cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kalns
thumb|250px|Ararata kalns thumb|250px|Vaizdā nu Medviegalė, aukštiausė Žemaitėjės kalna, katros nėikāp nabūtom laikuoms kalno vagol svieta klasifėkacėjė. Kalns īr aukšta žemės vėita, paprastā aukštesnė nekāp kalnalis (kalva). Lietovuo tsd, kas īr laikuoma kalnās svieta līgio, nie, da mėzernesnė anėi Žemaitėjuo. Žemaitėjės aukštiausis poškis ī Medviegalė kalns, Lietovuo ī Aukštuos (293,84 m) ė Jouzapėnės kalns (293,6 m), vuo svietė - Everests (8848 m). Patiuo Saulės sėstemuo aukštiausis Olympus Mons (aukštoms - 27 km), stūksons Marsa planetuo.
Liūgnos
Liūgnos gal rēkštė:
Baltarosėjė
Istuorėjė
Ligė pat 1918 metu Baltarosėje prigolė ivairiuom valstībiem - Kijeva Rosē, LDK, Rosėjės imperėjē. 1918 metās Baltarosėjė atkūrė naprigolnoma, bat jau 1919 metās anou okupava buolševėku Rosėjė. 1991 metās Baltarosėjė ėšėros SSRS palėka liousa valstībė ė palėka NVS narė.
Politėne sėstema
Valstībės galva de facto prezidėnts Aleksandros Lukašėnka īr, pėrma lėika i ton puosta ėšrīnkts 1994 metās, ale pu paskiausiu rėnkėmu Vakarū valstībiu nabpripažīstams. 1996 metās lapkristė 24 dėina nutėka referendoms, katramė bova ėšpliestas prezidėnta galės. Bova pakeista valstībėnė vieleva, gerbs ė himns.
Demografėjė
Tautėnė gīventuoju sodietės: godā, tēp pat īr rosu, lėnku, okrainėitiu, lietoviu ė kt.
Tarpatutėnē santīke
Baltarosėje bendradarbiaun so dėdlio skaitlio svieta valstībiu, īpatīngā so Rosėje. Santīke so ES īr komplikoutė, bet čiesās gerė.
Skėrstīms ė admėnėstravėms
thumb|300px|Baltarosėjės regėjuonā Godėjė soskėrstīta i 6 regijuonos (вобласць, voblast'):
Rėmēkē
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Obesiokā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Pakūpris
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Bėilazarėškės
Bėilazarėškės īr gīvenvėitės:
Godelē (Variena)
Godelē - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo. Anuo gīven 13 prieteliu.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Paramore
Paramore īr ruoka gropė.
Albums:
Kateguorėjė:Mozėkas kuolektīvā
Akuškuonīs
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Maks
thumb|240px|Maks
Maks (aba makis, mašna, makniauka) ī kuokis mažos maišioks ėš skūruos, katramė nešiuo pėningus aba tabuoka. Tas būs vīru nešiuojams dākts, kap anėi keliaun i miesta aba miestali.
Maka dėrb tonkiausē ėš avėna aba jautė skūruos.
Kateguorėjė:Dāktā
Pėtaguora teuorema
Pėtaguora teuorema matematėkuo nusaka, kāp sosėjosės stataus trėkompė kraštėnės, - anuo statėniu kvadaratu soma īr tas pats, kas ižambėnės kvadrats.
Pavīzdiou, jē A = 6, vuo B = 8, tumet
Nuors teuoremas autuorīstė priskėrama Pėtaguorou, īr pamėslėjėmu, a nabūs ana somėslīta keliūs vėitūs valnā vėins nu kėta, vuo nė kažkor vėinuo vėituo.
Kateguorėjė:Teuoremas Kateguorėjė:Matematėka
Augostā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 12 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Lėnkānīs
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pašlaunis
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Žalabiškės
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Pabares seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Juons Mačiolis (krepšėninks)
Krepšėninka ūgis īr 198 cm, sver ons aple 100 kg. Ons luoš lėngvuojuo i sonkiuojo "kraštū" puozėcėjės.
Pasėikėmā
Mačiulis,Jonas
Bėiliūnā (Vėlnios)
Bėiliūnā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 17 žmuoniū.
Kvestē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 22 žmuonis.
Bėiliūnā (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kvestē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Skādėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemieže seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4457 žmuonis.
Miestalie īr kuoplītalė, dėinraštē "Lietuvos rytas" spaustovė.
Pavėitava
Pavėitava - Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 16 prieteliu.
Ožberžīnis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Švėlpėškis
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniu.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Simonas Serapinas
thumb|Simonas Serapinas Simonas Serapinas (Sėmuons Serapins, gėmė 1982 metās vasarė 24 dėina Klaipieduo) - Lietovuos krepšėninks, luošė Sopuota „Prokom Trefl“ kuomanduo.
Serapina ūgis īr 197 cm, svuoris 92 kg. Uns žaid atakoujontė gīniejė puozėcėjuo.
Riežalē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Jablanavs
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo. Anuo gīven 4 prietelē.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
David McWilliams
David McWilliams (gėmės 1966 m.) - Airėjės akuonuomėsts, dėrbės Central Bank of Ireland, UBS bank, ė Banque Nationale de Paris. Paskotėnio čieso ėšgarsiejės, kāp duokomentėniū ė analėtėniū televėzėjės laidū aple akuomuomėka, ruoduomu par TV3 ė RTÉ, rengies.
Liotėka
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
David McWilliams
Kateguorėjė:Akuonuomėstā
Liotėka
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Luogarėtmos
Luogarėtmos vuo logarėtmos - ekspuonentė, ėšvėrkštėnė pagrėnda kielėma laipsnio funkcėjė. Skaitliaus x pagrėndo b luogarėtmos īr tuoks skaitlios n, ka x = bn. Tonkiausē ožrašuoms luogarėtmos tuokė skvarma: Pavīzdiou, kadongė
Kateguorėjė:Matematėka
Vėspa
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Gėrolē (Zujūnā)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Dantė
thumb|150px|Dantė
Dantė Alėghierė (1265 m. gegožė 14/bėrželė 13 – 1321 m. siejės 13/14) bova garsos italu puoets ė mėslītuos, parašės vėina svarbiausiu kūrėniu - „Dievėškaja kuomedėjė“.
Kateguorėjė:Italėjės žmuonis
Daubarā
Daubarā ( īr gīvenvėitės:
Air Lituanica
Air Lituanica īr Lietovuos uora lėnėju bendruovė. Ana ėkorta 2013 metās. Skraida tonkiausē terp Lietovuos ė kėtu Euruopas miestu.
