cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Hu Dzintao
Hu Džėntau (kėn. 胡錦濤; pinyin: Hú Jǐntāo; g. 1942 m. groudė 21 d. Jiangyan, Džiangsu prov.) īr dabartėnis Kėnėjės Liaudies Respoblėkas prezėdents ė Kėnėjės kuomonėstu partėjės generalėnis sekretuorios. Vaduovo tapa 2003 m. pakeitis Džiang Dzemėni.
Jintao
II omžios pr. Kr.
Tūkstontmetē: 2 tūkstontmetis pr. Kr. - 1 tūkstontmetis pr. Kr. - 1 tūkstontmetis
Omžē: III omžios pr. Kr. - II omžios pr. Kr. - I omžios pr. Kr.
Kateguorėjė:Omžē
Vitalios Portnikuovs
Vitalios Portnikuovs (g. 1967 m. gegožė 14 d.) īr okrainėitiū žornalėsts ė poblėcėsts, dėrb „Radėjė Svabuoda“ (Liousuojė radėjė) apvėizdėnīnko. 2013 m. truopnē prisidėjė pri Euramaidana revuoliucėjės uorganėzavėma.
Kateguorėjė:Okraėnas žmuonis
Borkienā
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Šėlalės suodnėška seniūnėjuo, ož 8 km i pėitū šmuota nū Šėlalės miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 119 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Kūbakē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žemaitiu Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo gīven 46 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Rūta Vainienė
miniatiūra
Rūta Vainienė (g. 1968 m. rogpjūtė 10 d. Vėlniou) - akuonuomėstė, Lietovuos ė Vėlniaus puolėtėkė, neprėgol joukē partėjā.
Biuograpėjė
1991 m. bėngė Vėlniaus onėversėteta, akuonuomėstė. 1990–2004 m. Liousuosės rinkas ėnstėtota (LLRI) darboutuojė, vėceprezėdentė, LLRI ekspertu kuomandas vaduovė (1999–2004 m.), asuocėjouta ekspertė (2004–2008 m.).
Kateguorėjė:Akuonuomėstā
Letūkā
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Kretėngales seniūnėjuo. Anuo gīven 65 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
LituanicaSAT-1
miniatiūra|right|Pėrmi Lietovuos palīduovā pašta ženklė
LituanicaSAT-1 ī vėins ėš dvījū pėrmū Lietovuos kuosmėniu palīduovu.
Ēdintā
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Batakiū seniūnėjuo.
LituanicaSAT-1
Pruojėkta ėnėcėjātuorē: Vītenis Bozos ė Laurīns Mačiolis (VšĮ „Inovatyvūs inžineriniai projektai“), pruojėkta kuomamda sosėdiejė ėš: Vėlniaus onėversėtetā, VGTU, Klaipiedas valstībėnės kuolegėjės, aplė 20 Lietovuos bėnduruoviu.
Teknėnē parametrā
Palīduova teknėnē parametrā:
Ēdintā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
LituanicaSAT-1
Šaltenē
Kateguorėjė:muokslos
Taučiūnā
Taučiūnu kaime žova pėrmasės Lietovuos partėzans - Puovėls Lokšīs. Anam paminavuot pastatīts pamėnkls.
Vertenėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Bads
Bads ī natoriejėms kon jiestė, aba nasogebiejėms par laika patenkīnt mėnkiausiu jiedėma puorēkiu. Bads ī nūtėkė̄s tonkē ė zars vėsūs Svieta vėitūs, tonkē krūvuo so vaina, gomtuos ėškaduom ė kėtū nageru nūtėkėmu gadīnie.
Kateguorėjė:jiedis
Žōsūgals
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Loukės seniūnėjuo. Anuo gīven 21 prietelės.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Ravs
thumb|250px|Ravs miškė
Botėnėškis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Benduorē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Avėžėiniū seniūnėjuo. Anuo gīven 192 žmuonis.
Ravs
Ravs (da grēvė, kanavs, griuovīs) īr mažos, nedaug ondens torintis, tėisos ondens telkėnīs. Ravo gal būtė ėštėisėntos opiekšlis, aba dėrbtėnis, ėškasts šmuots. Ravā tonkiausē dėrbamė šlapiūs vėitūs (raistūs, liūnūs, šlapiūs dėrvūs, medies) ka grētiau notekietom ondou ė somažietom driegnoms.
Benduorē
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ravs
Ravā tonkiausē tor daugiau ondens tėktās pavasari ė pu stėpraus lītaus, bet vasaras čieso vėsėškā ėšsaust aba tor ondens tėktās ont patė dogna.
Dingālā
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Seduos seniūnėjuo. Anuo gīven 14 žmuoniu.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Danėliškės (Trakā)
Danėliškės - gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
Vėins ėš seniausiū sentėkiū kaimaliū, ikorts 1548 m. pū Valakū reformas. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Biodžets
Biodžets – liešu aba kėtū materēlėniu resorsu vėsoma, skėrta dėspuonavėmou; plans, vagol katron bus skėrstuomas (uorganėzacėjės, kėtuos rūšėis sobjekta, pvz., namu ūke) resorsā atėtėnkamuom (sobjektu) ėšlāduoms. Tonkiausē nomatuomė biodžeta resorsā – pėnėngėnės liešas (pėnėgā). Uorganėzacėne prasme tēp pat gal būt kėtoukie resorsā (kāp čiesos, energėjė, darbs ė kt.).
Kateguorėjė:Fėnansā
Algirdas Ramanauskas
Algirdas Ramanauskas (t. p. žėnnuoms kāp Algis Greitai, g. 1970 m. lapkristė 27 d.) - Lietovuos puolitėks, vėsoumanėnis vēkies, humuorėsts, aktuorios, radėjė dėktuorios ė TV laidu vedies. Bovės Vėlniaus miesta savėvaldībės tarības narīs.
Kateguorėjė:Lietovuos puolitėkā
Pietrėkē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Loukės ė Opīnas seniūnėjuos. Anuo gīven 10 prieteliu.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Ventelerėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Lėkšā
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žemaitiu Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo gīven 14 gīventuoju.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Līvėškē
Līvėškē - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Lėbėjė
thumb| Lėbėjė vuo Libėjė īr valstībė Šiaurės Afrėkuo. Robėžioujas so Alžīro, Tonėso, Egėpto, Sudano, Čado, Nigerio; tēpuogė skalaun Vėdoržemė jūra.
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Duomienā
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Seduos seniūnėjuo. Anuo gīven 32 žmuoniu.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Kūtėmā
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Šėlalės suodnėška seniūnėjuo.
Lonkotē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Kretėngales seniūnėjuo. Anuo gīven 36 žmuonis.
Kūtėmā
Istuorėjė
Suodnuo da 1980 metās bova palėkosė XIX o. ėšbūdauota suoda. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 107 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Lonkotē
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Mėlžemē
Mėlžemē - Kiedainiu rajuonė, Vėlainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 8 prietelē. Īr žvīra karjė̄rs. Aplinkou aug Lančiūnavas medė.
Stelmožė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo.
