, vėina vasaruos olėmpėjada ė nat 11 Copa America čempėjuonatu.
Skrabuonīs
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Megalėtā
Megalėtā - ta paslaptingė, rūstė, dėdžiolē akmenis (kūlē). Sver nu 5 ėkė 28 tuonu.
kateguorėjė:Istuorėjė
Nuovelė
Novelė – italū kalbuos žuodis (novella) reišk žėnė, naujīna.
Gruožėnės literatūras žanros: trumps aprašīms, korės no kėta skėras sava savuotėškomās – īr ekspresīvos, tor aiškė kompozicėjė, netėkietā ė šuokīrojontē pasėbėng. Paprastā aprašuoms kuoks nuors žmuogaus gīvenėma ivīkis, platiau neaiškėnont kas bova lig tuo ivīkė ė kas bebova po anuo.
Kateguorėjė:Literatūra
Žėimē (Kretinga)
Žėimē - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Imbarės seniūnėjuo. Anuo gīven 92 prietelē.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Pabalėškē (Vēverē)
Pabalėškē - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Vēveriū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Žadėikē (Šėlalė)
Žadėikē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Žadėikiu seniūnėjuo, anuos centrs.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 359 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Barcėškė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Slienės
thumb|250px|Neviežė slienės
Slienės (aba sliens) ī paėlgs žemės pavėršė pažemiejėms, tonkiausē būnans abėpos kuokėstā opėis. Siauras ė gėlės slienis kalnūs ī vadėnamas tarpeklēs (aba kanėjuonās). Paėlgs pažemiejėms terp kalnaliu ī kluonis.
Opiu slienis kāp derlingas vėitas nug sena liuob trauktė žmuonis anūs apsėgīventė.
Kateguorėjė:Žemės vėitas
Onglā
Onglā (ongl. - English people) – vakarū germanu tauta. Rokoujas onglu kalba.
Apsakīms
Apsakīms īr kuokiū nuors žmuogaus gīvenėma ivīkiu aprašims ė no nuovelės skėras tou, ka anamė aprašuomė ne vėins, vuo kelė ivīkē, nušvėitams ėlgiesnė žmuogaus gīvenėma tarps. Apsakīmė paprastā būn ne vėins vuo kelė veikiejē, terp katrū ė vīstuoms apsakīma siožets, lėpduoma kompozicėjė.
Onglā
Platē ėšplėtė pu vėsa svieta, dėdliuojė anū dalės gīven Onglėjuo (aple 45 mėlėjuonos). Vėsam svietė onglū prėskaitliuojama aple 90 mėlėjuonū.
Kateguorėjė:Vakarū germanā
Apsakīms
Kateguorėjė:Literatūra
Labanėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Lavuorėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Muolopē (Kelmė)
Muolopē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Vėljams Makinlis
thumb|250px|right|William McKinley puortrets William McKinley (1843 m. sausė 29 d. – m. 1901 m. siejės 14 d.) - nū 1897 lėgė 1901 metu JAV prezidėnts. Ons bova prezidėnts par vėsa JAV istuorėjė. Anou nožodė Leuons Czuoguolzos.
Kateguorėjė:JAV prezidėntā
Vīžokalnis
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Jonkūnā (Ruokėškis)
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos, vuo 2011 m. - nabgīvena žmuonis.
Košlėškē
- gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 186 žmuonis.
Paluokīstis
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Žadėikiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 93 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Ruoms Kalonta
Ruoms Kalonta (1953 m. vasarė 22 d. – 1972 m. gegožė 14 d.) bova tuokis lietovis, katros diel sava pasielgėma palėka kap Lietovuos pasiprīšėnėma TSRS okopacėjē simbuolis. Vėišā pruotestoudams prīš TSRS okopacėjė, sosidegėna Kaunė.
Tepuogė veiziekėt
Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Palētē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Joknātiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 133 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Akalīčė
Akalīčė - Alītous rajuonė, Aluovės seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2011 metās gīvena 45 žmuonis.
Dėdvīžē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Klausotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Namgaudē
īr gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Degaitiu seniūnėjuo. Anuo gīven 1 gīventuos.
Dėdvīžē
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Beržėnė (Kelmė)
Beržėnė - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Koketiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniu.
Kuolombėjės vieleva
thumb|250px|[[Abruozdielis:FIAV 111010.svg|23px Kolumbėjės Vvalstībinė vieleva. Pluote ė ėlge santīkės: 2:3]]
thumb|250px|[[Abruozdielis:FIAV 000100.svg|23px Kolumbėjės tautėnė vieleva. Pluote ė ėlge santīkės: 2:3]]
Gintars Petrėks
Petrėks Gintars – bovės investėcėnė kuoncėrna EBSW vaduovs.
EBSW bova ikorta 1992 m. ė vėišā kvėitė žmuonė ėnvestoutė sava pėnėgos ė anou. Vėsa nu 1992 lėgė 1995 m. ėš gīventuojo bova sorėnktė 344 mln. 347 tūkst. Lt. Dėdliuojė dalės pėnėgu bova sogrōžėntė.
EBSW par prėvatėzacėjė soperkeniejė īmuonės, katru dėdliuojė dalės vieliau bankrotava, tūdie 1997 metās Gintaras Petrikas ėšvīka par robežio i ožrobeži.
2004 metās gegožė 2 d. ons bova sotoriets Los Andžela mietsė, JAV.
Posiau slaptā Gintars Petrėks bova parvežts ī Lietova 2007 m. siejės 20 d.. Anam bova skėrts nomu arėštos. Ons tories būt numūs nu aštouniu rīta lėgė aštouniu vakara ė nagalies bėndrautė so nekatrās asmeniem.
2008 m. Kaunė isteigė sava versla imuonė ožvadīnta Versla pruojiektā nuo A ligė Z (liet. Verslo projektai nuo A iki Z.). Īstatėnės kapėtals 10 tūskt. Lt.
Šaltenē
Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Vėtašē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kuolombėjės gerbs
Kolumbėjės gerba sodara skīds ont katra top ėšsklēdės sparnos kuonduors. Kuonduors sėmbuolėzoun liousoma. Snapė ons laika laura lapu vainėka.
Kateguorėjė:Kuolombėjė Kateguorėjė:Gerbā
Skrātiuonīs (Šalčėninkā)
Skrātiuonīs - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 50 žmuoniu.
Kemis
Kemis ī miests šiaurės vakarū Suomėjuo, šalėmās Buotnėjės īlonkas. Miestė vēk vėinintelė Euruopuo kruoma kasīkla.
Miests ėkorts 1869 m. palē karalėška dekrėta, kap ousts.
Kateguorėjė:Suomėjės miestā
Deivids Blats
David Blatt (Dėivids Blats, gėmė 1959 m. gegožė 22 dėina Buostuonė) - JAV krepšėne treneris, vadovaun Rosėjės nacionalėne rinktėnė, tor Izraelė pilietībe.
Haifa
Haifa ī trets palē dėdloma Izraelė miests. Miests īr šalėis šiaurie, šalėp Vėdoržeme jūras. ~270 tūkst. žmuoniū given Haifuo. Tas miests īr svarbiausis bahaju vieras cėntros.
Istuorėjė
Miests žėnuoms nū antėkas gadīnės. Ton gadīnie liuob vadīntėis Sycaminon. 1799 m. Haifa bova ožjiemė̄s Napuoleuons.
Kateguorėjė:Izraelė miestā
Benedicta Boccoli
thumb|right|240px|Benedicta Boccoli, 2013 Benedicta Boccoli (g. 1966 m. balondė 3 d. Mėlans) - Italėjės aktuorė, balerina, muodelis.
Spingė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Trakienā
- gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 163 žmuonis.
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Norvīdā
īr gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Degaitiu seniūnėjuo. Anuo gīven 11 gīventuoju.
Padvarninkā (Žadėikē)
Padvarninkā - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Žadėikiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 85 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Puovėls Žagūnis
Puovėls Žagūnis (g. 1952 m. rogpjūtė 24 d.) ī Lietovuos ė Panevėžė rajuona ūkė, polėtėkas ė vėsoumenės vēkies.
Biuograpėjė
AB „Panevėžė meliuoracėjė“ dėrektuorios. Nug 2004 m. Panevėžė rajuona savėvaldībės mers.
1995 m. Lietuvos valstėitiu partėjės, nug 2001 m. Valstėitiu ė Naujuosės demuokratėjės partėjūm sājongas, nug 2006 m. Lietovuos valstėitiu liaudėninku sājongas narīs, Panevėžė skīrė pėrmėninks.
1995 m. ė nug 2003 m. Panevėžė rajuona savėvaldībės tarībuos narīs. Euruopas Sājongas Regėjuonu kuomėteta pakaitėnės narīs ė Panevėžė regėjuona plietruos tarības narīs.
„Rotarī“ kloba narīs.
Žagunis
Jasuo Fukuda
Kateguorėjė:Japuonėjės ministrā pėrmėninkā
Kloguonā
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Mažiolē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Lavuorėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 12 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Groveris Klīvlands
thumb|250px|right|Grover Cleveland puortrets
Vėlkėnė (Sožiuonīs)
Vėlkėnė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Groveris Klīvlands
Groveris Klīvlands (, g. 1837 m. kuova 18 d. – m. 1908 m. bėrželė 24 d.) - nū 1885 lėgė 1889 ė nū 1893 lėgė 1897 metu JAV prezidėnts. Ons bova 22-s ė 24-s prezidėnts par vėsa JAV istuorėjė. Magtīnga ė truopnē kuovies prīš korupcėjė.
Vėlkėnė (Sožiuonīs)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Euruopa
right|250px|thumb|Euruopa
Euruopa — vėns mažiausiu (ontros pu Australėjės) Svieta žemīnu, anuos pluots (10,4 mln. km²), ožjem tiktās 1/15-ājė svieta terituorėjės. Karto so Azėjė sodara Eurazėjės žemīna. Euruopuo gīvėn aple 727 mln. žmuoniū (trets palē gīvėntuoju skaitliu žemīns). Euruopa tēpuogė tonkē īr vadėnama „Senoujo kuontinento“ kāp prīšprīša „Naujājam kuontinentou“ (Amerikā).
„Euruopa“ īr vėns ėš dėdliausē gėnčītėnu geuograpėniu termėnū. Patė pavadėnėma etimuoluogėjė neaiškė īr, tēpuogė ginčītėnė ė Euruopas robežē.
thumb|right|300px|Euruopa, [[814.]]
Pluots – 10 mln. kvadratėniu km;
Gīvėntuoju skaitlios – 700 mln.;
Aukštiausis kalns – Monblanas – 4807 m;
Ėlgiausė opė – Volga – 3531 km;
Dėdliausis ežers – Ladoga – 17700 kvadratėniu km;
Dėdliausis miests – Maskva – 10 mln. gīvėntuoju.
Kateguorėjė:Žemīnā
Burbātē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Koketiū seniūnėjuo.
Kompoulėškis
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Burbātē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 103 žmuonis, vuo 1959 m. - 140.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Kompoulėškis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis, vuo 2011 m. - 2 žmuonis.
Kokola
Kokola (, SV Karleby) ī miests Suomėjuo, šalėp Buotnėjės īlonkas. Tas īr vėins dėdliausiu Suomėjės oustu.
Kateguorėjė:Suomėjės miestā
Aluovė
Aluovė īr Alītous rajuonė esons miestalis. Aluovės seniūnėjės cėntros.
I pėitū šmuota nūg miestalė īr Aluovės ežers.
Istuorėjė
Aluovės vėituo žmonės gīven aplė 2000 metu.
2011 metās gīvena 552 žmuonis.
Kateguorėjė:Alītaus rajuona gīvenvėitės
Nalaga’at
Nalaga’at (hebraju kalbuo rėikš lėistėis) īr napelna sėikontė uorganėzacėjė, ėkorta 2002 m., katra uorganėziuna aklū ė kortiū žmuoniū tētra vaidėnėmos. Uorganėzacėjės tėkslos īr platīntė infuormacėjė aple žmuonis gīvenontius so nagalė. Uorganėzacėjė īr Senuobės Džafas oustamiestie.
Kateguorėjė:organėzacėjės
Sovalkelē
- gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 137 žmuonis.
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Eps
Eps – kėlės ėš graiku kalbuos (epos) ė reišk pasakojėma.
Pagrindėnė pasakuojemuosės gruožėnės literatūras rūšės. Anou sudara pasakojamuojė gruožėnė literatūra, kor, skirtingā no dramas ė līrėkas, īr aprašuomė žmuonis ė ivīkē, koriūs dalīvau pats rašītuos. Īr paruoduomė tuo žmuogaus pargīvenėmā, elgesīs, nosėstatīmā, santėke su ivīkēs ė aprašuomās žmuonims.
Epa korėnē gal būtė rašuomė pruozo ė eilioutā. Epou priklausa ruomans, apīsaka, apsakīms, nuovelė, menėnė apībraiža, legenda, ėlga eiliouta puoema ė kėtė.
Buoguota
Buoguota (, uofėc. Santa Fe de Bogotá) - miests vėdorė Kuolombėjuo, valstībės suostėnė ė dėdliausės miests. Miests īr 2640 m aukštie vėrš jūras līge.
Istuorėjė
Indienu gadīnie miests vadėnas Bakata.
Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Kuolombėjės miestā
Žalioujė (Alītos)
Žalioujė - Alītous rajuonė, Butrėmoniu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 59 prietelē.
Smalėškies
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 24 žmuonis.
Gerberts Samoėlis
Gerberts Loėsos Samoėlis, Samoėlė graps (, 1870 - 1963 m.) bova JK lėberalos puolėtėks ė dėpluomats. 1920 m. ons bova paskėrts Palėstėnas aukšto kuomėsiounaro.
Kateguorėjė:Jongtėnės Karalīstės žmuonis
Agnes Monica
Agnes Monica Muljoto (gėmė 1986 m. lėipas 1 d.) - Induonezėjės dainėninkė, mozėkas prodiuserė, mozėkas klėpu režėsierė.
Kalnalis (Kretinga)
Kalnalis īr suoda Kretingas rajuonė, Imbarės seniūnėjuo. Īr Šv. Laurīna bažninčė (nū 1883 m.).
Istuorėjė
1950–1963 m. liuob būtė Kalnalė apīlėnkės cėntros. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 33 žmuonis.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Slabada (Kelmė)
Slabada - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Pauliokėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Lavuorėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Romšā
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Joknātiū seniūnėjuo. Anuo gīven 84 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Aviva
thumb|240px Aviva, vuo Lietovuo da vadėnama Commercial Union īr dėdliausė JK ė vėina ėš dėdliausiu vėsa svieta apdraudėma kuompanėju. Ana sokorta 2000 metās, no vėins ėš anuos padalėniu Norwich Union veik da nū 1797 m. Aviva tor sava bendruoves vėsom svietė, tēp pat ė Lietovuo. Ana ėš vėsa tor 40 mln. klientu.
Kateguorėjė:Bėndruovės Kateguorėjė:Jongtėnės Karalīstės imuonės
Dėdlapē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Klausotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Pranis Žeimīs
Pranis Žeimīs (g. 1957 m. vasarė 5 d.) ī Lietovuos ė Palonguos miesta puolėtėnis ė vėsoumenės vēkies.
Biuograpėjė
Nug 1993 m. Tievīnės sājongas narīs.
Nug 1995 m. Palonguos savėvaldībės tarības narīs. 1995–2000, 2001–2005 m. Palonguos savėvaldībės mers.
Žeimīs Kateguorėjė:2012-2016 m. Lietovuos Seima narē
Tornijės
Tornijės (, SV Torneå) ī miests šiaurės vakarū Suomėjuo, Laplandėjuo, šalėp robežė so Švedėjė.
Tornijės miesta tėisės ėš Švedėjės karaliaus gava 1621 m.
Kateguorėjė:Suomėjės miestā
Virvītė
Virvītė īr opės Žemaitėjuo, Šėlalės, Telšiū ėr Mažeikiu rajuonūs; Vėntuos kairīsis ėntaks. Ana prasėded Žemaitiu aukštomuo, 3 km nu Laukovuos ėr tek i šiaurė. Virvītė pratek Paršežerė, Loksta ežerus, Varnius, Bėržolė ežera ė Trīškiu miestali. Ītek i Vėnta prī Gīvuoliū kaima.
2005
2005 - nakalāmieji metā, katrie prasided šeštadeinī.
Vincos Kodirka
thumb|150px
Raudenėškē
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Vincos Kodirka
Vincos Kodirka (, g. Paežeriūs) bova lietoviu tautėnė atgėmėma žmuogos, Lietovuos himna autuorios, gazietas „Varps“ redaktuorios.
Virvītė
thumb|left|250px|„Tėlpts“ par Virvītė
2005
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Vincos Kodirka
Atmėnėma ėomžėnėms
Anuo vardo ožvadinta: Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Viegielīnė (Vėlnios)
Viegielė̄nė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Amazuonės departaments (Kuolombėjė)
Amazuonės departaments – departaments Kuolombėjės pėitrītiūs.
Etnėnė sodietis
Kateguorėjė:Kuolombėjės departamentā
Virvītė
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis Kateguorėjė:Mažeikiu rajuons Kateguorėjė:Telšiū rajuons
Paōžoulė (Ruokėškis)
Paoužoulė - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis, vuo 2011 m. - vėins žmuogos.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Šerotē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Žadėikiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 44 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Davainėškės
- Alītous rajuonė, Aluovės seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
thumb|left|240px|Suodas krīžios 2011 metās gīvena 38 žmuonis.
Konfucēnėzmos
Konfucēnėzmos (trad. kėn.: 儒學; sopapr.: 儒学; pinyin: Rúxué; pažuodiou „intelektualu muokīkla“) – Kėnėjuo atsėradosė ė pu Rītū Azėjė paplėtos etėnė ė filosuopėnė sėstema, čiesās laikuoma viera. Svarbiausio autuorėteto tonkiausē laikuoms VI-V a. pr. Kr. gīvenės fėlosuops Konfucėjos, katruo vardo duoktrėna pavadėna vakarėitē.
Kuonfocēnzėmos kalb api vėsuomenė, valstībės valdīma, šeima, muoralė. Vėsas tuos idiejės Rītū Azėjuo darė ė tebedara dėdlė itaka.
Kateguorėjė:Kėnėjės fėluosuopėjė
Vīžē (Šėlotė)
Vīžē - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Joknātiū seniūnėjuo. Anuo gīven 86 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Paalksnē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 26 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Lėisiškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Lavuorėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 20 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Gaivalėškė
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Imbarės seniūnėjuo, ož 5 km ī pietrītios nu Salontū. Anuo gīven 11 prieteliu.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Antiuokėjės departaments
Etninė sudėtis
Kateguorėjė:Kuolombėjės departamentā
Valasuonėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pasvaigie
īr gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Degaitiu seniūnėjuo. Anuo gīven 70 gīventuoju.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Porvō
Porvō (, SV Borgå) īr miests pėitū Suomėjuo, ož zars 50 km nū Helsėnkė. Miesta tėisės gava aple 1380-ūsiūs metus.
Godātē (Vėlkavėškis)
Godātē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Klausotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Porvō
Kateguorėjė:Suomėjės miestā
Vanžadėškes
Vanžadėškes - Alītous rajuonė, Butėmoniu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 6 prietelē.
Skriaudē
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Vēveriū seniūnėjuo, ož 5 km i pėitvakariū šmuota nū Vēveriū.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 727 žmuonis.
Nūruodas
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Grība
thumb|230px|Jiedamas grības
Grība aba grībs ī tuokis žīvats – vėina ėš gīvuosės gomtuos karalīstiu. Onkstiau grībā bova laikuomi augalās, no paskom atskėrtė, ba anėi nadara fuotosintezės kap augalā. Palē jėdėma būda grībā būn saporuofėtėnē, parazėtėnē ė mikuorėzėnē.
Grībā īr dėdlē svarbūs povėma vēksmė. Anėi nauduonami medėcėnuo (pvz., penecėlins), jiedami ī. Grību rinkėms (grībavėms) Lietovuo ī dėdlē tonkos būds jiediou gautė (īpatingā rodenie).
Brazavs
- gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Paīmiežis
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Žadėikiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 53 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Šadiūnā (Šalčėninkā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Potėnā (Vėlnios)
Potėnā  - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Lavuorėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 12 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Cedruoniškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Koketiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Anggun
thumb|right|250px|Anggun
Anggun Cipta Sasmi (gėmė 1974 m. Balondė 29 d.) - Induonezėjė dainėninkė, mozėkas prodiuserė, mozėkas klėpu režėsierė.
Interneta nūruodas
Kateguorėjė:Prancūzėjės mozėkontā
Dabravuolė
- Alītous rajuonė, Aluovės seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2011 metās gīvena 5 žmuonis.
Paginskē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Dolkiu Lauks
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Žadėikiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 33 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Patausalė
īr gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Degaitiu seniūnėjuo. Anuo gīven 88 gīventuojā.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Skardis
thumb|250px|Skardis ont [[Šošvės kronta]]
Skardis (aba skardė) īr nuognē statmens ėr aukštas griuovė, opėis, ežera aba jūras kronts, aba kuokėtās kalna atšlātė.
Skardis randas diel ardīma, katra dėrbėn ondou, vies, šėlomuos skėrtomā. Daug skardiu palėka kāp ledīna darbs.
Īžons opėis skardis ī vadėnams īžiom.
Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Vėikšniū Šv. Juona Krėkštītuojė bažninčė
thumb|right|260px
'''Vėikšniū Šv. Juona Krėkštītuojė bažninčė''' īr Mažeikiu rajuonė, Telšiū vīskopėjuo.
Eglėškē (Kalvarėjė)
Eglėškē - gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Vėikšniū Šv. Juona Krėkštītuojė bažninčė
Istuorėjė
Vėikšniū bažninčė XVI o. pabaiėnguo pasėsavėna evangelėkā refuormatā. Bažninčē 1626 metās duovėnuots Miliū kaims.
1634 metās pastatīta naujė medėnė bažninčė.
1854 m. pastatīta dabartėnė bažninčė, altuorē perkeltė ėš senuosės.
Arkėtektūra
kateguorėjė:Mažeikiu dekanata bažninčės
Vāvadėškē (Vėlnios)
Vāvadėškē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Gargždalė
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Imbarės seniūnėjuo. Čėštās stuovė Uorvėdū suodība.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 78 žmuonis.
Nūruodas
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Duomātē
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Pontozā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Lavuorėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Sėpālėškis
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
XIX vėdorie suoduo pradiejė gīvent staravierē. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis, vuo 2011 m. - 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Duomontuonīs
- Alītous rajuonė, Aluovės seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Azėjė
right|250px Azėjė īr dėdliausė svieta dalis (~30% vėsa sausomuos pluota), čė given aple 60% svieta gīventuoju. So Euruopa sodara Eurazėjės žemīna. Rubežios tarp Azėjės ėr Afrėkas bē Azėjės ėr Euruopas žemīnu nie tėkslē apibriežams. Nu Šiaurės Amerėkas Azėjė skėr Beringa sāsiauris.
Gīventuoju skaitlios – 3657 mln.;
Duomontuonīs
Istuorėjė
2011 metās gīvena 71 žmuogos.
Čiesnėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Koketiū seniūnėjuo.
Azėjė
Aukštiausės kalns – Džuomuolongma – 8850 m;
Žemiausė vėita – Negīvuojė jūra – minus 400 m;
Čiesnėškė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniu.
Azėjė
Ėlgiausė opė – Jangdzė – 6300 km;
Dėdliausės ežers – Kaspėjė – 371 000 kvadratiniu km;
Čiesnėškė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Azėjė
Dėdliausė valstībė – Rosėjė – 17,06 mln. kvadratėniu km;
Dėdliausės miests – Tuokėjs – 19,21 mln. gīventuoju.
Geuograpėjė
thumb|220px|Baikalas Pluots 44,3 mln. km². Tuolėmiausė Azėjės sausomuos taškā īr: šiaurie – Čelioskėna kīšolis (77°43' š. pl.), pėitūs – Piajė kīšolis (1°16' š. pl.), rītūs – Dežniuova kīšolis (169°40' v. ilg.), vakarūs - Baba kīšolis (26° r. ilg.). Neskaitont Malaju salīna, ciela Azėjė īr šiaurėnie hemėsperuo.
Azėjė ėš trėjū posiu apsopta ondėnīnu - šiaurie Arktėis, rītūs – Ramosis, pėitūs – Indėjės ondėnīns, pėitvakariūs – Atlonta ondėnīna jūras (Vėdoržemė, Egiejė, Marmora, Joudojė ė Azuova). 92 km pluote Beringa sāsiauris skėr Azėjė nu Amerėkas. Sueco sāsmauka jong Azėjė so Afrėka (robežios tėrp anū ein Soeca kanalo). Vakarūs Azėjė tor robežio su Euruopa, so katra sodara Eurazėjės žemīna. Sotartėnės robežios terp Azėjės ir Euruopas ēn Urala kalnū rītėnie papiedie, Embas opė ė Komas-Manīčo idoba, šiaurėnio Kaukaza kalnū pakraštio (Kaukazos priskėrams Azėjē). Pėitrītiūs Malaju salīns Azėjė atskėr nu Australėjės.
Azėjės krontū ėlgoms - ~70 600 km. Api 8 mln. km² Azėjės pluota tenk posiasaliams ė >2 mln. km² – saluoms. Platiausiuo vėituo (ėš šiaurės rītū i pėitrītios) Azėjė īr 11 000 km pluote.
Dėdliausė posiasalē: Jamala, Taimīra, Čiokčiu, Kamčiatkas, Kuoriejės, Indėkėnėjės ė Malakas, Indėstana, Arabėjės, Mažuosės Azėjės.
Dėdliausės salas ė salīnā:
Ėlgiausės opės:
Kateguorėjė:Žemīnā
Tuotuorienā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 34 žmuonis.
Griuovis
thumb|180px|Griuovis
Griuovis (da ėšnaša, ėšgriaužėms) ī tuokis ravs, katra savaimėškā padėrba pu lītaus, atdriekė srūnōs vadaksnē. Griuoviu šlātā nie apaugė̄ augalās, tūdie patsā griuovis apent didlie.
Griuovē rondas aukštesnies līgomies ė kalnaliūs, katrėi sodarītė ėš porės, lengvuos dėrvas. Griuoviu ėlgoms būn nug keliū metru lėgė cielū keliū kėluometru.
Vanagelē
Vanagelē - Alītous rajuonė, Butrėmoniu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 52 prietelē.
Griuovis
Kāp griuovis apžel, ons vadėnams ragova. Griuovē maiš žemės ūkiou, nes par anūs ėšēn vilgšmie, naudingas medegas ėš žemės.
Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Šėlėninkā (Joknātē)
Šėlėninkā - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Joknātiū seniūnėjuo. Anuo gīven 10 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Araukas departaments
Araukas departaments – departaments Kuolombėjės rītūs, šalėp sėinas su Venesoela.
Glabniausė miestā
Kateguorėjė:Kuolombėjės departamentā
Kolėškē (Šėlalė)
Kolėškē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Žadėikiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Heinola
Heinola ī miests pėitū Suomėjuo.
Miesta tėisės gava 1839 m.
Kateguorėjė:Suomėjės miestā
Akā
Akā (, SV Ackas) īr miests pėitvakariū Soumėjuo.
Miests ėkorts 2007 m.
Kateguorėjė:Suomėjės miestā
Ragova
Ragova īr nedėdlė sausa slienės, katra palėka pu ton, kāp ont griuovė šlātū pasdar veliena, ožaug krūmā aba medē. Prīšingā nego griuovē, ragovas jau nabdėdlie.
Ragovū ėlgoms būn nug keliū šimtū metru lėgė 20–30 km, gėloms būn nug keliū metru lėgė keliū dešėmtiū.
Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Atlantėka departaments
Atlantėka departaments – departaments Kuolombėjės šiaurie.
Glabniausė miestā
Kateguorėjė:Kuolombėjės departamentā
Bernardo O'Higgins
thumb|200px|Bernardo O'Higgins
Bernardo O'Higgins (Bernardo O'Higgins Riquelme; g. 1778 m. rogpjūtė 20 d. - m. 1842 m. spalė 24 d.) – bova Čilės heruojus. Žīmos karvedīs ė puolitėks.
Nūruodas
O'Higgins, Bernardo O'Higgins, Bernardo O'Higgins, Bernardo
Mėkūlės
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Žadėikiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 32 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Saulios Skvernelis
Onkstiau bova vėdaus rēkalū ministros. Žanuots, tor do vāko.
Kateguorėjė:2016-2020 m. Lietovuos Seima narē Kateguorėjė:Lietovuos ministrā pėrmėninkā Kateguorėjė:Lietovuos ministrā
Maurotē
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Vēveriū seniūnėjuo, ož 2 km i šiaurės rītū šmuota nū Vēveriū.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 394 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Krīklē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Klausotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
El Ninjo
El Niño („El Ninjo“) vadėnams neiprasts, necėklėšks Ramiuoje ondėnīna ekvatuorėnės dalėis ondėnīna sruoviū pasėkeitėms. Soslabnie ė vėsā sostuo šaltuojė Hombuolta sruovė. Tas atsėtīnk diel vīraujontės vieju krīptėis pasėkeitėma, diel katruo paprastā ī vakaros stomams pavėršėnis (šėlts) jūras ondou praded plūstė ī rītos.
Kateguorėjė:Klimatuoluogėjė
Joudopienā (Vėlkavėškis)
Joudopienā - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Klausotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.