Kateguorėjė:Uora lėnėju bendruovės
Aukštrakės
Aukštrakės - Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Paulios Jankūns
thumb|right|Paulius Jankūnas Paulius Jankūnas (Paulios Jankūns, gėmė 1984 m. balondė 29 d. Kaunė) - vėins perspektīviausiu Lietovuos krepšėninku. Buvės natiuonalėnes rėnktėnės narīs ė vėins ėš bovosiu Kauna "Žalgėrė" kuomandas līderiu.
Jankūna ūgis ī 205 cm, svuoris 113 kg. Ons luoš sonkaus "krašta" puozėcėjuo.
Pasiekėma
Jankūnas,Paulius
Patarvānis
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
1991 m. sausė 13 vīksmā
1991 m. sausė mienesie Suovietū Sājongas kariauna ožpoulė paprastos Lietovuos žmuonis. Sausė 13 d. naktėis meto ožpoulė ė ėšžodė 13 bagėnkliu ė taikiū žmuoniū pri Vėlniaus televėzėjės buokšta. Agresuorios bova Suovietu valdė ė anuos statītėnē bandėtā Lietovuo. Paprastė žmuonis natoriėjė gėnklū ė tėktās taikē pruotėstava, vuo Suovietu kariauna so tankās ė autuomatās žodė žmuonis. Nikatros parvažiava so tankās. Nožodītė bova tėktās bagėnklē, cėvėlē Lietovuos žmuonis.
Vėsinčė (Pabarie)
Vėsinčė - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Pabares seniūnėjuo.
1991 m. sausė 13 vīksmā
Kateguorėjė:Suovietu nosėkaltėmā Lietovuo
Vėsinčė (Pabarie)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniu.
Ožpelkē (Šaukienā)
Ožpelkē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Emmy Rossum
thumb|right|Emmy Rossum Emmanuelle Grey Rossum (1986 m. siejės 12 d. - ) - JAV aktuorė ė dainėninkė. Ėšgarsiejė vaidėndama fėlmūs Dėina puo rītuojė, Poseidons, Uoperas fantuoms.
Fėlmuografėjė
Kateguorėjė:JAV aktuorē
Euruopas svēkatas draudėma kuortelė
Euruopas svēkatas draudėma kuortelė - svēkatas draudėma kuortelė, katra nauduonama terp žmuoniū zars vėsuo Euruopuo.
Kateguorėjė:medėcėna
Vaiduots Pečioks
Vaidotas Pečiukas (Vaiduots Pečioks, gėmė 1982 m. balondė 3 dėina Juonėškie) - Lietovuos krepšėninks. Kauna "Žalgėrė" kuomandas naujuoks.
Pečioka ūgis īr 199 cm, svuoris 65 kg. Uns žaid lėngvuojė "krašta" puozicėjuo.
Karjiera
Pečiukas,Vaidotas
Laucėškė (Šėlalė)
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 5 km i vakarū šmuota nū Kaltinienū miestalė.
Ponta Arenasos
Ponta Arenasos īr Čilės miests. Magelana ė Čėlės Antarktėdas regėjuona suostėnė. Gīvėntuojū: 116 005 (2002)
Laucėškė (Šėlalė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Špolē
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Ponta Arenasos
Nūruodas
Kateguorėjė:Čilės miestā
Špolē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Ketorvalakiū seniūnėjė
Nūruodas
Kateguorėjė:Vėlkavėškė rajuona seniūnėjės
Daržėninkā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemieže seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 368 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Medvėidėškės (Zujūnā)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ryanair
Ryanair Holdings Plc īr Airėjės uora transpuorta bendruovė. Ana ėkorta 1985 metās.
Kateguorėjė:Uora lėnėju bendruovės
Daugelėškē (Jorbarks)
Daugelėškē - Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Goduonėškiū kaimalis
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pavengrīs
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Pīragē (Kelmė)
Pīragē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Ožvarmis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Baudiejas
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Nemiežis
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemieže seniūnėjuo.
Istuorėjė
Nemiežis žėnuoms nūg Vītauta Dėdliuojė gadīnės. Ons Nemiežie apgīvendėna tuotuorios. Nemiežie 2001 metās gīvena 2601 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Luovē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Vytenis Jasikevičius
Vytenis Jasikevičius (Vītėnis Jasikevičios, gėmė 1985 m. lapkristė 21 dėin Kaunė) - Lietovuos krepšėninks. Vėina geriausiu Euruopas krepšėninku Š. Jasikevičiaus bruolis.
Jasikevičiaus ūgis īr 187 cm, svuoris 80 kg. Ons žaid ižaidieje puozicėjuo.
Ēmotėške
Ēmotėške - Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Makuotrė
thumb|240px|Makuotrė so kūtė vėdou
Makuotrė ī tuokė poudīnė, katruo mal agounas. Tas ī tuokis bliūdelis šiorkštio vėdom. I anou sobera agounas ė trin so kuokė medėnė pėistalė. Muokuotrie da sok kiaušius so sokrom, kremus, varškė, mal kanapiu sieklas ė panašē.
Kateguorėjė:Rakondā
Naujakėimės (Zujūnā)
Naujakėimės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 13 žmuoniū.
Dėdliasalės (Vėlnios)
Dėdliasalės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemieže seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 362 žmuonis.
Naujakėimės (Zujūnā)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Scandinavian Airlines
Scandinavian Airlines (SAS) īr dėdliausė Skandėnavėjės uora lėnėju bendruovė. Ana ėkorta 1946 metās. Anou valda Danėjė, Švedėjė ė Nuorvegėjė.
Dėdliasalės (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Scandinavian Airlines
Kateguorėjė:Uora lėnėju bendruovės
Marškinka
thumb|200px|Pamarginta marškinka
Marškinka (kėtap bliūzka, bliūzielė) ī tuokis muotrėšku vėršotėnis aprieds – lėngvos, tonkiausē vėinspalvis, so gozėkās, siūts ėš sėlka, medvilnės, sintetėkas. Gal būtė ė kasdėinėšks, ė švėntėnis rūbs.
Lietovuo pagava plistė pu II svieta vainas.
Kateguorėjė:Apriedā
Valdėvėjė
Valdėvėjė īr Čilės miests. Luos Rėuosuo regėjuona suostėnė. Gīvėntuojū: 140 559 (2002)
Nūruodas
Kateguorėjė:Čilės miestā
Plonksnėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Cėvėlėnė vaina
Cėvėlėnė vaina īr vaina terp valdžiuos ė cėvėliu.
Cėvėlėniu vainu pavīzdē - JAV cėvėlėnė vaina (1861–1865), Rosėjės cėvėlėnė vaina (1918–1920 m.), Ispanėjės cėvėlėnė vaina (1936–1939 m.), Sirėjės cėvėlėnė vaina (2011-daba).
Kateguorėjė:Vainas
Lajuonelis Eingimėjė
2019 m. prezidėnta rinkėmūs nūrongė Davėda Odanga ė palėka Nauru prezidėnto.