Istuorėjė
Stelmožė mėnavuonama nū XVI o. 2-uojė šmuota. Mėslėnama, ka senuo gadīnie šalėp Stelmožės ežera bova pėlės. Suoduo 2001 metās gīvena 50 žmuoniū. Suoduo aug Stelmožės oužuols, seniausės ōžouls Lietovuo.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Nuorkėškė
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Batakiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 252 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Šou
thumb|180px
Šlaitkalnis
Šlaitkalnis - Kiedainiū rajuoni, Vėlainiū seniūnėjie, asonť givenvėiti. Šlaitkalnis īr ož maždaug 5 km ė pietos nu Sorvėlėškē miestālē, pri Neviežia opės. Šlaitkalnī gīven 23 žmuonis.
Šou
Šou ī nomėnis gīvūns, katros muokslėškā prugol prī šonėniu šeimuos. Ons žmuoniū ī padabuots ėš vėlka. Nūnā īr ėšvesta tūkstontē šovū veisliū, katros īr nuognē vairės – nū mažioku čihvahvu lėgė dėdžioliu airiu vėlkuogaudiu.
Šonės tarnauj žmuogou kap nomū ė torta sargā, gīniejē, pagelbst aniem mediuoklē, ėiškoutė sožēstū žmuoniū, prīveizietė gīvolius ė t.t.
Kateguorėjė:Gīvuolē
Lapkristė 15
Lapkristė 15 dėina īr 319 metu dėina (kelamasēs metās - 320) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertīs
Kateguorėjė:Dėinas
Ėgnalėna (Trakā)
Ėgnalėna - gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Duobėls
thumb|200px|Balti duobėlā
Bajuorā (Avėžėinē)
Bajuorā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Avėžėiniū seniūnėjuo. Anuo gīven 137 žmuonis.
Duobėls
Duobėls (lot. Trifolium) ī tuokis tonkē kor augons augals, katros muokslėškā prėgol onkštėniu (Fabaceae) augalū šeimā.
Duobėlā vėinmetės ė daugiametės žuolės ī, katras tor statmenus stombrius ė trėlapius lapus. Duobėlū žėidā maži ī, sokrauti i tuokės galvotės, katras būn rauduonas, baltas, geltuonas.
Duobėlā aug lonkūs, skalsiūs pėivūs, šalėp nomū. Tas ī baisē gers šierals gīvuoliam. Tepuogė duobėlus gausē lonka bėtis.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Žuolės
III omžios pr. Kr.
Trets omžios prīš Krėsto - šėmta metu laikuotarpės, katras prasidiėjė 300 pr. Kr. metu sausė 1 dėina ė pasėbėngė 201 pr. Kr. metu groudė 31 dėina.
Tūkstontmetē: 2 tūkstontmetis pr. Kr. - 1 tūkstontmetis pr. Kr. - 1 tūkstontmetis
Omžē: IV omžios pr. Kr. - III omžios pr. Kr. - II omžios pr. Kr.
Kateguorėjė:Omžē
Pamėduors
thumb|230px|Pamėduoru šakalė
Pamėduors aba tuomats ī daržuovė, katra prigol prī bolbėniu augalū šėimuos. Žemaitėjuo, vuo īpatėngā vėdorė Lietovuo tuomatā īr gausē augėnami šėltnomiūs. Patsā augals ī kėlėma nug Pėitū Amerėkas, anou i Euruopa ožvežė ispanā.
Tuomatu vaisē īr nauduojami kap jiedis – dedami i saluotas, garnīrus, oždaruomi i sluoikus. Ėš pamėduoru taisa soltis, tuomata (mėrkala).
thumb|left|240px|Pamėduorā žīdia thumb|left|240px|Geltuoni pamėduorā
Tomėškė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 8 žmuonis.
Traulienā
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Loukės seniūnėjuo. Anuo gīven 13 prieteliu.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Ikuona
thumb|S. Ušakuova ikuona (1658) Ikuona (gr. εiκών - atvaizds) īr abruozdielis, katros vaizdoun Marėjė, Kristo, apaštalus aba aniuolus krėkštiuoniu (īpatingā rītū krėkštiuoniu, pvz. stačiatėkiu) vieras menė.
Ikuonas būn ėš metala, kūlė, muozākas pavėdala, aba nopaišītas ont druobės aba puopėrė.
Onkstīvė̄jē krėkštiuonē ikuonas laik stabmeldīstės sėmbuolēs, bet so čieso tuokis mėslėjėms ėšnīka.
Lapkristė 16
Lapkristė 16 dėina īr 320 metu dėina (kelamasēs metās - 321) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Dūmaitē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Seduos seniūnėjuo. Anuo gīven 34 žmuoniu.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Dėdlīsės barjerėnis rėfs
thumb|150px|Dogna vaizdos. Dėdlīsės barjerėnis rėfs – īr dėdliausės svieta kuoralėnis rėfs. Anuo ėlgoms īr daugiau kāp 2000 km.
Rėfs ėšsėdiestės palē šiaurėnės Australėjės krontos nu Kvėnslanda iki Papua Naujuosės Gvėniejės ilonkas.
Kateguorėjė:Australėjė
Spragis
thumb|250px|Spragis
Spragis īr vombuolė, katra prėgol lapgriaužiū vombuoliū (Chrysomelidae) šeimā.
Tas īr mizernas (1–5 mm), apvalės vombuolės, katrū cielom svietė īr vėršom 5000 rūšiū (Lietovuo ~80).
Spragē būn joudas aba tomsē mielini, blėzgontīs, tonkē so geltuonās drīžēs ont sparnū. Šėknėnės kuojės leid smark šuoktaliet vombuolē, tudie ana gal "spragietė". Lervas gīven pu žemė, augalūs, vuo vombuolės ont augalū lapū. Daugoms spragiu īr suodnu, daržū, laukū kenkiejē.
Kateguorėjė:Vabzdē
Deblē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Šėlalės suodnėška seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 62 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Dzioduo
Dziodou - šiūlaikėnė japuonu kuovuos mena ė kuovėne spuorta rūšis, atsėradosė Japuonėjuo XIX o. pabėnguo.
Kateguorėjė:Kuovuos menā
Medeinė
thumb|250px|Mėškā īr Medeinės karalėjė
Medeinė, da čiesās laikuoma ta pati kāp ė Žvierūna, īr senuovės baltu mėšku ė mediu dėivė. Ana mėnavuojama da Mindauga gadīnės šaltėniūs, paskum Dluguoša, Lasėckė metraštiūs, dielē kuo galėma sakītė ka ana bova vėina pagrėndėniu lietoviu dėiviu. Pisuorē ana līgėna so ruomienu Diana ė graiku Artemide.
Medeinē bova apieravuojama par medžiuokle. Ana saug mėška žvieris ė medius, nelaid bi rēkala anūs teriuotė.
Kateguorėjė:Baltu dievā
Paplatelė
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žemaitiu Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo gīven 31 gīventuos.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Avėlē I
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Skuola
thumb|200px|[[Nonvaleur uoblėgacėjė, skuola patvėrtėnontės duokoments (vertībėnis puopierios)]]
Skuola — pėnėngėnė prīvuolė, katron tor ivīkdītė debituorios kredėtuoriaus atžvėlgio; pėnėngėnė prīvuolė, tortėne ėsiparēguojėma ėšraiška, dīdoms; grāžėnėmou pajimtė pėnėngā aba kėts daikts.
Rūšīs
Kateguorėjė:Fėnansā
Džeimsos Gandolfėnis
thumb|right|200px|Džeimsos Gandolfėnis [[2007 m.]] Džeimsos Gandolfėnis (, 1961–2013 m.) bova italu kėlėma Amerėkas aktuorios.