Šaltenē
Kateguorėjė:Nauru prezidėntā
Vabalē (Kelmė)
Vabalē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Ėndūrėškē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Ketorvalakiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena nivėins žmuogos.
Vabalē (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 39 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Sosėvėnčiavuojėms
Sosėvėnčiavuojėms - suocēlėnė ė tonkiausē vierėnė, valstībės prėpažīstama, sājonga terp dvėjū sotuoktėniu. Ta sājonga soskvarmuo šeimīna ė suocēlėnio ė vierėnio puožiūrio iteisėn lītėnius santīkius.
Kateguorėjė:Šeimīna
Estonian Air
right|thumb|Estonian Air Boeing 737-500 Talėna uora oustė
Bėndruovė ožsijem kelėiviu parvežėmu, ožsakuomāsēs skrīdēs ė kruovėniu parvežėmu.
Kateguorėjė:Uora lėnėju bendruovės
Eksperins
Eksperins, aspirins, aba acetilsalėcėlė rūgštės ī tuokid analgetėku gropės liekarstos, salėcėlė rūgštėis darėnīs. Somažėn kūna temparatūra, somenkėn galvuos suopoli, gīda riaumata. Nauduojams tablietiu skvarmuo.
Istuorėjė
1899 m. kuova 6 d. Eksperina (Aspirin) prekės žėnkla ožregistrava Pranceškos Bajeris. Pū pėrmuos svieta vainuos Vuokītėjės firma „Baīer“ toriejė ėšsižadietė prekės ženkla Aspirin ė liekarsta patentu teisiu valstībiu sājongėninkiu rinkūs.
Tine
200px|right|thumb|Tines luoguotėps
Eksperins
Sāvībės
Kemėnė fuormolė īr C6H4(OCOCH3)CO2H, līduos prī 136 °C (277 °F), verd prī 140 °C (284 °F).
Tine
Tine - dėdliausė Nuorvegėjės pėina apdėrbėma bėndruovė. Kuompanėjė ėkorta 1928 m. Cėntėnė kuontuora īr Uoslė.
Eksperins
Sāvībės
Kateguorėjė:Liekarstā
Tine
Kateguorėjė:Bėndruovės
Ožpelkis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Šimša (suoda)
Šėmša - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Šlioutėškē
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Džuordžos Vašingtons
thumb|250px|Vašingtona puortrets Džuordžos Vašingtons (George Washington, 1732 m. vasarė 22 d. – 1799 m. groudė 14 d.) bova amerėkėitiu karvedīs, pėrms JAV prezidėnts ė vėins siekmėngiausiu vadū Amerėkas revuoliocėjės čieso. Anuo garbē pavadėnta JAV suostėnė Vašingtons.
1799 m. groudė 14 d. mėrė nu tuonzėlėta, grėpa o plautiu oždegėma.
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV prezidėntā
Mastos
thumb|240px|Mastos
Mastos (aba oulektės) ī senuobėnė miera, mieruojama palē žmogaus kūna – nug alkūnės lėgo pėrštu gala. Sotink so 60-66 santėmetrās (tėkslē prīmieruots 66,7 cm). Mastās liuob mieruos druobė, audėmus, tepouogė medė, žmuogaus augoma.
Kateguorėjė:Mieravėma vėinetā
Kopriuonėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemieže seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 240 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Stanolėškės
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
AirBaltic
thumb|right|400px|airBaltic krīptiu žemielapis
airBaltic īr Latvėjės tautėnė uora lėnėju bendruovė. Ana ėkorta 1995 metās.
Pašėlātiū kaims
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 19 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Poudžėškė (Kelmė)
Poudžėškė - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Makočē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 32 žmuonis.
Poudžėškė (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Pranas Lubinas
Pranas Lubinas (onglėškā Frank Lubin, žemaitėškā Prans Lubins 1910-1999) ― vėins geriausiu 1930-1940 metū svieta krepšėninku. Ons bova lietovis, aug išeiviu iš Lietovuos šeimuo, bet lietovėškā namuokiejė. Lubins īr išrinkts geriausio Pietū Kalėfornėjes krepšininnko mėgiėjo nu 1900 iki 1950 metū.
1936 metās Berlyn olimpijaduo atstovav JAV rinktėnė, bov amerikas komandas kapituons. Atstovaudams JAV uns tap olimpėnio čempijuono.
1939 metās Prans Lubins tap Europas čempijuono atstovaudams Lietuvuos rinktėne. Uns bov i komandas žaidžiantis trėnėris. Čempijuonats vyk Kaunė.
Grįžes i JAV uns dėrb kin studėjes filmavim grupes scenas darbininko. Iki 54 metū žaid AAU varžybuos, katruos ne kart patek i Vėsū žvaigždžiū komand.
WOW air
thumb|WOW air liektovs
WOW air īr Ėslandėjės uora lėnėju bendruovė. Ana ėkorta 2011 metās.
Kateguorėjė:Uora lėnėju bendruovės
Vānagē (Kelmė)
Vānagē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Puogruonėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Eugenijus Bartulis
thumb|Eugenijus Bartulis miniatiūra Eugenijus Bartulis (Eugenėjos Bartulis, gėmė 1949 metās groudė 7 dėina) - Šiauliū vīskops.
Biuograpėjė
1968 metās bėngė Kauna 7 vėdorėne muokīkla, 1971-1976 m. studijava Kauna Tarpdiecezinie konėgū seminarėjuo. 1976 m. gegožes 30 dėin bova išvėntėnts i konėgus.
1997 metū gegožė 28 dėin nominouts vīskopo i paskėrts pėrmoujo, nauje isteigtuos, Šiauliu Vyskupėjes vīskopo.
1997 m. bėrželė 29 dėin konsekrouts vīskopo Kaun Arkikatedruo Bazilikuo
Valstībėnė ruoda
Valstībėnė kalba (arba oficēlė kalba) - konstėtocėjuo arba specēlēs istatīmās nustatīta oficēlė valstībės a anuos dalėis kalba. Tam tėkruo terėtuorėjuo atėtinkamuos valstībės istatīmās nostatīta ė anuos pėlietiu vartuojama kalba. Kateguorėjė:Kalbuotīra
Luotīnėšks rašts
miniatiūra|Luotīnėška abecielė‎ Luotīnėšks rašts īr nuogniausē svietė ėšplėtės ožrašīma būds, katros īr padėrbts abiecielėškā. Luotīnu rašts radas ėš graikėška rašta atmaina, katros bova pajėmts senuobės Ruoma valdiosiu etrosku. Paskom ton rašta pasėjiemė ruomienā ė padėrba sava kalbas ė vėsuos impėrėjės rašto.
Vėdoromžēs tas rašts palėka ruomanu kalbū rašto, a paskom, čiesou biegont, palėka bavēk vėsuos Euruopas rašto (ėšskīros Graikėjė ė kėtus pravuoslavu kraštus).
Kāp euruopėitē pradiejė svieta apvainavėma tāp luotīnu rašts ėšplėta ė pu kėtus žemīnus. Daba anou ožrašuoma daugoms Afrėkas, Amerėkas, Australėjės ė Okeanėjės ė kāp katras Azėjės kalbas.
Apatiuo ėšgoldīts daba nauduojams luotīnėšks rašts:
Paplėtėms svietė
center
Jūras žvierē
Jūras žvierē aba jūras žėndoulē īr žvierē, katrėi īr prisitaikė gīventė jūruo aba ondėnīnė. Dalės anū ciela gīvenėma nugīven ondėnie (delfinā, bongėnē), vuo kėtė dali čiesa leid sausomuo (rounē). Paskėras jūras žvieriū gropės terp savės nie sosėjosės.
23 % jūras žėndouliu rūšīs īr nīkstontės. Glabna griesmė aniems kel mediuoklė, ondėns tarša, žvejuojėms (īpatėngā kumet nauduojams trubicos īr), ogadnū gīventė ekuosėstemu sovėdruojėms, ultrafiuoletėnės radijacėjės dėdiejėms (gluobalėnis atšėlėms) diel katruo mažie planktuona.
Jūras žvieriū pavīzdē
Kateguorėjė:Žvierē
Pakolnėškės (Vėlnios)
Pakolnėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemieže seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 112 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ramuovė
Ramuove - Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Degsnėškē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Ketorvalakiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Šėrvėškē
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Oikenā
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Šėrvėškē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Oikenā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Iceland Express
thumb|Iceland Express liektovs [[Boeing 737-700]]
Oikenā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Iceland Express
IceLand Express īr uora lėnėju bendruovė. Ana ėkorta 2002 metās.
Kateguorėjė:Uora lėnėju bendruovės
Zabrans
Zabrans - Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Čeku kalba
Čeku kalba (čekėškā: čeština, český jazyk) - vakaru slavu kalbu gropē prėklausontė kalba, katra rokoujas aple 12 mln. prieteliu. Dėdliausē ana rokoujamas Čekėjuo, Slovakėjuo.
Kateguorėjė:Slavu kalbas
Vāšlaukis
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 49 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Vidas Ginevičius
Vidas Ginevičius (Vids Ginevėčios, gėmė 1978 metās gegožė 11 dėina Kaunė) - Lietuvuos krepšėninks.
V. Ginevėčios Lietovā atstovava per 2004 metū Uolėmpėnies žaidīnies ė 2005 metu Euruopas čempėjuonatė. 2006 m. ons atsėsakė žaistė ož rinktėnė diel sūnaus smertėis. 2007 m. i rinktėnės stuovīklas V. Ginevėčios jau nabebova pakvėists.
Pasėikėmā
Ginevičius,Vidas
Pociūnā (Vėlnios)
Pociūnā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 34 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Suostėnė
Valstībės suostėnė īr valstībės suverenė rezidavėma vėita. Paprastā valstībės suostėnė īr ivardėjama istatīmūs. Daugoms šaliū tor vėina suostėnė, bat īr kelets šaliū, katros tor puo kelėta: PAR (3), Olandėjė (2), Bolivėjė (2).
Lėipėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemieže seniūnėjuo.
Istuorėjė
Lėipėškies 2001 metās gīvena 104 žmuonis.
Smėglē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pėlėkuonė̄s
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Mars
Mars ī dėdlē ožkretama lėga (kvaraba), katra sokel tuokė bakterėjė īersinia pestis. Senuobie mars sīkēs liuob nuognē ėšplės ė nūsineš daug žmuoniū gīvībiu. Dielē sava smertėlnoma ė kėla tuos lėgas pavadėnėms (nug žuodiu „mėrtė, mėrtės“). Tou žuodio žmuonis liuob vadėns bikuokė nuognē smertėlna lėga, ne tėktās sokelta bakterėjės īersinia pestis.
Mara platėn graužėkā, daugomuo pacā, katrėi ta lėga pasigaun ėš blosu. Žmuonis ton lėga gaun nug pacū aba blosu, vuo paskom skleida patis – par uora ėr jiedi. Tonkiausē lėga prasided par 3-6 dėinas, nuor gal ė par kelės adīnas. Prasided koitėnīs, viemėms, kīln karštis, ont lėižovė rondas apnašos, skūra papilkie. Jēb lėga parēn nug ikondėma – ožsikemš ėr ėšpūst limfmazgē, praded sravietė pūlē, jēb nug jiedė – kīln viemėms, trīda so kraujo, jēb par uora – žmuogos kuosiej, skrapliuoj so kraujo. Nagīduoms spierē bėngas smertėm.
Sergontius maro rēk spierē atskėrti nug kėtū žmuoniū, gīdont nauduotė kaukės. Ožsikrietosiu maro nabašnėnkus laiduo atskėruo vėituo (žemaitiūs tuokės vėitas šauktas „mara kapelēs“).
Senuobie Lietovuo mars tonkē liuob siautietė. Nug XIII o. nūlatuos vėinuo ė kėtuo vėituo liuob kils mara epedemėjės. īpatingā dėdlis mars praiejė 1710–1711 metās, par katron žmuoniū napaspiejė net kavuotė. Paskotėnė dėdlė mara epedėmėjė bova Indėjuo 1907 metās.
Daba mars tap nabplint, ba žmuonis gīven švariau, geresnė medėcėna ī, žmuonis gava atsparoma nug bakterėju.
Kateguorėjė:Lėgas
Antapuolis (Prėinā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kalkota
Kalkota vuo Kuolkata (bengalėškā: কলকাতা ; IPA: [ˈkolkat̪a]) īr miests Indėjės šiaurės rītūs, Vakarū Bengalėjės suostėnė. Anuo gīven daugiau kāp 5 mln. prieteliu.
Antapuolis (Prėinā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Lion Air
thumb|right|Lion Air [[Boeing 737-900ER Sėngaporė]]
Lion Air īr Induonezėjės uora lėnėju bendruovė. Ana ėkorta 1999 metās.
Kateguorėjė:Uora lėnėju bendruovės
Medarnė
thumb|240px|Medarnė
Medarnė ī tuokis paprastos truobesīs, katramė laika medius. Madarnė tora būtė tap sorēsta, ka ont medė naožlītom ė naožsnigtom, ka gerā parētom vies, ba kėtap medis (malkas) nadžiūs, pradies trēštė. Ba tuo, ka medarnie laika medė kūrenėmou, da tenās paprastā medi ė kapuoj, skalda.
Medarnė tonkē būn ne paskėrs bodninks, bet tėktās vėita šalėp stuogėnės, pu anuos stuogo (palagė).