Tonkē liuob vaidintė krėmėnalėniūs kėnūs ė sėrjalūs.
Poikiausē ons ī žėnuoms ož sava vaidėnėma serjalė „Suopranā“. Suopranūs ons liuob vaidintė Tuoni Suoprana, italu mafėjės tieva JAV šiaurės rītū regėjuonė.
Kateguorėjė:JAV aktuorē
Morkūnā (Kiedainē)
Morkūnā - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Katie
260px|thumb|Katie (Felis silvestris catus)
Katie, vīrėška gėmėnie katėns īr katėnū šeimuos nomū žvieralis, ėšvests ėš laukėnės katies. Nūnā īr ėšvest daugībė katiū veisliū. Katės gaud mizernus graužėkus (pelės, pacus ė kt.), žmuoniū augėnamas diel pramuogas. Katės tor nuognē gera veiziejėma, klausa, vuoslė.
Kateguorėjė:Gīvuolē
Google
thumb|right|200px
Google – interneta paėiškuos sėstema, ėkorta Google Inc. kompanėjės, katruos būstėnė īr Mountain View (Kalifornėjė, JAV).
Fėrmas ėkorė̄jā – Lari Page ė Sergej Brin (1998 m. siejės 7 d.). Ton pate dėina bandūmuojė versėjė bova pasiūlīt rėnkā. Google vards siejams so žoudiu „Googol“ (gugols), katras vadėnamas skaitlios, sudarīts ėš vėina ė šimta nolio. Google vartuo frazi, ka atspindėito kompanėjes mėsėje, katra īr „sotvarkītė svieta informacėjė ė padarīt anau valnā prėinam ė vartounama.“
Google paslaugu sėstema veik keliūs kompioteriu saugīklūs, katrū kuožna sodara keli tūkstontē nabrongiu kompioterio, katrūs vėik specēlē pritaikīta Linux versėjė (veizėkēt Goobuntu). Nors kompanėjė napatėik detaliuos infuormacėjes aple īronga, bat ī soskaitliouta, ka 2006-āsēs bova naudonama daugiau, kāp 450 000 serveriu so Linux programėne īronga.
Papėldoumas paslaugas
(abėceles tvarka)
Kateguorėjė:Interneta paėiškous varėklē
Joudopė
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo, ož 6 km nūg Latvėjės robežiaus. Miestalis īr seniūnėjės centrs.
Stebulē (Kiedainē)
Stebulē - Kiedainiū rajuonė, Vėlainiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Stebulē īr ož maždaug 3 km ė šiaurė nu Aristavas miestalē. Stebuliūs gīven 35 žmuonis.
Tūtis
thumb|240px|Tūtis
Tūtis, kėtap tošks, tūtė, tūtie ī tuokis dākts mažam vākou (kūdėkiou), katron tas solp, būktās ons būtom muotīnas paps. Paprastiausis tūtis būn kuokis gīvuolė skūruos šmuots aba tuokė goma. Daba tūtē būn mondresni, ėš sintetėniu medegu, so plastmasėnio galo, sīkēs ė so ronkenielė, vuo gierėmou – so ciela bonkotė. Tūtis paded vākou atžīstė nug muotīnas papa – ons tūmet solpa pėina par tūti. Da tūtis spakajėn vāka, ka ons nakruoktom, ba so tūtio ons jautas kap būtom so muotīna (ale gal solptė ė sava pėrštus).
Paprastā vākā bėng solptė tūti 2–4 metu. Par ėlgā solpiams tūtis kreivėn augontius dontis.
Aukštadvarės (Vėlnios)
Aukštadvarės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Avėžėiniū seniūnėjuo. Anuo gīven 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Sandė
thumb|Braškėnis sandė
Koršelē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Kretėngales seniūnėjuo. Anuo gīven 16 žmuoniū.
Tėrīlē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Grūstė
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Koršelē
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Sandė
Sandė īr ledū deserts, katrs būna padėrbams ledū rinkiū ė sīropa aba ougū, čiesās gal būt pabarstuoms sosmolkīntās rėišotās. Pėrmuojė lėikė sandė bova ožfėksouts 1892 metū balondė 3 dėina.
Tūtis
Kateguorėjė:Dāktā
Lapkristė 17
Lapkristė 17 dėina īr 321 metu dėina (kelamasēs metās - 322) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Batakiū Gėlžkėlė Stuotės
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Batakiū seniūnėjuo, ož 2 km i pėitos nu Batakiū, šalėp Ančes opes (Šešove ėntaks). Kaimalė geuograpėnės kuouordėnatės 55°19'50″ š. pl. 22°31'00″ r. ėlg. Miestalie ī prūds ė kriautovė.
Batakiū GS īr Batakiū vėdorėnės muokīklas skīrios.
Istuorėjė
Ožvadėnėms kėlėma nū Balakiū gīvenvėitės. Batakiū GS 2001 metās gīvena 269 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
NanoAvionics
UAB „NanoAvionics“ ī pėrma Lietovuos kuosmuosa srėtėis bėndruovė, katra ėšdėrb kuosmėnius palīduovus. NanoAvionics bova ikorta 2014 m. Bėndruovės būstėnė ī Vėlniou.
Nūruodas
Kateguorėjė:bėndruovės
Ēdiotā (Šėlalė)
Ēdiotā - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Šėlalės suodnėška seniūnėjuo, ož 1 km i vakarū šmuota nū Bītlauke suodnas.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Ričerds Vagneris
thumb|220px|Ričerds Vagneris (1871) Ričerds Vagneris (Richard Wagner; 1813 m. gegožė 22 d. Leipcigė – 1883 m. lapkristė 13 d. Venecėjuo) bova garsos vuokītiu kompozėtuorios, mozėkas teoretėks ėr esejėstos. Ons bova vėins dėdliausiu vuokītiu romantėnės uoperas kūrieju, sava kūrėniūs gausē nauduojė senuobės germanu mėtuologėnius siožetus. Patsā žīmiāusis Vagnerė darbs ī „Valkīrėjės“.
Kauna Dariaus ė Giriena stadėjuons
thumb|280px|Stadėjuons 2009 metās Kauna Dariaus ė Giriena stadėjuons īr stadėjuons Kaunė, Ōžoulīna parkė. Tor vėršom 9000 vėitu. Anamė īr žaidiamas fotbuola ė lengvuosės atletėkas varžības.
Stadėjuonė īr vīkė žīmūs rengėnē:
Kauna Dariaus ė Giriena stadėjuons īr glabniausės Lietovuos fotbuola stadėjuons. Anamė žaid Lietovuos fotbuola rėnktėnė, klubs „FBK Kaunas“, terptautėnės varžības žaid kėtė Lietovuos klubā.
Stadėjuons nuognē krėtėkounams diel sava prastuos žuolės donguos ė ėnfrastroktūras. 2022 m. vielē renovouts.
Kateguorėjė:Kauns Kateguorėjė:Lietovuos futbuols
Skurvīdā
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žemaitiu Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo gīven 32 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Lapkristė 18
Lapkristė 18 dėina īr 322 metu dėina (kelamasēs metās - 323) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Latvėjės liousoma dėina
Smertis
Kateguorėjė:Dėinas
Guolfs
thumb|150px|Guolfa sviedėnoks Guolfs – spuortėnis lauka žaidėms, laisvalaike leidėma būds. Guolfs žaidams lauke nauduojont nedėdlios sviedėnokos ė ėvairiū dėdomu bei skvarmu lazdas.