Kateguorėjė:Truobesē
Aukštuojė
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Elnis devīniaragis
Elnis devīniaragis īr senuobės lietoviu mitoluogėnė būtībė, katra sava ragūs nešon dongaus kūnus (tonkiausē Mienoli, bat tepuogi ė Saule, žvaizdes). Nū prīšpėlnė mienolė lėgė pėlnatėis īr 9 paras, tudie ons ė vadėnams devīniaragio. Rokounama, ka balts elnis ėšbieg par sauliegrīža, vuo atbiega par Kaliedas. Žiemuos sauliegrīžas šventė da vadėnta Elnė devīniaragė švente.
Duran Duran
200px|thumb|right|Duran Duran (2005)
Duran Duran - popolerė XX omžios 8-uojė dešimtmetė mozėkas gropė ėš Jongtėnės Karalīstės. Ona pradėjė sava karjėra 1978 mētas. Ton īr gerā žėnuoma aštounėsdeėšīmtu puop mozėkas gropė, katra pasėžīmiėjė lėngvā ėsėmėnuom meluodėjuom, poikēs video klėpās.
Dėskuograpėjė
Kateguorėjė:Mozėkas kuolektīvā
Elnis devīniaragis
Kateguorėjė:Baltu mėtuoluogėjė
Alksna
Alksna šauk:
Šapalėškē
Šapalėškē - Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Ėrnans Kuortėsos
thumb|150px|Ėrnans Kuortėsos Ėrnans Kuortėsos (Hernán Cortés, 1485 m. – 1547 m. groudė 2 d.) bova dėdlē garsos ispanu kuonkėstaduoros („ožvajėvuotuos“), ožkariavė̄s Meksėka, katra paskom palėka Ispanėjės kuoluonėjė.
Valstībėnis gimnos
Valstībėnis gimnos - patrijuotėnės mozėkėnės korėnīs, tam tėkruo valstībie īstatīmās aba kėtās teisėnēs aktās paskelbts oficēlio.
Ėrnans Kuortėsos
Kuortėsos pradiuo atvīka i Koba, bet ėš tenās slaptē gava laiva ėr ėšplaukė prī Meksėkas krontū. Tenās atplaukė̄s, ons pabūdavuojė Verakrūsa miesta ė sodegėna sava laiva, ka nieks nasomīslėtom grīžtė i Koba. Tūmet Kuortėsos tapa prieteliom so Meksėka valdiosiu acteku prīšėninkās ė paskom so anās ožvajėvuojė acteku suostėnė Tenuočtėtlana. Palėkė̄s naujuojo Meksėkas valduovo, Kuortėsos tūliau vajavuojė so indienās ė vėinam ėš sava žīgiu žova.
Valstībėnis gimnos
Gimnos nauduojams īvairiūs oficēliūs rangėniūs īr:
Ėrnans Kuortėsos
Nūruodas
Kateguorėjė:Ispanėjės žmuonis
Triošis
Triošis (aba trioškis, kralėks) ī tuokis nedėdlis žvieralis, katros muokslėškā prėgol prī kiškėniu (Leporidae) šeimuos gīviu.
Triošis ėšruod panašē kāp zōkis, bet būn mažesnis, vākā gėmst žlėbė ė baplaukē. Laukėnē triošē given orvūs pu žemė.
Triošē tonkē augėnamė kāp namėnē gīvē diel sava kailė ė mēsuos.
Kateguorėjė:Žvierē Kateguorėjė:Gīvuolē
EasyJet
thumb|EasīJet A319, Airport Amsterdam Schiphol. EasīJet Airline Companī Limited īr JK uora lėnėju bendruovė. Ana ėkorta 1995 metās.
Kateguorėjė:Uora lėnėju bendruovės
Ožlondē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 18 žmuoniū.
Sluovaku kalba
Sluovaku kalba - vakarū slavu kalbū gropē prėklausontė kalba, katra ruokounas aple 6 prieteliu (104 vėita svietė). Dėdliausē ana ruokounamās Sluovakėjuo.
Kateguorėjė:Slavu kalbas
Palaima (Vėlkavėškis)
Palaima - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Ketorvalakiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Mazguotovis
thumb|240px|Mazguotovis
Mazguotovis ī kuokis skorlis, katruos skėrts ī mazguotė asla, grindis, tepuogė mazguotė dolkės nu lėntīnu, palongiu, kėtū pavėršiu. Da mazguotovio gal būtė šaukiams ė skorlis indam mazguotė. Tas paprastā ī kuokis sens, kėtkam nabtinkams skorlis (bovė̄s aprieds, abrūsos, patals), bet daba būn ė tam tīčiuom dėrbami sintetėnē mazguotovē. Ana pu kuožna mazguojėma rēk plautė, ka ons nerūgtom, nesmėrdietom.
Kateguorėjė:Dāktā
Akmenale
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemieže seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 64 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Alksnis
thumb|200px|Joudalksnis pavasarie
Alksnis (, ont Jorbarka posės da saka elksnis) ī lapouts medis, katros prėgol prī beržėniu (Betulaceae) šėimuos.
Alksnē ī medē aba krūmā so kuotoutās pomporās. Vaisios ī pluokštis dvėsparnis rėišotoks. Žīda onksti pavasarie, smolkēs žirgėnās. Sieklas ėšnešiuo vies ėr ondou. Šaknīsė pasidara gombalē so azuota kaupiantiuom bakterėjėm. Nokritė̄ ė sopovė̄ lapā skalsėn dirva.
Mindaugs Tamuošaitis
Šaltenē
Kateguorėjė:Istuorėkā Kateguorėjė:Lietovuos pedaguogā
Alksnis
Alksniu medė ī alksna aba alksnīns.
Petkėškē (Liolē)
Petkėškē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Alksnis
Žemaitėjuo aug dvė alksnė rūšė :
Petkėškē (Liolē)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 38 žmuonis.
Alksnis
Kateguorėjė:Medē
Petkėškē (Liolē)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Dėdliuojė pīlė
thumb|250px|Dėdliūju pīliū patėns ė patalė
Petrotē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Dėdliuojė pīlė
Patėns blėzgōtē žal's, kūns pėlškvos, patalės rodas. Jied sieklas, vaisius, ondens augalus, varlės, žovalas, kėrmėnus. Žėima tonkē gīven krūvuo so golbėm.
Kateguorėjė:Paukštē
Anėmėzmos
Anėmėzmos īr vierijėms, ka dūšės ė dvasės gīven žmuogu supantiuo materėjuo - augalūsė, gīvūnūsė, kūliūsė ė kt. Tuokė vierėjėmo sėstėma īr tonki terp rašta netoriantiu tautu (Afrėkuo, Pėitū Amerėkuo, Melanezėjuo ė kt.), ale anuos puožīmiu galėm rastė daugumuo svieta vieru.
Kateguorėjė:Viera
Viežalē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Suorbu kalba
Kateguorėjė:Slavu kalbas
Wizz Air
thumb|right|200px|Airbus A320 HA-LPK lēdas Vėlniaus uora oustė
Wizz Air (Wizz Air Hungary Légiközlekedési Kft.) īr uora lėnėju bendruovė. Ana ėkorta 2003 metās.
Kateguorėjė:Uora lėnėju bendruovės
Prėinā (Kelmė)
Prėinā - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Šėlēkē (Vuobelē)
Šėlēkē - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 12 žmuoniu.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Kalcuonė
250px|thumb|right|Kalcuonė
Kalcuonė (it. - Calzone) - italu tautėnis jiedis. Calzones atsėrada Neapuolė miestė. Kalcuonės, kāp grēts maists, ėšplėta JAV ė Euruopuo.
Kateguorėjė:Jiedē
Joudkalnėjė
thumb|250px|right Joudkalnėjes respoblėka (Joudkalnėjė) - valstībė Euruopuo, Balkanū regijuonė. 2006 metās bėrželė 3 dėina Joudkalnėjes parlamėnts paskelb Joudkalnėjes liousoma ė tēp iteisėna 2006 m. gegožė 21 d. vīkosė referenduma diel atsiskīrėma nu Serbėjės ė Joudkalnėjės rezoltatos. Joudkalnėje tor robežio so Serbėjė, Buosnėjė ė Herceguovėna, Kruoatėjė, Albanėjė ė Adrėjės jūra.
Istuorėjė
1878 m. Berlīna kuongresė Joudkalnėjē suteikts liousoms nu Torkėjės imperėjės. 2006 m. bėrželė 13 d. Joudkalnėjės parlamėnts paskelbė šalėis liousoma, iteisindams 2006 m. gegožės 21 d. vīkosi referendoma diel atsėskīrėma nu Serbėjės ė Joudkalnėjės rezoltatus.
Oficiales švėntes
Kateguorėjė:Euruopas valstībės
Būdas (Prėinā)
Būdas - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 28 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Katėlėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemieže seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 54 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pervānėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Viežežeris
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Edvards Lokasos
Edward Lucas (žem. - Edvards Loks, g. 1962 m.) - JK žornalėsts. Ons dėrb kuožna savaite ešēnontem žornalė The Economist, Londonė. Nu 1986 m. raša straipsnios aple Rītū ė Centrėnė Euruopa. 1998-2002 metās bova The Economist Maskvuos biora vaduovs.
Viežežeris
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Edvards Lokasos
Nūruodas
Kateguorėjė:Žornalėstā
Viežežeris
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjė
Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjė - seniūnėjė Kelmės rajuona rītūs, cėntros - Tītovienā.
Mestėnīs
thumb|240px|Žvejuojėms mestėnio opie
Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjė
Gīvenvėitės
Kateguorėjė:Kelmės rajuona seniūnėjės
Mestėnīs
Mestėnīs ī tuokis tinklos, katra ožmet ėšėlgā opėis do žmuogo, ė brisdamė ana trauk – tap sosiaut vėsa žovi. Da gal mestėnio žvejuotė ė dėdlie opie aba ežerė, tėktās tūmet ana vilks stuoviedami geldūs, valtīsė. Patsā tinklos paprastā būn 3 slouksniu – kraštėnē retuom akėm, vuo vėdorėnis tonkiuom. Mestėnie žovis gerā istring, ė nabgal nikap ėšplauktė, anas būn sonko ėr ėštrauktė.
Kateguorėjė:Žvejīstė
Vātiūnėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Southwest Airlines
thumb|right|250px|Southwest Airlines liektovs
Southwest Airlines īr JAV uora lėnėju bendruovė. Ana ėkorta 1967 metās.
Kateguorėjė:Uora lėnėju bendruovės
Putkuorėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 31 žmuogos.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Buruokėškės
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Arenibėks
miniatiūra|[[Buadas ežers]] Arenibėks (nauru ė onglėška: Arenibek) ī kaims Nauru, Buadas apskrėtie, prī Buadas ežera. Anuo pluotībė ī 2.6 km². Miestė gīven aple 670 žmuoniū (2002).
Nūruodas
Kateguorėjė:Nauru miestā
Geuotermėnė energėjė
Geuotermėnė energėjė - (Grk. geo - žeme, therme - karštės) - energėjė ėšgaunama ėš pu žeme esontiu šėlomėniu šalteniu. Pėmuojė geuotermėnė generatuorio ėšbande prėncos Piero Ginori Conti 1904 m. lėipas 4 d., Italėjuo. 2007 metās guotermėnė energėjė sodare mažiau, kāp 1 pruoc. vėsa svieta energėjės.
Lietovuo dėliausė geuotermėnes energėjuos šaltenē īr ī rinki Klaipiedous, kor stouv vėina eksperėmentėnė alektrėnė.
Kateguorėjė:Energetėka
Mintovā
thumb|240px|Muotrėška mintovās min lėnus
Mintovā ī tuokis rakonds lėnam aba kanapim mintė – tas ī, atskėrtė anūm ploušta nug spaliu. Sosided ėš dvījū golstiū medėniu basliū (kraukliu) – apatėnis stuovi tvėrtā ont kuojeliu vuo vėršotėnis (keltovė) tora medėni peili ė kėlnuojas. Paprastesni mintovā statas nūžolnē, anūm pagrinda tiktās vėins gals pakelts. Terp tūm mintoviu kriaukliu kėš lėnus ė tūmet so vėršotėnio krauklio anūs min (tonkē dauža so ton krauklio). Tap ėšmintus mintovās lėnus tūmet da brauka.
Mintovus paprastā dėrb ėš ōžoula, ousė, berža, anūm kuojės – ėš alksnė, eglės, pošėis.
Kateguorėjė:Rakondā
Tarību Sājongas komunėstu partėjė
thumb|right|
Tarību Sājungas Kumunėstu partėjė, TSKP – TSRS valdontiuojė ė vėinėntelė partėjė. 1912 m. Prahas partėnie konferencėjuo nu Rosėjės Suocēldemuokratu Darbėninku partėjės atsėskīrė Lenėna vaduovaunama buolševėku frakcėjė ė ikūrė Rosėjės Suocēldemuokratu Darbėninku (buolševėku) partėjė. 1918 m., pu Spalė revuoliocėjės Rosėjės suocēldemuokratu darbėninku partėjė palėka parvadėnta i Rosėjės komunėstu partėjė. 1925 m. parvadėnta i Tarību Sājongas komunėstu partėjė (buolševėkos). 1952 m. prīdielis „buolševėkā“ bova atmests. Partėjės vaduovs ligė 1924 m. bova Lenėns. 1922 m. Stalėns ožiemė naujē sokorpta partėjės generalėnė sekretuorious puosta, katros leida anam pu Lenėna smertėis 1924 m. sava rankuosė sotelktė dėktatuorėškos igaliuojėmos.