Batakē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Batakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 380 žmuoniū.
Guolfs
Kateguorėjė:Spuorts
Vištiena
thumb|240px|Marėnouta vištiena
Vištiena ī mēsa, katra palėik papjuovus višta aba gaidi. Ta ī labiausē svietė jiedama paukštiena ė vėina labiausē jiedamu mēsu. Ta ī, mieruojant so kėtuom, kūda ė svēka mēsa, vuo rėibiausė skūra ī. Daugomuo jiedama vištas krūtėnielė, sparnalē ė kolšalės. Žmuonis jied vištiena virta, kepta, rūkīta, šotinta. Vištiena gerā laikas ožšaldīta, spierē pataisuoma, tūdie daug kamė svietė palėkus kap „grēts jiedis“.
Mitiūnā
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Vištiena
Mēsā augėn tīčiuom ėšvestas mēsinės vištu veislės, vuo dedekliu mēsa būn nuognē kūda ė kėita.
Mitiūnā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 77 žmuonis.
Vištiena
Daugiausē svietė vištienas prīpjaun: Amerėka, Kėnėjė, Brazilėjė, Meksėka, Rosėjė, Irans, Induonezėjė.
Mitiūnā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Vištiena
Kateguorėjė:Mēsa
Baltėjės kels
thumb|250px|right|Baltėjės kels
Socēlėzmos
Kateguorėjė:Puolitėka
Baltėjės kels
Baltėjės kels  – aple 650 km ėlgoma sosėkėbosiu žmuoniu grandėnė, 1989 m. rogpjūtė 23 d., ėnavuonount 50-as Muoluotuova-Rėbentruopa pakta metėnes. Tēp bova ėšrēkšts pruotests diel slaptu pruotuokuolu ė Baltėjės valstībiu naprėklausuomībės panaikėnėma.
Nūruodas
Kateguorėjė:notėkėmā
Luotīnu kalba
Luotīnu kalba (savėvardis lingua Latina) īr ėndāeuruopėitiu ruodu šėimuos italėku gropės kalba. Nuors ana īr senē pasmėrus kāp prieteliu kalba no platē nauduojama ė nūnā. Luotīnėškā īr ožrašomas gīvūnu, augalū, bacėlu klasėfėkacėjės, vaistū pavadėnėmā, ruosa nauduojama katalėku bažnīčiuo.
Kateguorėjė:Indėeuruopėitiu kalbas
Tamolėškis
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Irans
Irana Islama Respublika (seniau - Persėjė) īr valstībė Artėmūsiūs Rītūs, Azėjės pėitvakarėniam šmuotė. Robežios ēn palē Armienėjė, Azėrbaidžiana, Torkmėnistana ė Kaspėjės jūra šiaurie, Afganėstana ė Pakėstana rītūs, Iraka ė Torkėjė vakarūs, Persėjės ilonka ė Omana ilonka pėitūs.
Istuorėjė
Dabartėis Irans īr terituorėjuo, katra Vakarūs ėlgā vadėnta Persėjė (tēp anūs vadėna senuobės graikā). Šalės nu sena bova vairiausiu nutėkėmu apicentrė, bo šalėmās bova šalīs (arabā pėitūs, Indėjė ė Kėnėjė rītūs, Mesopuotamėjė ė Sėrėjė) torontės ėlgas valstībėngoma tradicėjės.
Admėnėstracėnis soskėrstīms
Irans īr soskėrstīts i 30 provincėju (ostan-ha, vėinaskaituo – ostan).
Paukštiena
Paukštiena ī mēsa, katra palėik papjuovus kuoki paukšti. Ka ana ī kūda ė minkšta mēsa, pamieravus so gīvuoliu, ta ana da šaukiama „balta mēsa“, katra kap ė nie vėsā čīsta mēsa (katra ī „rauduona mēsa“).
Irans
Koltūra
Iranė sosėmaišė islamėškuojė arabu ė prīšislamėškuojė (zoroastru persu koltūras. Senuobės Persėjės mena, arkitektūras, muoksla prigavėmā soteikė mėlžėnėška duovi arabu svietou ė nemizernā paveikė Euruopas koltūra. Šalės īr žėnuoma sava literatūra.
Paukštiena
Tokiausē jiedamas mēsas:
Kateguorėjė:Mēsa
Irans
Akanuomėka
Irans īr vėina glabnū naptuos eksportoujontiu šaliū, tor narīstė OPEC. Naptuos kasėms leida Iranou nu XX a. aštonta dešimtmetė spierē akanuomėka vīstītė.
Drignės
thumb|200px|Drignės
Irans
Terptautėnē santīkē
Irans nebluogā sotar so daugībė besėvīstontiu šaliū ė Rosėjė. Nu islamėškuosės revoliucėjės santīkē bluogė so JAV, vuo īpatėngā navīkė so Izraelio ė Saudo Arabėjė.
Drignės
Tas augals vėinmetis ī, ožaug lėg 100 cm augštoma ėr ī apaugė̄s lipnēs plaukelēs. Apatėnē drignėis lapā būn so kuotās, vuo vėršotėnē bakuotē ī. Žėidā paskėri, ėšaug stombrė vėršou, būn porvėnā geltuoni ė žīdia nug birželė lėg siejės.
Ciela drignės tročos ī. Anuos ožjiedė̄s žmuogos praded dornavuotė ba drignėis alkaluoidā stiprē vēk ont nervu. Ale ana tepuogė ė liekartsos ī: so drėgnėm ėš dontū vara kėrmius.
Aug drignis šiokšlīnūs, patuoriūs, dīkrūs.
Nūruodas
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Konkē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Kretėngales seniūnėjuo. Anuo gīven 21 žmuogos.
Pianėns
thumb|Pianėns Pianėns – klavėšėnis instroments, fuortepiuona atmaina. Pianėna garsos ėšgaunams klavėšās, katrėi sojongtė so plaktokielēs, ožgaunantēs stīgas. Prėklausuomā nu regėstra vėinam garsou prėskėramas 1-3 stīgas. Tradėcėnis pianėns tor 88 klavėšos, anuo diapazuons sėik 7 uoktavas (nu A sobkuontruoktavuo iki C penktuojuo uoktavuo).
Konkē
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Pianėns
Kateguorėjė:Mozėkas instromentā
Baltmėškis (Zarasā)
Baltmėškis - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Galėnė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Avėžėiniū seniūnėjuo. Anuo gīven 52 žmuonis.
Baltmėškis (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Lietovuos jūru moziejos
Lietovuos jūru moziejos – nu 1979 metu dėrbontės moziejos Kuopgalie, Smiltīnie, Klaipieduo.
Lapkristė 19
Lapkristė 19 dėina īr 323 metu dėina (kelamasēs metās - 324) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Lietovuos jūru moziejos
Kateguorėjė:Klaipieda
Dėdsuodė
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 189 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Ketūnā
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Norbōtėškē
Norbōtėškē - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Kuisē
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Tabars
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Naujasuodnis I
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Tabars
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Naujasuodnis I
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 38 žmuonis.
Alksnienā (Vėlainē)
Alksnienā - Kiedainiu rajuonė, Vėlainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Ana ī šalep vėiškėlė Lančiūnava–Rodžē. Anuo gīven 5 prietelē.
Naujasuodnis I
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Ruolonds Kazlos
thumb|Ruolonds Kazlos
Ruolonds Kazlos (g. 1969 m. gegožė 11 d. Muolietūs) – Lietovuos tētra, kėna ė televėzėjės akuorios, režėsuorios.
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Ožėškē
Ožėškē - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Švėtvombuolė
thumb|250px|Švėtvombuolė (patėns)
Švėtvombuolė, švėtravombuolė (,, Lightning bugs, ) īr vombuolis (Coleoptera), katrū polks padėrb šeima.
Lietovuo gīvenontiu švėtvombuoliu patalės īr ba sparnū ėr ontsparniu, ėšruod kāp lervas, vuo patėnā īr so sparnās. Skėlvė galėnie posie īr nakti švėitontis fosfuora uorgans, katros padėrbts ėš fotogenėniu lāsteliu.
Švėtvombuolė patėnu kūns īr rodā pėlks, apatė īr geltuona. Ontsparnē taškoutė ė smolkē raukšlietė ī. Patėnu akis stombesnės ėr īr artiau vėina kėtuos nekāp pas patalės.
Gīven lapoutiu mediu pakroštiūs, terp kēsu ė žuoliū, šlapiūs vėitūs.
Kateguorėjė:Vabzdē
Lietovuos socēldemuokratu partėjė
Lietovuos socēldemuokratu partėjė (LSDP, Lietuvos socialdemokratų partija) īr seniausė Lietovas puolitėnė partėjė, ikorta 1896 m. gegožė 1 d. Vėlniou. Sava veikluo ofėcēlē vaduovaunas demuokratėnė socēlėzma duoktrėna. Partėjės vaduovė īr Vilėjė Blėnkevėčiūtė. Oždrausta pri Smetuonas 1936 m., drausta ė suovietėnio čieso. Atkorta 1989 m., vuo legalėzouta 1990 m. sausė mien.
2001 m. sausė 27 d. vīkosiam LSDP Jongiamajam Sovažiavėmė LSDP sosėjongė so LDDP (ekskomunėstās).
Papėlė
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo, anuos centrs.
Lietovuos socēldemuokratu partėjė
Galėms nūkrīpis nu socēldemuokratėnės ideoluogėjės
2008 m. sausė mienesi euruoparlamentars, bovės LSDP līderis Aloīzos Sakals parašė kreipėmasi partėjės prezėdiomou. Laiškė pastebėma, ka partėjės vīkduoma puolitėka nukrīpsta nu „tradėcėnės“ socēldemuokratėnės ideuoluogėjės ė atstuovaun itakėngiausias versla stroktūras, ale ne mažas ė vėdotėnės pajamas gaunantius vėsoumenės slūksnius.
Papėlė
Istuorėjė
Pėrmuojė lėika pamėnavuota 1339 metās, kūmet Papėlė nūsiaube Lėvuonėjės kariauna.
Lietovuos socēldemuokratu partėjė
Galėms nūkrīpis nu socēldemuokratėnės ideoluogėjės
2017 m. nu LSDP atskėla dalės nariū, nuoriejė būtė koalėcėjuo so Saulė Skvernelė vīriausībė. Atskėlosė̄jė pabūdavuojė Lietovuos socēldemuokratėnė darba partėjė.
Papėlė
Istuorėjė
1493 m. ėšbūdavuota pėrmuojė Papėlės bažnītalė, nū 1600 m. Papėlė mėnavuoajama, kāp miestalis.
Lietovuos socēldemuokratu partėjė
Pėrmėninkā
Pėrmėninkā pu 1989 m.:
Papėlė
Istuorėjė
1703 m. gava torgaus tėisės.
Alberts Einšteins
100px|thumb Albert Einstein (Albėrts Ėinštėins; 1879 m. kuova 14 d. – 1955 m. balondė 18 d.) – vokėitiū fizėks, ėruodis reliatīvoma teuorėje ėr atlėkis kėtū dėdlē reikšmėngū atradėmū. 1921 m. gava Nuobele premėje fizėkuos sritīj ōž fotoelektrėniuo efekta ėšaiškėnėma.
Papėlė
Istuorėjė
Ož dalīvavėma 1863 m. sokėlėme šmuots gīventuojū bova represoutė.
Daubėškē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo. Miestalie nūg 1961 m. vėik bėbliuotėka.
Lietovuos socēldemuokratu partėjė
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos puolitėnės partėjės
Papėlė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1449 žmuonis.
Lankuoma vėitas
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Daubėškē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 493 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Mažeikiu moziejos
thumb|250px|Mažeikiu moziejos žėima
IV omžios pr. Kr.
Ketvėrts omžios prieš mūso ėrā - šėmta metu laikuotarpės, katras prasėdiėjė 400 pr. m. e. metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngė 301 pr. m. e. metu groudė 31 dėina.
Mažeikiu moziejos
Mažeikiu moziejos īr koltūras īstaiga Mažeikiūs, ikorta 1928 m. Krašta moziejom palėka nu 1948 m.
IV omžios pr. Kr.
Tūkstontmetē: 2 tūkstontmetis pr. m. e. - 1 tūkstontmetis pr. m. e. - 1 tūkstontmetis
Alberts Einšteins
Kateguorėjė:Vuokītėjės fizėkā Kateguorėjė:Žīdā
Mažeikiu moziejos
Sosided
Moziejō īr do skīrē – gomtuos ėr istuorėjės, ė 5 fėlėjalā:
Fuondā
Moziejė fuondūs sokaupta aple 50 000 ekspuonatu (2008 m.), terp anūm rėnkėnē: arkeoluogėjė, etnuograpėjė, numėzmatėka, senuojė puortėgrapėjė, spaudėnē ė duokomentā, dailies kūrėnē.
Nūruodas
Kateguorėjė:Mažeikē Kateguorėjė:Žemaitėjės muziejē
Stonkaitē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žemaitiu Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo gīven 1 gīventuos.
Facebook
thumb|upright|right|[[Mark Zuckerberg - vėins ėš Facebook ikūriejū.]]
Stonkaitē
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
IV omžios pr. Kr.
Omžē: V omžios pr. m. e. - IV omžios pr. m. e. - III omžios pr. m. e.
Bēliūnā (Zarasā)
Bēliūnā - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
IV omžios pr. Kr.
Kateguorėjė:Omžē
Facebook
Glabnoms
Tas īr puopolēriausės Svieta suocēlėnis tėnklopis.
Kateguorėjė:Tėnklopē
Nakelamė̄jė metā, katrėi prasėded oterninkė
Tas kalėnduorios tėnk kuožniems nakelamiesėms metams, katrėi prasėded oterninkė.
Kateguorėjė:Kalėnduorios
Madagaskars
Madagaskars ī valstībė Rītū Afrėkuo. Ėšsidiestius Madagaskara salu ė da šmuotė mažū salū Indėjės ondenīnė.
Daugoms Madagaskara gīventuoju ī ne negrā, bet ėš Pėitrītiu Azėjės atsikielė̄ malagasē.
Lietoviu geuograps Kazīs Pakštos Madagaskarė nuoriejė apgīvendintė lietovius, ka tėi ėšsisauguotom vainas pavuoju.
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Vytautas Petras Plečkaitis
Vytautas Petras Plečkaitis (g. 1950 m. spalė 16 d. Kalvarėjuo) - Lietovuos istuorėks, puolitėks, dėpluomats. Ons bova ėšrīnkts i 1992-1996 m. Lietovuos Respoblėkas Seima.
Apduovenuonėmā
Kateguorėjė:Lietovuos istuorėkā Kateguorėjė:Lietovuos puolitėkā Kateguorėjė:2012-2016 m. Lietovuos Seima narē
Nuobelė premėjė
Nuobelė premėjė ī kuožnametėnė premėjė, katra skėra prieteliam arba uorganėzacėjėm ož dėdlē svarbius pasėikėmus tam tėkruo muoksla srėtie arba ož īpatingā svarbė kuolektīvėnė vēkla. Pėrmodo Nuobelė taikuos premėjė bova apduovėnuoto Žans Anrė Dionans ė Frederėks Pasė. Lėgė 2005 kuova mienesė bova ėšdalinta 770 premėju, tėk maža dalės laimietuoju premėjės atsisakė.
Kuožnās metās teikiamas premėjės ož tū srėtiū pasėikėmus: Nūg 1969 metu da skėriama premėjė ož pasėikėmus:
Lapkristė 20
Lapkristė 20 dėina īr 324 metu dėina (kelamasēs metās - 325) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Kokolėškē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Kretėngales seniūnėjuo. Anuo gīven 45 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Žōsiena
Žōsiena ī mēsa, katra palėik papjuovus nomėnė aba laukėnė žōsi. Ta ī rėibuoka, tuokė salduoka skuonė mēsa. Anuo ī daug kalcė, cinka, gelžėis, B gropės vitamėnu ė da vitamėnu A ė C. Tepuogė, rėibiuo žōsė̄nuo daug ė žīvatou naudingu puolinasuotiūju rėibalū rūgštiū. Nūlatuos jiedont žōosiena, žmuogaus žīvats pašalėn toksėnus (tročus), sonkoma skrondie, bložnėis lėgas. Žōsiena īpatingā žėimuos jiedis ī, daug kamė svietė jiedams par Kaliedas ė Naujūsius metus.
Daugiausē žōsienas svietė prītaisa Kėnėjė, tepuogė da daug – Egėpts, Vengrėjė, Lėnkėjė.
Šaltėnē
Kateguorėjė:Mēsa
V omžios pr. Kr.
Penkts amžius prīeš Kristu - šimta metu laikuotarpės, katras prasėdiėjė 500 pr. Kr. metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngė 401 pr. Kr. metu groudė 31 dėina.
Tūkstontmetē: 2 tūkstontmetis pr. Kr. - 1 tūkstontmetis pr. Kr. - 1 tūkstontmetis
Omžē: VI omžios pr. Kr. - V omžios pr. Kr. - IV omžios pr. Kr.
Kateguorėjė:Omžē
2021 m. Lietovuos fotbuola varžības
Lietovuos fotbuola varžības 2021 m.
Pliupā (Kiedainē)
Pliupā - Kiedainiu rajuonė, Vėlainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 5 prietelē.
Gedielėškė
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Šėlalės suodnėška seniūnėjuo, ož 7 km i pėitū šmuota nū Šėlalės miestalė.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
2021 m. Lietovuos fotbuola varžības
Nūruodas
Kateguorėjė:Fotbuols
Žvėlē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Šėlalės suodnėška seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 28 žmuonis.
Generališkis
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Enriks Fermis
Enrico Fermi – italu fizėks, pėrmuoje brandoulėne reaktuorious ė kvantėnės teuorėjės ėšradies, 1938 m. apduovanuots Nuobele premėjė ož dėrbtėniuo radiuoaktīvoma, sokelta buombardounant lietaisēs neutruonās, tīrėmos.
Lėipuojė
Lėipuojė īr miests pėitvakariu Latvėjuo, Kurša regijuonė, pri Baltėjės jūras kronta. Savėvaldībės cėntros. Anuo gīven vėrš 78 tūkst. žmuoniū (2016). Ana īr svarbos Latvėjės ousts ė metalorgėjės pramuonės cėntros.
Enriks Fermis
Kateguorėjė:Italėjės fizėkā Kateguorėjė:Nuobele premėjės laureatā
Lėipuojė
Par pėrma ė ontra svieta vainas šalėp Lėipuojės bova karėnis Karostas miestalės. Daba ons īr vėins ėš miesta rajuonu.
Generališkis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Lėipuojė
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Šonelė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 33 žmuonis.
Balčėškė
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Batakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 17 žmuoniū.
Šonelė
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Lapkristė 21
Lapkristė 21 dėina īr 325 metu dėina (kelamasēs metās - 326) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Mažaitē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Šerkšnienu seniūnėjuo. Anuo gīven 14 žmuoniu.
Šašātē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žemaitiu Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo gīven 64 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Pavėdaujīs (Šėmkātē)
Pavėdaujīs - Jorbarka rajuonė, Šėmkātiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 14 prieteliu.
Groupon
Groupon īr dėinuos pasiūlėmos so dėdliuom nuolāduom siūlontės kuomercėnės tėnklopės. Ikorts 2008 metās Čėkaguo, JAV, bat pū ton ėšplėtės pū glabniausias svieta valstībės. Groupon ėšgalvuotuos ė ikories īr Andrew Mason.
Nausuodė
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Groupon
Nūruodas
Kateguorėjė:Tėnklopē
Fėbuonačės
thumb|Fėbuonačės
Leuonards ėš Pėsas (g. aple 1170 m. – m. aple 1250 m.), tēpuogė žėnuoms kāp Leuonards Pėsans, Leuonards Buonačės, Leuonards Fėbuonačės, o, tonkiausē, tėisiuog Fėbuonačės, bova italu matematėks, laikuoms „talentėngiausiu vėdoromžiu matematėko“.
Kateguorėjė:Italėjės matėmatėkā Kateguorėjė:Vėdoromžiu muokslėnėnkā
Šlīninka
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Dvaits Deivėds Eizenhaueris
thumb|150px| Dvaits Deivėds Eizenhaueris (Dwight David Eisenhower; 1890 – 1969 m. kuova 28 d.) – JAV prezidėnts, generuols.
Čiotēkē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Batakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 80 žmuoniū.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Truskavas seniūnėjė
Truskavas seniūnėjė - seniūnėjė Kiedainiū rajuonā šiauris rītūs, centros - Pavermenīs. Pluots: 130 km², gīv. - 1305 (2011 m.), gīv. tonkoms: 10 žm./km².
Dvaits Deivėds Eizenhaueris
Biuograpėjė
1942 m., toriedams brigadas generuola laipsnė, bova paskėrts vaduovautė Sājungininku karėniems pajieguoms Euruopuo ėr Šiaurės Afrėkuo, tep pat ėsėveržėma dalėniams. Būdams aukštiausio amerėkietiu armėjas vadu Euruopuo.
1945 m. gegožė 8 d. Reimse prijiemė vokietiu Vėrmachta kapėtuliacėja. Nūg 1945 m. leipas lėgi lapkrėtė mienėsė bova vīriausiosis Vuokėtėja užiemusiu dalėniu vads, vieliau paskėrts generalėne štaba Vašėngtuone vado.
Kateguorėjė:JAV prezidėntā
Muonaks
Monaks o Monaka Konėgaikštīstė īr valstībė pėitū Euruopuo, pri Vėdoržemė jūruos. Robežioujas so Prancūzėjė. Monaka sodara tėk 3 miestā: Monaks, Montekarls ė La Kuonadamins.
Šlīninka
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Kairėškē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo. Kaimalie vėik vėina eš pėrmū ešbūdavuotū ė palēstū dėrbtė hėdraalektrėniū vėsuo Lietovuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 396 žmuonis.
Nūruodas
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Lapkristė 22
Lapkristė 22 dėina īr 326 metu dėina (kelamasēs metās - 327) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Vātē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Šėlalės suodnėška seniūnėjuo.
Gustavo
thumb|right|180px|Gustavs Butelis Gustavo (g. 1978 m. bėrželė 19 d., pėlns tėkros vards ė pavardie Gustavs Butelis) - Latvėjės hėp-huopa atlėkies. Īr ėšlėidės trės mozėkas albomos.
Interneta nuoroudas
Kateguorėjė:Latvėjės mozėkontā
Vātē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 45 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Kuoriejė
right Kuoriejė – bendros ivardėnėms Kuoriejės posiasalie egzėstavosiu istuorėniu valstībiu ė koltūrėnės vėsomuos, da žėnuomas kāp kuoriejėitiu cėvėlėzacėjė. Čiuonās nu 1945 (pu Ontra svieta vainuos) sosėkūrė dvė atskėro valstībė: Kuoriejės Liaudėis Demuokratėnė Respoblėka šiaurie ė Kuoriejės Respoblėka pėitūs, robežios ēn par 38-ta platoma. Šiaurės Kuoriejės suostėnė īr Pjongjangs, a Pėitū Kuoriejės suostėnė – Seuls. Glabna etnėnė gropė – kuorėjėitē.
Tēpuogė veizieket
Kateguorėjė:Bovosės valstībės
Potpalakė
thumb|250px|Potpalakė
Pīliena
thumb|240px|Keptas pīlės
Pīliena (aba ontiena) ī mēsa, katra palėik papjuovus nomėnė aba laukėnė pīlė. Patė mēsa ī tomsė, rauduonuoka, kūda, vuo skūra nuognē rėibė ī. Pīliena tink vėrtė, keptė, šotintė, skrodintė. Paprastā tas ī švėntiu jiedis. Ėš pīlienas taisa kuonservus, kilbasas.
Aduomauka
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Pīliena
Daugiausē pīlienas svietė papjaun Kėnėjė, geruokā mažiau – Prancūzėjė, Malaizėjė, Amerėka, Vietnams.
Potpalakė
Potpalakė, da buorožė, Dieva karvītė (,, , , Coccinelles, Bêtes à bon Dieu, Vaches à Dieu) ī vombuolė (Coleoptera).
Pīliena
Kateguorėjė:Mēsa
Naujasuodnis II
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Ledā
thumb|250px
VI omžios pr. Kr.
Šešts omžios prīš Krėsto - šėmta metu laikuotarpės, katras prasidiėjė 600 pr. m. e. metu sausė 1 dėina ė pasėbėngė 501 pr. m. e. metu groudė 31 dėina.
Muonaks
Žmuonis
thumb|left|200px
Lapkristė 22
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Muonaks
Žmuonis
Kateguorėjė:Euruopas valstībės
VI omžios pr. Kr.
Tūkstontmetē: 2 tūkstontmetis pr. Kr. - 1 tūkstontmetis pr. Kr. - 1 tūkstontmetis
Omžē: VII omžios pr. Kr. - VI omžios pr. Kr. - V omžios pr. Kr.
Kateguorėjė:Omžē
Rožončios
thumb|Ritū Bažnīčiū – kairie, katalėkėšks rožončios – dešinie thumb|right|180px|Lietovuo populiarė rožončē Rožončios - medėtacėnė Ruomas krikščioniū malda, apmastont svarbiauses tikiejėma paslaptis.
Naujasuodnis II
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Rožončios
Ivadėnė dales - 1 k. Tieve Mūsū, 3 Sveika Marija, 1 Garbie Dievou Tėivou.
Ledā
Ledā ī tuokis saldos sošaldīts jiedis ėš pėina gamėniū, sokraus, tonkē vaisiu, čekuolada. Ledus ėšpuopolerėna italā.
Kateguorėjė:Jiedē
Naujasuodnis II
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Rožončios
Nūruodas
Kateguorėjė:Maldas
Potpalakė
Potpalakės īr maža aba vėdotėnė dėdloma, apvalės, platės, so ėšpūsta nogara ė pluokštė apačė. Kramė lėgė akiū tonkiausē īr īgoubta. Ontsparnē tonkiausē īr rauduonė (aba geltuonė) so joudās puškelēs.
Vėsom svietė gīven aple 4000 potpalakiu rūšiū, vuo Lietovuo īr vėršom 50.
Kateguorėjė:Vabzdē
VII omžios pr. Kr.
Šešts omžios prīš Krėsto - šėmta metu laikuotarpės, katras prasidiėjė 700 pr. Kr. metu sausė 1 dėina ė pasėbėngė 601 pr. Kr. metu groudė 31 dėina.
Tūkstontmetē: 2 tūkstontmetis pr. Kr. - 1 tūkstontmetis pr. Kr. - 1 tūkstontmetis
Omžē: VIII omžios pr. Kr. - VII omžios pr. Kr. - VI omžios pr. Kr.
Kateguorėjė:Omžē
Tesla Cybertuck
thumb|right|222px|Tesla Cybertruck luoguotėps
„Tesla Cybertruck“ (stėlėzoutā gal būt ėšgolduoms, kap Cybrtrk) – Tesla Motors ėšdėrbams, 100% alektra varuoms, mašėnu muodielis, katrs, palē teknėnes specepėkacėjės, ī prėēnams trijēs variantās. „Cybertruck“ ėš vėina pakruovėma gal novažioutė aplė 400–800 km.
2019 m. spalė mienesie bėndruovės Tesla Motors vaduovs Elons Maskos pasakė, ka ons mėslėn, ka „Cybertruck“ ī geriausis anūm pruodokts.
Šaltenē
Kateguorėjė:teknuoluogėjės
Kuopūstā (Klaipieda)
Kuopūstā - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Kretėngales seniūnėjuo, ož 2 km i šiaurė nu Klaipiedas miesta. Anuo gīven 51 žmuogos.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Klāšē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 179 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Dvarčininkā (Kiedainē)
Dvarčininkā - Kiedainiu rajuonė, Vėlainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 3 prietelē.
Čikaga
Miestė gīven gers šmuots ėšēviū ėš Žemaitėjės ė Lietovuos.
Kateguorėjė:JAV miestā
Joudātiu seniūnėjė
Joudātiu seniūnėjė īr Jorbarka rajuona seniūnėjė, asontė Jorbarka rajuona šiaurie. Cėntros īr Joudātē. Ta īr mėnkiausė seniūnėjė Jorbarka rajuonė.
Ferma (Tauragie)
Ferma - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Batakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 21 žmuogos.
Kvatrėns
Kvatrėns - (, ėš 'ketorė denarā') smolkos varė aba sėdabra italėšks cedelioks, kalta šmuotė Italėjės valstībeliū XIV-XVII o. Dėdliausē žėnuomė liōb būt Puopiežiaus valstībės kvatrėnā.
Kvatrėns nabnauduots nū 1861 m., kūmet bova sovėinīta i krūva Italėjė, ton gadīnie pradieta nauduotė Italėjės lėra.
Kateguorėjė:Cedeliokā
Pabradumie
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Seduos seniūnėjuo. Anuo gīven 48 žmuoniu.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Kėrmielėškis
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
ACCBank
ACC Loan Management - komercėnės banks Airėjuo.
Tešmou
thumb|245px|Karvės tešmou
Tešmou ī kuokė gīvuolė muoterėškas kūna maišos, katros prītvinkst pėina vākam žindītė. Tešmenās vėsū pėrma šauka melžamu gīvuoliū (karviu, vuožku, retiau komeliu, aviū) pėina uorganus. Būn so kelēs spenēs. Sosided ėš soaugosiu pėina liauku.
Kap prītvinkst karvė, tad tomp dėdis tešmou ė pėjuoj (tas rēšk, atlaid pėina, ons ī melžams).
Kateguorėjė:Kūna narē
Sėmanonīs
Sėmanonīs - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Apkartā I
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 22 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Tūbėnės II
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Šėlalės suodnėška seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 36 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Vaina terp arabu ėr Izraelė
Vaina terp arabu ėr Izraelė (aba Konflėkts terp arabu ėr Izraelė) īr XX o. pradiuo prasėdiejės ė nūnā tebvīkstons konflėkts terp arabu ė žīdu diel Palestėnas regijuona. Terp 1948 m. gegožė 14 d. ikorta Izraelė ė kaimīnėniu šaliū īr nutėkosės aštounės vainas, tēpuogė da daugiau īr gėnkloutu sosėdūrėmu terp Izraelė ir palestėnėitiu. Magtīngiausės vainas vīka 1948, 1956 m., 1967 m., 1973 m. ė 1982 m.
Vainuos prīžastis — sijuonėzma ė arabėška naciuonalėzma sosėdūrėms, kumet abo kostiejėmi ėšpuopolēriejė XIX a. pab., tēpuogė gėnčā diel terituorėju prigolnoma.
Kateguorėjė:Vainas Kateguorėjė:Palestėna Kateguorėjė:Izraelis
Aurora (Ėlėnojos)
Aurora īr JAV, Ėlėnojaus valstėjuo, esontis miests. Tas īr ontros palē dėdloma Ėlėnojaus valstėjės miests.
Auroruo īr Holėvoda kazėnuo (ongl. – Hollywood Casino), 53 000 kvadratėtėniū pėidū, luošėma kuomplesos, katram sīkio gal luošt 1200 žmuoniū.
Kateguorėjė:JAV miestā
Lapkristė 23
Lapkristė 23 dėina īr 327 metu dėina (kelamasēs metās - 328) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Berža vombuolė
thumb|250px|Berža vombuolė
Berža vombuolė, aba vombuolė, medė vombuolė, kleva vombuolė, roduojė vombuolė, ouslėnda īr vombuolė, katra muokslėškā prėgol Melolonthidae šeimā.
Anas kūns ī 20-31 mm ėlgoma, joudos, so pėlkās plaukelēs. Ontsparnē rodė.
Berža vombuoliu lervas (trondės, trīnės) īr dėdlės, baltas ė gīven pu žemė (sīkēs daugiau kāp 1 m gėlomė). Tenās smarkē jied vėsuokiu augalu šaknis. Tāp pargīven 3-4 metos, paskum 1-1,5 mienesė da laikas kāp lieliokė.
Abruozdielē
Kateguorėjė:Vabzdē
Ougutē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žemaitiu Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo gīven 28 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
IMAP
IMAP – alektruonėne pašta servere pruotuokuols. Ton pruotuokuols raglamentoun alektruonėniu laišku laikīma ė rėdavuonėma servere kuompioterie, nasontont anū i gaviejė kuompioterė. Pruotuokuola standartėnis puorta nomeris ī 143.
Kateguorėjė:internets
Žvieriena
thumb|240px|Šerniena
Pavermenis
Pavermenis - Kiedainiū rajuona šiaurie esontė gīvenvėitė. Truskavas seniūnėjės centros. Pavermenis īr ož maždaug 1 km ė pietrītius nu Truskavas miestalē. Anamė gīven 279 žmuonis. Kaimė īr Pavermenė paluocē.
Joudātē
- gīvenvėitė Jorbarka rajuonė, Joudātiu seniūnėjuo, seniūnėjės cėntros. Anuo gīven 485 prietelē.
Žvieriena
Žvieriena ī mēsa, katra palėik papjuovus kuoki laukėni žvieri. Tas paprastā svarbiausis medžiuoklės laimėkis ī. Kap rets jiedis, žvieriena mondros jiedis („delėkatesos“) ī – ana doud i stala par švėntės, īpatinguom pruoguom. Seniau tas daugomuo puonu, konėgākštiu jiedis liuob būtė. Būs ka žvieris diel jiedė gaudīs ė paprasti žmuonis ėš bada.
Tonkiausē taisuoma žvieriena:
Joudātē
Kateguorėjė:Jorbarka rajuona gīvenvėitės
Bajėnėškės
Bajėnėškės - Kiedainiu rajuonė, Vėlainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven do prietelē.
Pluomienā
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo, Trakū istuorėniam naciuonalėniam parkė. I rītū šmuota nū kaimalė īr pelkīns, uornėtuoluogėnės draustėnės.
Žans Baptėstos Forjė
thumb|Ž. B. Ž. Forjė Jean Baptiste Joseph Fourier (Žans Baptėstos Forjė; 1768 m. kuova 21 d. – 1830 m. gegožė 16 d.) – prancūzu matematėks ė fizėks, labiausē žėnuoms ož Forjė eilotiu tīrėmos ė prėtaikīma.
Pluomienā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Lapkristė 24
Lapkristė 24 dėina īr 328 metu dėina (kelamasēs metās - 329) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Padvarninkā
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Seduos seniūnėjuo. Anuo gīven 48 žmuoniu.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Brexit
thumb|250px|right|{{legend|#0069b5|„Ėšētė ėš ES“}} {{legend|#ffc010|„Pasėlėktė ES“}}
Brexit aba JK pasitraukėma ėš ES referendoms notėkė̄s 2016 m. bėrželė 23 d. Jongtėnie Karalīstie. Anamė daugoms žmuoniū nobalsava ėšētė ėš ES (51,9 pruoc. ka ešēt ėš ES, vuo 48,1 pruoc., ka pasilėktė). Daugoms žmuoniū Onglėjuo ė Velsė balsava ėšētė, vuo daugoms Škuotėjuo, Šiaurės Airėjuo ė Gėbraltarė balsava, ka JK tora pasilėktė ES. Daugoms jaunu žmuoniū balsava pasilėktė ES, vuo daugoms vīresniū žmoniū ė badarbiu, ka rēk ešstuotė ėš ES. Pū ton referendoma atsėstatīdėna ton gadīnės JK premjers mėnėstrs Dėivėds Kameruons.
Kateguorėjė:Notėkėmā
2030
2030 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ontradeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Aduomava (Zarasā)
Aduomava - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Bank of Ireland
Bank of Ireland (Airėškā: Banc na hÉireann) - komercėnės banks Airėjuo.
Melagėškė
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Batakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 10 žmuoniū.
Kalnėškē (Akmenė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 162 žmuonis.
Melagėškė
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Arlėškės (Zarasā)
Arlėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Kiuokē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Kretėngales seniūnėjuo. Anuo gīven 18 žmuoniū.
Ožbradūmė
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žemaitiu Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo gīven 67 gīventuojā.
Kiuokē
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Plankē
Plankē - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Kokē (Joudopė)
Kokē - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.