Partėjė ėšnīka 1991 m., griovos TSRS.
Kluonē (Nemėžis)
Kluonē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemieže seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 26 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Adampuolė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Pavėlkaujā
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Pėiva
thumb|270px|Pėiva pavasarė čieso Pėiva īr vadėnams žemės pluots, katros apaugė̄s daugiametiem žuoliem (varpėniu, viksvėniu šėimuos ė kt.) ė tor velienas slouksni. Prī ondens telkėniū esontės pėivas, katra īr ožlėjėmas par puotvėnius, vadėnamas lonkuom.
Šėinaujamas pėivas, ganīklas vadėnamas koltūrėnėm pėivom.
Kateguorėjė:Žemės vėitas
Vėlkelėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ana Marėjė Jopek
thumb|250px|right|Anna Maria Jopek Anna Maria Jopek (gėme 1970 m. Groudė 14 d., Varšova - ) - Lėnkėjės pop muzėkas ė džiazos dainėninkė.
Noroudas
Kateguorėjė:Lėnkėjės mozėkontā
Perūnā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 43 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kašobu kalba
thumb| Kašōbu kālba, kašōbu ruoda (Kašobėškā: kaszëbsczi jãzëk, pòmòrsczi jãzëk, kaszëbskò-słowińskô mòwa; Lėnkėškā: język kaszubski) - vakarū slāvu kalbūm gropē prėklāusōntė kālba, katro rokōunās api 53 tūkst. prieteliu. Dėdliāusē ano rokōunās Lėnkėjuo, Puomerānėjės (Pomerānijas) vaivadėjuo (kašōbu ruoda: Pòmòrsczé wòjewództwò; lė̄nku ruoda: Województwo pomorskie).
Kateguorėjė:Slavu kalbas
Šapelē
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Marajė Kerė
thumb|right|180px|Marajė Kerė, koncėrtou [[1998 metās]] Marajė Kerė (ongl. Mariah Carey) (gėmė 1969 m. kuova 27 d.) JAV dainėninkė, dainu rašītojė, mozėkas prodiuserė, mozėkas klėpo rezėsiėrė ėr aktourė.
Trompa biografėjė
Kerė gėmė Huntingtonė, Long Islandė, Niujorkė. Ana bova trets vāks šeimuo. Mama - Patricia Hickey, airiū kėlmies amerėkuonė, bovosė opėras solėstė, tievs - Alfred Roy Carey afro-amerėkietiu ė venėsoulietiu kėlėma, aeronautėkas ėnžėnėrios. Kerė ožauga daugekoltūrie, katalėko šeimuo. Tonkē diel ton priežastiu, anuos šeima torėje kėistė gėvenamas vėitas. Dėdlės ėšuorėnės spaudėms, prėspaudė anuos tėivos ėšsėskėrtė, tonmet Kerė tebōva 3 metā.
Jaunīstie Kerė slabnē palaikė rīšios so muotėna, a tėivo anie daug dėrba, ka galietom ėšlaikītė šėima. Būdama vāko, ana dėdlē daug laika bova numūs, kon pasiekuo jiemė doumėtėis mozėka. Ana pradiejie dainioutė būdama trėju metu.
Pėrmuojė lėika Marajė poblėkā dainēva pradiuos muokīkluo. Ana pabīngė Harborfields High muokīkla Greenlawnė, Niujorkė, bet pralėisdava dėdlē daug pamuoko, nes daug laika lėida ėįašėniedama demonstracėnes dainu versėjės vėitėnies stodėjies, diel prasta lonkomōma anuos klasioukā Marajė ožvadėna Mėražo (ongl. - Mirage).
Marajė debiotava 1990 metās, anuos lėidies bova Columbia Records vadovs Tommy Mottola ėr anuos alboms palėka pėrmoujo vėsuo JAV, katruo pėnkė sėnglā pateka ī Hot 100 sāraša.
1993 metās ana apsėžanėjė so T. Mottola, ton meto ana dėdlē sekies pofesiėnie sferuo. Vagol Billboard žornala Marajė bova nomėniuota, kāp siekmėngeuse XX o. paskotėne dešėmtmete dainėnīnkė
Spīglėnē augalā
thumb|250px|Skojē ė [[kankuoriežis|kankuoriežē]]
Muomūnė
Muomūnė ī pas maža vāka pluona žėivie, kaulouta, minkšta, kalniau kaktuos, vuo žemiau galvuovėršė. Ana ožaug kor tās par metus. Ta ī dėdlē kieravuotėna vėita, ba sotrėnkus muomūnė, vāks gal gautė lėga vėsam gīvenėmou.
Rėkontā
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Marajė Kerė
Trompa biografėjė
2002 m. pasėrašė sotartė so Island Records ė pu nasėkmīnga laikuotarpē, sogrīža ė mozėkas rīnka 2005 metās.
Rėkontā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 87 žmuonis.
Marajė Kerė
Trompa biografėjė
2000 Svieta Mozėkas Apdovaniuojėmūs M. Kerė bova pavadėna gereuse tūkstontmetė muotrėška pop mozėkas atlėkiėjė. Ana gava 5 Gremė apdovaniuojėmos.
Rėkontā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Marajė Kerė
Trompa biografėjė
2006 metās dalėvava stomem turė, katras vadėnas The Adventures of Mimi Tour ėr notėka daug stombiu koncėrto ėvariuos arėnuos, do koncėra bova notėka Afrėkuo, 25 - JAV, 7 - Kanaduo, 7 - Azėjuo.
Muomūnė
Žmuonis muomūnė gretėn so ruodas gavėmo – rokoun, ka vāks tuolē nakalb, pakuol anuo muomūnė nie ožaugus. Va jēb muonūnė ožgausi, tap vāks būs nabīlīs aba miknios.
Vidsuodis
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Marajė Kerė
Pėlantruopėjė ė kėta vėikla
Marajė Kerė īr pėlantruopė, remontė laiko ė pėnėgās, ėvairios vėšoumenėnios ėr aplėnkuos apsauguos proujėktos. Dėdlē magtīngā ana rem Švaraus uora fonda (ongl. Fresh Air Fund), so katrou bendradarbeu nu XX o. paskotėne dešimtmete pradiuos. Īr vėina ėš vaku ė jaunėma stoviklu ėkorėjo Fishkilla miestalie, Niuojorka valstėjuo, JAV.
Buadas ežers
Buadas ežers īr ežers Nauru, Arenibėka miestė. Anuo pluotībė ī 0,03 km².
Marajė Kerė
Pėlantruopėjė ė kėta vėikla
2006 m. prekībuo pasėruodė jovelīrėkas ė prėido lėnėjė jaunėmou, pavadėnta "Glamorized", prodoktos pardavėnie American Claire's ė Icing krautovės.
Spīglėnē augalā
Spīglėnē augalā, kėtāp skojoutē, spīglioutē (lot. Pinophyta, angl. Conifers, vok. Nadelholzgewächse) ī tuokė augalā, katrėi vėituo lapu tor skojus. Anėi prėgol prī plėkasiekliu augalū ė netor tuokiū žėidū, kāp daugoms kėtū augalū.
Buadas ežers
Šaltenē
Kateguorėjė:Nauru ežerā
Spīglėnē augalā
Prī spīglėniu augalū gol medē, krūmā, katrūm daugoms žalioun ciela sava žīvata. Vėsom svietė aug aple 700 spīglėniu rūšiū, ėš katrūm Lietovuo savāmėškā aug 5:
Marajė Kerė
Interneta nuoroudas
Carey M. Carey M. Kateguorėjė:Mozėkas pruodioserē Kateguorėjė:Nedielės straipsnis
Muomūnė
Kateguorėjė:Kūna narē
Vidsuodis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 187 žmuonis.
Pondielīs
Pondielīs īr miests Ruokėškė rajuonė, 26 km i vakarus nu Ruokėškė. Seniūnėjes cėntros, stuov Švt. Panuos Marėjės Varda bažninčė (pastatīta 1801 m.), īr gėmnazėjė, lėguonėnė, krepšėnė miegiejē žaid „Pondele" komanduo.
Serbėjė
Serbėjė - Balkanū respoblėka Pėitrīčiū Europuo. Rėbuojas su Bosnėjė ėr Hercuogovėna, Kroatėjė, Vėngrėjė, Romonėjė, Bolgarėjė, Šiaurės Makeduonėjė, Albanėjė ė Joudkalnėjė.
Istuorėjė
Neprėklausuoma Serbėjes valstībė susidarė iš Serbėjes ė Joudkalnėjes federacėjes, 2006 metū bėrželė 3 dėina Joudkalnėjē paskelbos naprėklausuomībe.
Puolėtėnė sistema
Pėrmasis Serbėjės Respoblėkas premjiers - Zuorans Džindžičios bova nožodīts 2003 m. kuova 12 d. Dabartinis Serbėjės premjiers - Vuojislavs Kuoštunica.
Vidsuodis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Serbėjė
Puolėtėnė sistema
thumb|center|250px
Kateguorėjė:Euruopas valstībės
Geliuonīs
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Švėntopė
thumb|right|240px
Geliuonīs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Švėntopė
Švėntopė īr gīvenvėitė Okmergies rajuoni, Vėdėškiū seniūnėjuo, 2 km no Vėdėškiū. Šalep Šventopės tek' Švėntuoji ėr ēn kels Okmergie-Otena. Tor 842 gīventuojos.
Kateguorėjė:Okmergies rajuona gīvenvėitės
Pondielīs
Pavadėnėma kilmie
Onkstesnė pavadėnėma lītės bova Ponedielīs, kėlės nu lietovėškas slavībės poniedielis - „panedielis". Galėms dalīks, ka panedielēs čė liuob vīks torgos.
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos miestā Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Eržvėlka seniūnėjė
Eržvėlka seniūnėjė īr Jorbarka rajuona seniūnėjė, asontė Jorbarka rajuona šiaurie. Cėntros īr Eržvėlks.
Palėipē (Vėlnios)
Palėipē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemieže seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Delta Air Lines
Delta Air Lines īr dėdliausė svieta uora lėnėju bendruovė. Ana ėkorta 1924 metās.
Abruozdieliu galerėjė
Kateguorėjė:Uora lėnėju bendruovės
Latvijas Neatkarīgā Televīzija
Latvijas Neatkarīgā Televīzija (LNT) - prėvatos Latvėjės naciuonalėnis televėzėjės kanals, nu 1996 m. ėsėkūrės Rīguo. 1996 m. ožvadėnėms bova Pica TV.
Vėinbėskē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Ketorvalakiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena nivėins žmuogos.
Vėrbelėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Lietoviu kalba
Lietoviu kalba ī kalba, katra prigol pri rītū baltu kalbū. Anon rokounas aple 4 milijuona žmoniū cielam svietė.
Lietoviu kalba īr glaudē sosėjus so latviu kalba ė jau ėšmėrosė prūsu kalba, tēpuogė tuolėmā gėmėniaunas so slavu ė fėnaogru kalbuom.
Apie 1620 metus ėšējė pėrms lietoviu kalbuos žuodīns – Konstantėna Sirvīda „Dictionarium trium linguarum". A 1653 metās ėšējė pėrma lietovėška gramatėka – Danieliaus Klėina "Grammatica Litvanica“.
Dabartėis lėteratūrėnės kalbuos pagrinds sodarīts palē vakarū aukštātiu pėitietiu (sovalkėitiu) tarmė.
Abiecielė
Lietoviu kalbuos abiecėlė sodara 32 raidės:
Ąą Bb Cc Čč Dd ē Ęę ė̄ Ff Gg Hh Ii Įį Yy Jj Kk Ll Mm Nn ō Pp Rr Ss Šš Tt Uu Ųų Ūū Vv Zz Žž
Zoikė kuopūsts
thumb|250px|Zoikė kuopūstā
Zoikė kuopūsts, kėtap zoikė rogštīnė, zoikė kuopūstā, zoikžuolė īr dvėskėltis augals, prėgolontis zoikė kuopūstu šeimuo (Oxalidaceae).
Tas īr 5-12 cm augoma augals so trėskėltēs lapās, katrėi naktėis čieso aba par lītu sosiglauda. Žīda gegožė-bėrželė mienėsēs, baltās, ėš 5 daliū sodarītās žėidās.
Zoikė kuopūsts aug tomsiūs medies, īpatingā eglīnūs. Vėsos augals īr jiedams, anamė piln vėtamėna C, ale esontė oksala rūgštės dėdlesniam šmuotė gal pakenktė ėnkstam.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Aurėms Valojavėčė
Aurėms Valojavėčė ī žemaitiu keliauninks, tėnklaraštėninks. 2023 palėka tretio žmuogom vėsom svietė, katros so ėrklėnė baidarė parplaukė Atlanta vondenīna.
Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis Kateguorėjė:Keliautuojē
Ortėnėškė
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 5 km i rītū šmuota nū Kaltinienū miestalė.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Pavīžoliuonelė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 27 žmuonis.
Palituons
Palituons aba švarks ī tuokis vīrėškos aprieds – par ciela stoumeni, so ėlguom ronkuovėm, ėlgo ėr atlėnkiamo kalnieriom, drūtās petēs, sosegts gozėkās. Siūnams ėš kėitesniu medegu – velveta, skūras, veliūra, stuoruos vilnas.
Pavīžoliuonelė
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės