cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Chilevisión
right|220px|thumb Chilevisión īr Čilės televėzėjės translioutuos, ikorts 1960 metās.
Nūruodas
Kateguorėjė:Čilės televėzėjės kanalā
Chicago "Bulls"
Chicago "Bulls"' (Čėkagas "Jautē") - NBA komanda. Tretė vagol ėškuovuotu tėtolu skaitlio.
Istuorėjė
Komanda ikorta 1966 metās. Komandas pavadėnėma somėslėjė savėninks Diks Klėins, tėisiuog nuoriedams soaktīvėntė gīvoliu importavėma miestė.
Pėrma sezuona komanda bėngė toriedama 33 laimiejėmos ė 48 pralaimiejėmos. Tuoks rezoltats īr geriausis vėsū laikū NBA debiotoujontės komandas rezoltats.
Rūdėškės (Staklėškės)
Rūdėškės - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Chicago "Bulls"
Istuorėjė
"Bolem" rēkiejė gera snaiperė, katros galietom ėmtėis inicētīvas.
Rūdėškės (Staklėškės)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Chicago "Bulls"
Istuorėjė
1984 metās Naujuoku bėržuo "Bulls" 3 nomerio pasėrinka Maikla Džordana.
Būsėmuojė krepšėnė legenda ėsīk isitvėrtėna komanduo ė palėka anuos līderio. Per pėrmos metos NBA Džordans vėdotėnėškā pelnė pu 28 taškos ė bova ėšrinkts metu naujuoko.
Ale vėsė soprata, ka vėin Maikla Džordana talenta neužteks laimietė čempijuonatou ė 1988 metu NBA naujuoku bėržuo Čėkagas komanda 5 nomerio pasėrinka Skota Pipena.
1991 metās komanda regolēriajam sezuonė ėškuovuojė 61 laimiejėma, ale nieks nevierėjė, ka komanda gal palėktė čempijuonė. Kumet "Bulls" pateka i finala, vėsė sake, ka anū varžuobā Los Andžela "Lakers" laimies sauso rezultato, ale tēp neivīka. "Bulls" laimiejė serėjė rezoltato 4-1 ė ėškuovuojė pėrma čempijuonu tėtola.
1995 m. api sava pargrīžėma pareiškė M. Džordans. 1996 komanda pargrīža i NBA vėršūnė apėntās palėkdama nugalietuojė. 1997 ė 1998 komanda tėtola apgīnė.
Pu pergalėnga sezuona galotėnā ėš komandas pasėtraukė Džordans. Ėš komandas ėšiejė ėr vėsos tėtolus padiejės ėškuovuotė treneris Fils Džeksuons.
Komanda prarados sava līderios nusmoka ė daug metu bova tėktās NBA autsaiderė, ale 2002-2003 metu sezuonė prasėdiejė komandas atgėmėms. I sava sodieti prisėmilmėna perspektīvo gīnieji K. Hinrich. Kėta sezuona isigėjė B. Gordon ė L. Deng. Bulls vielēk pateka terp geriausiu NBA komandu.
Komanda bova atstuovavės tēpuogė lietovis Darios Songaila.
2006-2007 m. sezuonė komanduo žaidė geriausia NBA līguo besigėnontis Bens Volesos.
Iomžintė marškėnelē
"Bulls" īr iomžėnos ketoriū sava bovosiu žaidieju marškėnelios. Daugiau nomerē, so katrās žaid tėišėtā 4 vīrā komanduo nabbūs nikumet nauduojamė.
Nūruodas
Kateguorėjė:NBA komandas
Pagrūšīs
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemieže seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pabalē (Šėlalė)
Pabalē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 5 km i vakarū šmuota nū Kaltinienū miestalė. Aukštiausės suodas tašks 146,2 metrā vėrš jūras līge.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 27 žmuonis.
Prīskolbts
Prīskolbts aba prīskolts ī tuokė lėnta ont skalbīklas, kor skalba, zuoslans ont aukštū kuoju.
Kateguorėjė:Dāktā
Karklėnē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Ketorvalakiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 485 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Joudšėlē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Joudšėliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 844 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pūslie
Pūslie ī bikuoks minkštos ė toštavėdoris dākts, katramė laikas uors, dojės aba kuokis skīstėms:
Strepēkē (Rokiškis)
Strepēkē - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 26 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Kantātē (Šėlotė)
Kantātē - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 55 žmuonis.
Istuorėjė
Kantātē mėnavuojamė 1695 m. Šviekšnas dvara ėnventuoriou, ton čieso kaimalie gīvena 9 šėimas.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Vėivis
Vėivis – miests terp Vėlneus ė Kauna, Elektrienu savėvaldībie, 14 km ī rītos nu Elektrienu.
Pėkelē (Jorbarks)
Pėkelē - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 34 žmuonis.
Montevidiejos
Montevidėjas īr Urugvajos suostėnė. Anuo gīven 1,35 mln. gīventuoju.
Vėivis
kateguorėjė:Elektrienu savivaldībės gīvenvėitės
Montevidiejos
Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Pėitū Amerėka
Borkėla
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 12 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Nauru admėnėstracėnis soskīrstīms
miniatiūra|Nauru apskrėtis Vėsuo Nauru saluo īr 14 apskrėtiū :
Šaltenē
Kateguorėjė:Nauru
Prancozėjės vīru natiuonalėnė tėnklėnė rėnktinė
thumb Prancozėjės vīru natiuonalėnė tėnklėnė rėnktinė - tinklėnė kuomanda, katra tarptautiniesė varžībousė atstovaun Prancūzėjės valstībė. FIVB rėitingė užjem 9 vėita.
Kateguorėjė:Natiuonalėnes tinklėne rėnktinės Kateguorėjė:Prancūzėjė
Vaičėškė
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Prekība
thumb|[[Torgos Vėlniuo so kopčēs ė tavuora pėrkiejēs. 1900 m. padėrbta puortėgrapėjė.]] Prekība (targavuojėms) īr akuonuomėnė veikla, sosėjosė so ivairiū rūšiū prekiu pėrkėmo ė pardavėmo. Prekības pruocesu vėsoma īr vadėnama rėnka. Kuožnos bėznis vėinap vuo kėtap prėgol nug prekības.
Sosėjosės sāvuokas
Kateguorėjė:Akuonuomėka
Prīkolė
Prīkolė – miests Klaipiedas rajuonė, 20 km ī pėitūs nu Klaipiedas, pri Mėnėjės opės. Seniūnėjės cėntros.
Latvėjuo tēpuogė īr tēp ožvadėnts miests (Prīkolė).
Istuorėjė
Palē Melna taika so Vuokītiu ordėnu, Prīkolės apīlėnkės (katruos terituorėjuo gīvena gers šnuots žėmaitiu) palėka Ordėnou, vuo pū ton – Prūsėjā. Pati Prīkolė mėnavuonama nūg 1511 metū. 1923 m. Prīkolė palėka Lietovā.
Kateguorėjė:Lietovuos miestā Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Salas
Salas (liet. Salos) īr gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Kamajū seniūnėjuo. 2011 metās gīvenvėitie gīvena 152 žmuonis.
Istuorėjė
Gīvenvėitė pėrma sīki bova pamėnavuota rašītėniūs šaltėniūs 1450 m.
Nūruodas
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Šaupelkis
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Lekėškė
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Malėnava (Prėinā)
Malėnava - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Latgalėška Vikipedėjė
frame|right|Latgalėškas Vikipedėjės luoguotėps
Latgalėška Vikipedėjė liousuojė vikipedėjė latgaliu kalba īr. Pradieta kortė 2011 m. kuova 18 d., ale onkstiau bova inkubatuorė statosė. Ikoront tou Vikipedėjė palėka parkeltė 440 straipsniu. 2022 m. vasarė mienesi toriejė daugiau kāp 1000 straipsniu.
Nūruodas
Kateguorėjė:Vikipedėjės vagol kalbas
Valensėjė
Valensėjė īr Ispanėjės miests. Anamė given 798 033 (2011) giventuoju. Pluots — 134,65 km².
Nūruodas
Kateguorėjė:Ispanėjės miestā
Kuompioterėnē žaidėmā
Kuompioterėnē žaidėmā īr tuoke tėpa žaidėmā, katrėi īr žaidamė ont kuompioterio.
Anie koramė ont ivairiū uoperacėniu sėstemu. Ont Linux īr žaidėms Freeciv, kor tarp galėmū kuomandu īr ėr žemaitē.
Tonkē žaidėmā īr koramė palē rēlius žaidėmus (pvz., krepšėnis, tenisos, šakmatā, taškis).
Prūdėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Joudšėliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 439 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Šiaudėnė (Nemiežis)
Šiaudėnė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemieže seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Mankevitē
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Pabares seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Gelgaudėškis
Gelgaudėškis – miests Šakiū rajuonė, 15 km ī šeurė nu Šakiū, kairiajame Nemona krontė.
Klaipiedas apskrėtės
Klaipiedas apskrėtės - Lietovuos apskrėtės vakarėniamė Lietovuos (ė Žemaitėjės) šmuotė. Anuo gīven 382 179 žmuonis.
Gelgaudėškis
kateguorėjė: Šakiū rajuona gīvenvėitės
Klaipiedas apskrėtės
Miestā
Apskrėtie īr 9 miestā, ėš katrū dėdliausė īr:
Nūruodas
Kateguorėjė:Žemaitėjė
Trakā (Jorbarks)
Trakā - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Otėika
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo. Anuo gīven 15 prieteliu.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Čekuonīs (Vėlnios)
Čekuonė̄s - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 15 žmuoniū.
Noumėninkā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 63 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Čekuonīs (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Lėnkėjės vīru natiuonalėnė tėnklėnė rėnktinė
thumb|Lėnkėjės valstibės vieleva Lėnkėjės vīru natiuonalėnė tėnklėnė rėnktinė - tinklėnė kuomanda, katra tarptautiniesė varžībousė atstovaun Lenkijas valstībė. FIVB rėitingė užjem 2 vėita.
Žīgėmonts II Senasis
Žīgėmonts II Senasis (1467-1548) − Lietovuos dėdīsis konegākštis ėr Lenkėjės karalios. Jauniausios Kazimiera sūnos, gavėns Senuoje pravarde.
Gīvenėma chruonuoluogėjė
1506 m. spalė 20 d. LDK feodalā ėšrīnka anou dėdžiuojo Lietovuos konėgaikščio nasėlaikīdami Melnėka akta diel bendrū abīm valstībīm valduovu. Karaliom lenkā ėšrīnka 1506 m. groude 8 d. Ėki 40 metu bova nažanuots 1512 m. vedė vengru dėdėka dokra Barbuora Zapuolėjė, so katra susėlaukė dvījū dokterū.
Kateguorėjė:Lietovuos dėdlė̄jė konėgākštē
Lėnkėjės vīru natiuonalėnė tėnklėnė rėnktinė
Kateguorėjė:Natiuonalėnes tinklėne rėnktinės Kateguorėjė:Lėnkėjė
Pošis
thumb|200px|Kanaduo augontė pošės Pinus strobus
Pošis, dgs. ī spīglėnē medē (Pinopsida), katrū skojā tonkiausē ėlgė, kankuoriežē vairaus dėdloma. Aug kalnūs, smėltīnūs, liūnūs.
Īr aple 115 pošū rūšiu. Lietovuo augėnama 11, vuo savāmėškā aug tėktās (paprastuojė) pošės (Pinus sylvestris). Tonkē augėnama kalnėnė pošės.
Nūruodas
Kateguorėjė:Medē Kateguorėjė:Spīglėnē augalā
Rakverė
Rakverė īr miests šiaurės rītū Estėjuo, ož 20 km i pėitū šmuota nū Suomėjės īlonkės.
Miestė ėšlėkus dėdlė gražoma senuobėnė Rakverės pėlės.
Istuorėjė
Tou vėituo pėrmė žmuonis paradiejė gīvent aple 3 – 5 mūsa eras omžio.
1302 m. Rakverė gava miesta tėisės.
Kateguorėjė:Estėjės miestā
Stuotkā (Ruokėškis)
Stuotkā  - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniu.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Lisabuona
Lisabuona īr Puortogalėjės suostėnė. Gīvėntuojū — 547 631 (2011). Pluots — 83.84 km²
Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Puortogalėjė
Jarmalėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Dėrbtėns intelekts
Dėrbtėns intelekts īr ivairiū mekanėzmu intelekts ė kuompioteriu muoksla šaka, sėikontė anō sokortė.
Dėrbtėns intelekts skėrasė nu paprastū kuompioterėniu alguorėtmu tū, ka sugeb atlėkdams ton pati veiksma elgtėis kėtēp, prėklausuomā nu prīš tai atlėktū veiksmū.
Kateguorėjė:Kuompioteriu muokslos Kateguorėjė:Intelekts
Nautėltė
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Lietovuos admėnėstracėnis soskīrstīms
Kateguorėjė:Lietovuos geuograpėjė
Žalė
thumb|250px|Gamtuos žaloma
Talkuotėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemieže seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 61 žmuogos.
Žalė
Žalė īr vėina ėš trėju pagrėndėniu spalvū. Ana īr labā gamtuo paplėtos spalva, kadongi žaliuos spalvuos īr pigments kluorafils, katros īr daugomuo augalū.
Dėrmētā
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Talkuotėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Žalė
Kateguorėjė:Spalvas
Veisė̄jė
Veisė̄jė – miests Lazdėju rajuonė, 19 km ī pėitrītius nu Lazdėjū.
kateguorėjė:Lazdėju rajuona gīvenvėitės
JAV vīru tėnklėnė rėnktinė
thumb Amerėkas vīru natiuonalėnė tėnklėnė rėnktinė - tinklėnė kuomanda, katra tarptautiniesė varžībousė atstovaun Amerėkas valstībė. FIVB rėitingė užjem 5 vėita.
Nūruodas
Kateguorėjė:Natiuonalėnes tinklėne rėnktinės Kateguorėjė:JAV
Avėitėškē
Avėitėškē - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 41 prietelės.
Pūslie (kūns)
Pūslie ī tuokis toštavėdoris kūna narīs, i katra ėš inkstu sobieg ė paskom kaupas mīžals. Anas sėinas stuoras ī, lonkstės. Pūslie telp 300–500 ml mīžala. Muotrešku pūslie ī žemiau ė dėdlesnė nekap vīru. Moskolings tarps laika mīžala vėdou lėgė ėšmīžėma.
Tonkiausės poslies lėgas – akmenlėgė, oždegėms.
Kiaulės pūslė nug sena nauduota vairē – ėš anuos dėrbti baliuonā (tepuogė šaukti pūslėm), barškīnės, kamūlē, mozėkas instromėntā.
Kateguorėjė:Kūna narē
Šedovėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Linux
220px|thumb|right|[[Tux]] Linux - liousuos (atvėra kuoda) uoperacėnė sėstemas brandoule (kernel) ožvadėnėms. Linux tonkiausē īr nemuokama. Pruograma pėrmuojė lėika 1991 m. sokūrė Helsėnke onėversėteta stodents Linus Torvalds.
Papiškės (Šalčėninkā)
Papiškės - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Pabares seniūnėjuo.
Mėsātē (Šėlalė)
Mėsātē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 4 km i vakarū šmuota nū Kaltinienū miestalė.
Linux
Kateguorėjė:Kuompioterē Kateguorėjė:Operacėnės sistemas
Papiškės (Šalčėninkā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Mėsātē (Šėlalė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Degotē (Vėlkavėškis)
Degotē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Ketorvalakiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 183 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Nėkielā
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 24 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Mielėna
miniatiūra|[[Žvāzdie|Žvāzdies]] Mielina īr vėina ėš pagrėndėniu spalvū. Ana īr ondens ė dongaus sėmbuolis.
Kateguorėjė:Spalvas
Karate
thumb|150px|[[Ankō Itosu, muodernaus karate buočielis]] Karate - kuovuos mens, kėlėma ėš Riūkiū salū.
Kateguorėjė:Kuovuos menā
Basiokā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemieže seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nagīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Olčėtē
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo, ož 6 km i pėitvakarius nu Merkėnės. Anuo gīven 3 prietelē.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Freeciv
thumb|Freeciv ikuona Freeciv - kelīms žaidiejams, ējėmās parėmts kuompiuterinis žaidėms, somėslīts palē Sid Meier'iaus kuomercėnė Civilization serėjė. Ons īr valns, somėslīts ont GNU General Public License ėr korams bėndrā - kuods, grapėka, garsos ė t.t., ėš vėsa svieta. Paskotėnė stabėlė versėjė 2.0.9 īr, vuo testounama - 2.1 (anuo jau īr itrauktė ė žemaitē). Freeciv īr itraukts i daug puopoleriū Linux distrėbocėju.
Aprašīms
Žaidies patomp tautuos vado 4000 pr.m.e ė tor vest sava žmuonis par omžius. Ēnont metams ėšrondamas naujės teknuoluogėjės, katruos lēd konstroutė naujus pastatus miestė ė kėtus karėnius vėinetus. Žaidiejē gal paskelbtė vėns kitam vaina arba kortė dipluomatėnius rīšius.
Žaidėms bėngas, kumet vėina civėlėzacėjė pargaliejė vėsas kėtas, kumet vėns žaidies pabėngė kuosmuosa kuoluonėzavėma pruograma arba nustatīta data pabonguos. Jė lėikt daugiau nē vėns žaidies pasėbėngus čiesou - laim tas, katros īr daugiau taškū sorinkės. Taškā doudami ož civilėzacėjės miera, gamība, koltūra ė muokslinius ėšradėmus.
Dėzains
400px
Nūruodas
Kateguorėjė:Kuompioterėnē žaidėmā
Indostanėitiu kalba
thumb|Vėitas, kor indostanėitiu kalba īr gėmtuojė daugomā gīvėntuoju. Indostanėitiu kalba, Indostana kalba (हिन्दुस्तानी, ہندوستانی = Hindustānī) aba hindi-urdu kalba – indėeuruopėitiu kalbū šeimīnā, indėarėju puogropiou prigolonti kalbū gropė. Tas kalbas vartuo Pėitū Azėjės šiaurėniam šmuotė, tonkiausē Inda-Gangas līgomuo (Indėjuo, Pakėstanė).
Dvė bendrėnė indostanėitiu kalbuos rokundas:
Terpo savi anuos skėras tėk rašto (vėina nauduo arabėška, ale kėta - devanagari) ė skuolėnēs. Dvė kalbė pradietas skėrtė pu Indėjės ė Pakėstana atsėskīrėma. Indostanėitiu kalba tor tēpuogė daugiau tarmiū - vėitėniu ė sosėskvarmavosiu ož Pėitū Azėjės robežiaus (Fidžė hindi, Karibu indostanėitiu ė kėtas).
Kalba kāp gėmta nauduo 250 mln. žmuoniū, da 500 mln. ana muok rokoutėis. Indostanėitiu kalba īr tretė labiausē paplėtosė kalba pu onglu ė kėnu.
Kateguorėjė:Indėarėju kalbas
Salas (kaims)
Salas ī kaims Ruokėškė rajuonė, Kamajū seniūnėjuo. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 118 žmuoniū.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 55°48′29″š. pl. 25°21′00″r. ilg. Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Lėiliuonīs
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
SSRS uokopacėjės gadīnie suoda liōb būt Lėiliuoniū apīlėnkės centrs. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 77 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Telšiū apskrėtės
Telšiū apskrėtės - Lietuvuos apskrėtės vakarėniam Lietovuos (īr rītėnie Žemaitėjės) šmuotė. Anuo gėven 177 008 žmuonis.
Dabartėnis savėvaldībės vėršėninks R. Vasiliauskis (nu 2006 m.)
Miestā
Apskrėtie īr 7 miestā, ėš katrū dėdliausė īr:
kateguorėjė:Žemaitėjė
Stasiūnā (Rokiškis)
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 124 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Gaukelėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 12 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kuomėksā
miniatiūra|250px|Paišomė kuomėksā
Kuomėksā īr pieštās abruozdielēs papasakuota, tonkiausē humuorėstėnė aba nuotīkėnė, istuorėjė. Dabartėni sava pavėdala anėi īgava XX omžiou, kumet atsėrada pėgės pramuogėnės bolvarėnės spauduos puoreikis Vakarū koltūras šalīse, dėdliausē JAV.
Kazlū Rūda
Kazlu Rūda – miests Lietovuo, Marėjampuoles apskrėtie, 27 km ī šeurė nu Marėjampuolės.
Kateguorėjė:Lietovuos miestā Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Ōžoulīnė (Kelmė)
Oužoulīnė - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Balondē (Eržvėlks)
Balondē - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Air France
Air France īr Prancozėjės uora lėnėju bendruovė. Ana ėkorta 1933 metās.
Abruozdieliu galerėjė
Kateguorėjė:Uora lėnėju bendruovės
Jouda
thumb|250px|Jouda katie
Jouda fėzėkėniu puožiūriu īr anėjuokės spalvuos nebovėms. Kūns, katros neatspėnd juokės spalvuos īr jouds.
Jouda spalva sėmbuolėzuo nakti, tamsoma, gediejėma, bluogi, rėmtoma, valdīma, paslaptėngoma.
Kateguorėjė:Spalvas
Buojė
miniatiūra|Buojė Buojė īr Nauru apskrėtės. Anuos pluotībė ī 0.5 km2. Buojuo gīven aple 850 žmuoniū (2011).
Šaltenē
Kateguorėjė:Nauru apskrėtis
Riaušis
Riaušis ī tuokis taukūs vėrts aba kepts rogėniu miltu pīragielis, sklindis so bolbiu, mēsuos, lašėniū, marku idaro.
Kateguorėjė:Žemaitiu jiedē
Lepeliuonīs
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo. Suodo īr Lepeliuoniū pėlekolnis, katrs da īr vadėnams Napaleuona kepore.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 55 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Džuons Kondla
John Kundla (Džuons Kundla, gėmė 1916 metās lėipas 3 dėin Star Džanktijonė - 2017) - JAV krepšėn treneris. Pėrmasis treneris katras dėrb su Mieapuol "Lakers" komanda, vėliau persikielose i Los Andžel. Kundla išgarisej tou jog per 6 NBA sezuonus 5 kartus atvėd "Lakers" i čempijuonu suost.
Sav karjier treneris pradiej Minesotas universitetė. Vėliau tap "Lakers" trenerio. Pu 1958 metū sezuon bova pasitraukes, bet tujau apėntās grīža i treneriva "Lakers" lėgė 1959.
Padobrėnā
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Pavarē
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Pabares seniūnėjuo.
Baužātē
Baužātē - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 15 prieteliu.
Pavarē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
IrAero
thumb|right|200px|IrAero luoguotėps
IrAero īr Rosėjės uora lėnėju bendruovė. Ana ėkorta 1999 metās.
Kateguorėjė:Uora lėnėju bendruovės
Patėltē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Ketorvalakiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 138 žmuonis. Miestalie īr parks.
Pātē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Patėltē
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Šlīžėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 25 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
2015 m. šaudīms San Bernardėnė
2015 m. šaudīms San Bernardėnė - 2015 m. groudė 2 d. Notėkėmā šaudīms San Bernardino miestė, Kalėfuornėjuo, JAV. Nokentiejė 20 žmuoniū, ėš katrū žova mažiausē 12 žmuoniū. Šaudoma bova žmuoniu so nagale centrė. Šaudė krūvuo 3 žmuonės.
Šaltenē
Kateguorėjė:notėkėmā
Biokemėjė
thumb|[[Mioglobins|Mioglobina, svarbaus moskolus sodarantė baltīma, 3D stroktūra.]] Biokemėjė īr muokslos, tėrontis gīvūsė organėzmūsė vīkstontės kemėnės rēkcėjės. Palē tīrėma objekta gal skėrstītė i į mikrōrganėzmu, augalū, gīviu ė žmuogaus biokemėjė.
Biokemėjės šakas ī:
Biokemėjė atsėrada ė kap muokslos atsėrada XVIII o. pabėnguo, plietuojont organėnė kemėjė ė fizioluogėjė.
Biokemėjė
Janovka (Vėlnios)
Janovka - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Slabada (Vuobelē)
Slabada - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Trasnėnks
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo. Anuo gīven 11 prietelių. Kaims īr kairem opės Merke krontė, kor ė anou ītek Skruoblos.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Baltrošėškē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Galėsėjė
thumb|150px|Galėsėjės vieleva thumb|180px|Vėita Ispanėjuo
Galėsėjė (, gal. Galicia aba Galiza) īr krašts šiaurės vakarū Ispanėjuo, katramė given galėsu tauta, basėrokounantė galėsu kalba.
Kraštė īr ketorės pruovincėjės: La Kuorunjės, Luga, Orensės ė Puontėvėdras.
Krašts ī kalnouts, aukštė kalnā anon skėr nug lėkosės Ispanėjės. Šiaurėni šmuota skalaun Atlonta ondėnīns. Galėsėjuo gausē veš medės.
Dėdliausė miestā: La Kuorunjė, Feruolis, Lugs, Orensė, Pontėvėdra, Kompuostėlas Santėjags, Vigs.
Kateguorėjė:Ispanėjė
Čilės gimnos
thumb|right|320px|
Čilės gimnos īr Čilės Respoblėkas valstībėnis gimnos.
Ispanėšks teksts
<div style="font-family: Georgia, Palatino, Palatino Linotype, Times, Times New Roman, serif;"> Prīdainis
I
II
III
IV
V
VI
Meluodėjės
Kateguorėjė:Čilė Kateguorėjė:Valstībėnē gimnā
Kaniūkā (Paberže)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Žemaitiu Kalvarėjė
Žemaitiu Kalvarėjė — miestalis Plongės rajuonie, pri kelė Plongė-Seda. 25 km. i šiaurės rītus nu Plongės. Seniūnėjės cėntros. Pro miestali tek opė Vardova.
Būkėntlaukės
Būkėntlaukės - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Žemaitiu Kalvarėjė
Miestalis īr Žemaitėjės nacionalėnė parka terituorėjuo. Īr bovės domininkuonu vėinoulīns, katramė daba isikūrės Tėlšiū konėgū semėnarėjės propedeutėnis korsos, Šv. Mergelės Marėjės Apsilonkėma bazilika. Opiū santakuo stūks šv. Juona kalns.
Būkėntlaukės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniū.
Žemaitiu Kalvarėjė
Žemaitiu Kalvarėjuo īr 19 Krīžiaus kelė kalna kuoplītiu. Ėš tuolėi matuoma Bazėlėka so stebuklėngo Dieva Muotėnas Marėjės pavėikslo.
thumb|right|240px|Žemaičiū Kalvarėjė
Istuorėjė
Vėdoromžēs gīvenvėitė bova istuorėnie Ceklė žemie (ton kart liob vadīntėis Gardė arba Gardā'). Pėrma karta mėnavuojama 1253 m. kalavėjoutiu raštė. 1619 m. ėšbūdavuota kuoplītalė. 1644 m. ėstēgta pėrmuoji muokīkla. Miestalis smarkē nukintiejė nū 1831 ė 1863 m. sokėlėmū. Terpokarie liuob veiktė vėinouliu marijuonu vėinoulīns.
1964-1989 m. vadėnuos' Vardovo, Sājūdė laikās sogražints istuorėnis ožvadėnėms. 2003 m. kuova 12 d. Prezidėnta dekreto patvirtėnts miestelė gerbs.
Atlaidā
Kuožnās metās Žemaitiu Kalvarėjuo zars dvė nedielės vīkst Dėdlėjē Žemaitiū Kalvarėjės atlaidā, katrėi sotrauk tūkstontios pėlėgrėmu nū Lietovuos ė ožrobežė valstībiu.
Nūruodas
Image:Telšių kunigų seminarijos propedeutinis kursas Žemaičių Kalvarijoje.JPG Image:10 stotis Rotušėje.JPG Image:Žemaičių Kalvarijos mažoji bazilika.JPG Image:Žemaičių Kalvarijos bazilikos šventorius.JPG Image:Kairysis Žemaičių Kalvarijos bazilikos altorius.JPG Image:BZN Zemaiciu Kalvarija Cross road chapel front sideview left 2.jpg Image:BZN Zemaiciu Kalvarija Cross road chapel front sideview left 1.jpg Image:Mūro koplyčia Žemaičių Kalvarijoje.JPG </Gallery>
Burdž Kalėfa
miniatiūra| Burj Khalifa ( "Kalifas buokšts", onkstiau žėnuots kāp Burj Dubai) īr Dobajou, JAE 2010 m. sausė 4 d. ėšbūdavuots donguoraižis. Anuo aukštoms īr 828 m ė diel tuo ans īr aukštiausis kumet nuorintās žmuogaus pastatīts bodīnks. Pradiets būdavuotė 2004 m.
Rauduonuojė kambarė sapnos
thumb|right|150px|Kningas poslapis. Rauduonuojė kambarė sapnos (tēpuogė Hung Lou Meng aba Rauduonū rūmu sapnos) (trad. kėn.: 紅樓夢; sopr. kėn.: 红楼梦; pinyin: Hónglóu mèng) īr Kėnėjės literatūras šedevros ė vėins ketoriū dėdliū kėnu klasėkėniu ruomanu. Ans parašīts XVIII omžiou, Čing dinastėjės čieso, ė priskėrams Cao Xueqin.
Kateguorėjė:Kėnu literatūra Kateguorėjė:XVIII omžios
Burdž Kalėfa
Krūvuo, ka īr aukštiausis žmuogaus ėšbūdavuots bodinks, anam prigol gausoms vairiu kėtu svieta rekuordu - pavīzdiou, anam īr aukštiausē isėkūrosė mečetė ė naktėnis klobs.
Tauragies apskrėtės
Tauragies apskrėtės - Lietovuos apskrėtis vakarėniam Lietovuos (ė pėitrītėnie Žemaitėjės) šmuotė. Anuo gīven 131 481 žmuogos.
Burdž Kalėfa
Kateguorėjė:Jongtėnē Arabu Emīratā Kateguorėjė:Bodīnkā
Eva
Šaltenē
Kateguorėjė:Nauru apskrėtis
Juogalėna
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 26 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Tauragies apskrėtės
Apskrėtie īr 4 savivaldībės:
Pošīns
thumb|240px|Pošīns
Pošīns ī tuokė medė, katruo daugomuo aug vėin pošis. Tuokės medės dėrva menka ī – čīstas smėltis, sīkēs – pelkės. Tas ī švėisė, majestuotinga medė. īpatingā švėisi, čīsti pošīnā šėlās šaukiami ī.
Pošīnā Lietovuo aug daugomuo Dzūkėjuo ėr Aukštaitėjuo, vuo svėitė anėi gausē aug Sėbėrė ė kėtor Rosėjuo, Kanaduo, JAV, Šiaurės ė Rītū Euruopuo, tepuogė vairiū svieta vėitu kalnūs.
Pošīna uors čīsts, anamė gerā dera grības, mielenės, broknis, spangoulės; ėškartūs – žemougės, avietės.
Tauragies apskrėtės
Nuorodas
Kateguorėjė:Žemaitėjė
Pošīns
Jauns pošīns šaukiams koitio.
Paulātē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 34 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Jošihiko Noda
Kateguorėjė:Japuonėjės žmuonis
Latvėjė
thumb|right|260px|[[Vėntspėlis. Livuonėjės ordėna pėlės, pabūdavuota 1290 metās]]
Latvėjės Respoblėka (, līviu: Leţmō, Leţmō Vabāmō) - īr šalės Euruopuo, šiaurės rītūs. Latvėjė tor robežio so Estėjė, Lietova, Baltarosėjė ė Rosėjė, Latvėjė tēpuogė īr Baltėjės jūras rītėnie pakrontie. Suostėnė īr Rīnga.
Tetervėnė (Variena)
Tetervėnė - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo.
Latvėjė
Latvėjės Respoblėka nu 2004 metu gegožės pėrmuos dėinas īr ES narie.
Tetervėnė (Variena)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Latvėjė
Naciuonalėnē sėmbuolē
Latvėjės naciuonalėnē sėmbuolē īr baltuojė kielė, dvėtaškė Dieva marelė, baltuojė ramonė, ōžuols ė lėipa.
Trompa istuorėjė
Pasėbėngos XIII omžė baltu kuovuoms so vuokītēs, dabartėnė Latvėjės terėtuorėjė pateka terp pėnkiū feodalėniu valstībieliu, katruos sodarė Livuonėjes kuonfederacėjė (da bova vadėnama Livuonėjės uordėno). 1561 metās Latvėjės Vėdžemė ė Latgala bova prijongtas pri LDK, vuo Koršos, Žemgala ė Siela bova sojongtė i Korša konėgākštīstė, katra nūg 1569 m. palėka Abījū Tautū Respoblėkas vasalė. 1629 metās Vėdžemė ė Rīga atėteka Švedėjē, vuo 1721 metās - Rosėjā. 1772 metās pri Rosėjės imperėjės bova prijongta Latgala, vuo 1795 metās Korša konėgākštīstė.
Vuokītėjē kapėtoliavos pėrmuo svieta vainuo ė tebvīkstont pėlėitėnē vainā Rosėjuo, Latvėjė 1918 m. lapkristė 18 dėina paskelbė sava liousībė. XX omžė tretėm i ketvėrtam dešimtmetiūs, Latvėjė bova demuokratėška respoblėka, bat vieliau isivīrava Karla Ulmanė autuorėtarėnis režėms. 1940 metās lėipas 17 dėina bėngės pėrmasā liousībės perijuods.
Ontruojė svieta vainas čieso Latvėjė bova trompā okopouta Vuokītėjės, vieliau ligė pat 1991 metu rogpjūtė 21 dėinuos Latvėjė prigolė TSRS. 2004 m. Latvėjė palėka ES ė NATO narie.
Puolitėnė sėstema
Latvėjuo īr parlamentėnė demuokratėjė. 100 vėitu torontė Seima narē īr ėšrenkamė par vėsoutėnius rėnkėmus. Kadencėjė tronk tris metus. Prezidėnta renk parlamėnts paprasta balsū daugoma ketoriem metam. Prezidėnts gal sava pareiguos būt daugeusē do lėikos. Ons paskėr premjiera, katros formoun vėriausībė.
Dabartėnem Latvėjės seimė daugeusē mandatū tor "Santarvės cėntros" (31) ė "Vėinībė" (20).
Akanuomėka
Latvėjės akanuomėkou duomėniuon paslaugū ė pramuonės sektuorē. Akuonuomėka nuognē aug nū liousoma atgavėma 1991 m. Valstībie notėka keles akanuomėnės krėzis, bat šalės tuoliau vīstuos ė tuobolėn pragīvenėma līgė. Latvėjė aksportoun krūva pruodokcėjės, magtīngiausē prekiaunama so Euruopas Sājongas šalėm.
Transpuorts
Latvėjuo poikē dėrb transpuorta sektuorios. Magtīngė ī oustā, par katrūs perkraunama galībė tranzėta kruovėniu, katrie ēn ėš Rosėjės, Godėjės ė kėtū valstībiu i Vakarū Euruopa. Rīguos uora ousts ī dėdliausės uora ousts palē keliaunīnku skaitlio Baltėjės valstībies.
Geuograpėjė
Latvėjės pluots īr 64 000 kvadratėniu kiluometru. Baltėjės kronta ėlgoms īr 5000 km.
Aukštiausė vėita īr Gaizėnė kalns (311 m), žemiausė vėita īr jūras līgie.
Ėlgiausė Latvėjes opė īr Daugova, Latvėjuo tek 357 ėš 1020 km.
Latvėjės suostėnė īr Rīnga (815 000 gīventuoju). Kėtė dėdesnė miestā īr Daugpėlis, Lėipuojė, Jelgava, Jūrmala, Vėntspėlis ė Rėzeknė.
Svarbiausė Latvėjės oustā īr Ventspėlis, Rīnga ė Lėipuojė.
Admėnėstracėnis soskėrstīms
thumb|290px|Latvėjės istuorėnē-etnuograpėnē regiuonā thumb|290px|Latvėjės rajuonā
Latvėjuo skėramė tuokėi istuorėnē-etnuograpėnē regėjuonā:
Admėnėstracėškā Latvėjė skėrstuoma i 26 rajuonos ė 7 miestos.
Demuograpėjė
Latvėjuo gīven 2,25 mėlėjuonā gīventuoju. Ėš anū 62,1% īr latvē, 26,9% rosā, 3,3% godā, 2,2% okrainėitē, 2,2% lėnkā, 1,2% lietovē ė 2,1% īr kėtū tautībiu žmuoniu. Lietovē tonkiausē gīven šalėp robežiaus so Lietova ė dėliūsiūs Latvėjės miestūs. Lietovē Latvėjuo gīven nūg senuobės. Dėdlis šmuots Lietoviu atsikielė i Latvėjė XIX omžiou, kūmat Latvėjuo vīka ėndostrėlėzacėjė.
Ketorvalakē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Ketorvalakiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 134 žmuonis.
Miestalie īr kuoplītalė (statīta 1861 m.), pašts (pašta kuods: LT-70017). Īr ėšlėkės Ketorvalakiū dvars.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Czech Airlines
thumb|right| Czech Airlines [[Boeing 737–400]]
Tarvānē (Kelmė)
Tarvānē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Czech Airlines
Czech Airlines, ČSA īr Čekėjės uora lėnėju bendruovė. Ana ėkorta 1923 metās.
Tarvānē (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās Tarvāniūs nabgīvena žmuonis.
Iliada
Iliada (gr. Ιλιάς) īr Huomerou priskėrams eps aple Truojės vaina, vėins seniausiu Vakarū Euruopas literatūras kūreniū. Illiada īr ėšgoldīta hegzametru, maždaug VIII o. pr. m. e. vėdorie ė sosided ėš 15 690 ėilotiu. Aple 30 metų vieliau ešgoldīta „Odėsė̄jė“ pasakou aple Odisė̄ja pargrīžėma ėš Truojės kara.
Tarvānē (Kelmė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Iliada
Kateguorėjė:Senuobės Graikėjė Kateguorėjė:Literatūra
Kaušedala
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 80 žmuoniū.
Czech Airlines
Kateguorėjė:Uora lėnėju bendruovės
Kaušedala
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ežerielis
Ežerielis tai:
Rokāniū seniūnėjė
Rokāniū seniūnėjė - seniūnėjė Vėlniaus rajuona rītūs, centros - Rokānē.
Nūruodas
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona seniūnėjės
Kataluonėjė
thumb|150px|Kataluonėjės vieleva thumb|180px|Vėita Ispanėjuo
Kataluonėjė (kataluonėškā Catalunya, oksėtanėškā  Catalonha, ) ī krašts Ispanėjės šiaurės rītūs, katramė given kataluonā, basėruokounantės kataluonu kalba. Sostėnė ī Barseluona.
Kataluonėjuo ī ketorės provincėjės: Barseluonas, Žėruonas, Lerėdas ė Taraguonas. Ba kataluonu ėr ispanu kalbū Kataluonėjės Arana slienie da ī rokounamasė oksėtanu kalba.
Šiaurie par Kataluonėjė ēn aukštė Pirienu kalnā, katrūs īr aukštausė krašta vėita, tas īr Estatsa kalns (3143 m). Ėš rītū posės Kataluonėjė skalaun Vėdoržemė jūra.
Dėdliausė miestā
Kateguorėjė:Ispanėjė
Būtātē (Jorbarks)
Būtātē - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 25 žmuonis.
Sauslapis
Sauslapis ī tuokis laps ėš tonkaus puopīriaus, katros tink rašalou ėšvalītė. Sauslapius nauduoj kap raša plonksna aba rašalėnio parkerio, ka švėižē ožrašītam raštė esontės rašala balotės naėšteptom kėta poslapė, nasosilėitom. Tuokius sauslapius seniau liuob dies i muokīklėnius sāsiovėnius.
Kateguorėjė:Dāktā
Salīkla
miniatiūra|Salīkla Salīkla ī tuoki padaiginti grūdā aba anūm miltā, ėš katrūm taisa alu, arielka aba kuoki kėta alkaguolėni gierala.
Tepuogė salīklas ded kap kepa douna, anuos ded i gėra, sausainius.
Salīklā geriausi ī šešiaeilē mėižē, nuor tink ė dvėeilē. Paprastā salīklā mėižius aba kėtus grūdus daigėn ont grindu – pradiuo kelės dėinas mėrkėn bačkuo, paskom pabera šėltuo vėituo (prīš saulė aba truobesie), ožkluoj driegna druobolė ė tap laika kuokė nedielė. Paskom grūdus liuob sodžiuovins, nūtrins daigus ė ropē somals. Nug XX o. salīklā taisītė pradiets nauduotė tuokis metalėnis cėlėndros.
Kateguorėjė:Jiedis
Kelmės apīlėnkiu seniūnėjė
Kelmės apīlėnkiu seniūnėjė ī seniūnėjė Kelmės rajuona i rinki Kelmės miesta, anuos cėntros ī Naudvaris.
Gīvenvėitės
Kateguorėjė:Kelmės rajuona seniūnėjės
Jouduojė skīlie
thumb|250px|Simulēcėnis jouduosės skīlies abruozdielis
Jouduojė skīlie īr kuosmėnis darėnīs, katruo pavėršiou traukuos mačnoms īr mačnesnis ož švėisuos gebiejėma palėktė objekta pavėršiu.
Veikis, katruo rēk jodietė nuoront palėktė traukontė žvaiždė aba planeta, vagol Niutuona diesnios īr tuoksā, ka kinetėnė energėjė prilīgtom gravėtacėnė lauka sukortā puotencėnē energėjē:
Kateguorėjė:Astruonuomėjė
Šiauliū apskrėtės
Šiauliū apskrėtėis terituorėjės savėvaldībės
Šiauliū apskrėtėis terėtuorėjuo īr 7 savėvaldībės:
Apskrėtie dėdliausė miestā
Apskrėtie īr 14 miestū, ėš katrū dėdliausė īr:
Skemā (Vuobelē)
Skemā - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Ežerielis (miests)
Ežerielis - miests Kauna rajuonė, 25 km i vakarūs nu Kauna cėntra. Miests tor senionėjes statos, īr Šv. Antana Paduviete bažninčė (veik nu 1992 m.), vėdorėnė muokīkla. Išsidiestės Kazlū Ruduos mėška šiaures ritėniamė pakraštie, Ežeriele dorpīna saluo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė iemė kortėis 1915 m. pradiejos kastė dorpes, prėklausė Zapīške valsčiou. 1956 m. gava miesta teises. 2006 m. gegožės 14 d. Prezidėnta dekreto patvirtins miesta herbs.
Pavadėnėma kilmie
Oficialiamė 1925 m. vėituovardžiū sarašė „Lietovuos apgīvendintas terituorėjės" gīvenvėitė pavadinta Ežerietis dorpiū ind. (musintas kāp imuones pavadėnėms). Tarpokarė lituanistikas ėnstėtota bīluos' irašīts Ežeriele kaimalis, katruo pavadėnėm siūlīta keistė i Ežers. Mėslėjama, ka dabartinis pavadėnėms sosėformava nu dorpīna varda Ežerielis.
Nūruodas
kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Pavėlnotės
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Aer Lingus
right|thumb|250px|Aer Lingus Airbus A321-200
Aer Lingus īr Airėjės uora lėnėju bendruovė. Ana ėkorta 1936 metās.
Kateguorėjė:Uora lėnėju bendruovės
Kazėmėiravs (Vėlnios)
Kazėmėiravs - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 90 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Vilja Epekuens
Vilja Epekuens - bovė̄s Argentėnas korortėnis miestalis, katron 1985 m. nosiaubė plūds. Miestalis grētā auga XX o. tretė dešimtmetė pradiuo. Nuotėkos plūdou 985 m. ėš miestalė bova eškeldintė vėsė žmuonis. Daba anam gīven vėins žmuogos, Pablo Novak, gėmė̄s 1930 m., katros grīža gīventė 2009 m. Prīš tvana miestalė liuob lonkītė torėstā, geriausiuom sezuona dėinuom anam liuob gīventė lėgė 5 tūkstontiu žmuoniū.
Kateguorėjė:Argentėnas miestā Kateguorėjė:Miestā pamieklės
Rokānē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 770 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Qantas
Abruozdieliu galerėjė
Kateguorėjė:Uora lėnėju bendruovės
Seiduoks
thumb|150px| Seiduoks Seiduoks aba saiduoks ī tuokis dākts vilīčės aba kūlalius svaidītė. Sosided ėš medėnės aba ragėnės ėšlėnktas ronkėnas ė timpas terp galū. I timpa irema vilīčė, gerā patrauk, tūmet ana gaun daug jieguos ė paleista uvierē skrėnd.
Tas žuodis, par rosu, lėnkū kalbas parēn nug tiorku sadaq, katros rēšk dietovė vilīčėms. Seiduoko tiorkā šauka ciela raita žalnieriaus ginkloutė – seiduoka (lonka), vilīčės ė dietovė.
Kateguorėjė:Ginklā
Čepātē (Jorbarks)
Čepātē - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Baublē (Kelmė)
Baublē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Bardauskā
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Ketorvalakiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 176 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Līgialaukis (Paberžė)
Līgelaukis - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Bahaju viera
thumb|150px|Bahaju žvaiždie Bahaju viera īr svieta viera, īkorta Bahá'u'lláh XIX a. vėdorie Persėjuo.
Kateguorėjė:Viera
Miknakėimis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Skāstėnė (Rokiškis)
Skāstėnė - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Žāsītē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 22 žmuonis.
Skāstėnė (Rokiškis)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Žāsītē
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Gary Payton
thumb|200px|right|Geris Pėituons Gary Payton (Geris Pėituons, gėmė 1968 m. lėipas 23 d. Oklandė) – JAV krepšininks. Vėins geriausiu prait dešimtmėt pasaul krepšininku.
Pėituon ūgis īr 193 cm, svuoris 82 kg. Uns žaid įžaidiej pozicijuo.
Pasiekėma
Payton. Gary
Tuopolė̄nė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Timūrs
thumb|Timūrs
Timūrs ( تیمور - Tēmōr, 1336 m. balondė 8 d. – 1405 m. vasarė 18 d.), da žėnuoms kāp Tamerlans, bova XIV o. tiorku-muonguolu karvedis, ožkariavės dėdli šmuota Centrėnės Azėjės ė ikūrės Timūrėdu imperėjė ė Timūrėdu dinastėjė, katra egzėstava lėgu 1857 m. kāp Muoguolu imperėjė.
Kateguorėjė:Persėjės muonarkā
Ožokenė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 139 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Deivėds Vūdards
150px|miniatiūra|Vūdards 2020 m. Deivėds Vūdards (, g. 1964 m. balondė 6 d.) ī amerėkuonu dirigents, rašītuos ė kompozėtuorios.
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV žmuonis Kateguorėjė:JAV mozėkontā Kateguorėjė:Kompozėtuorē Kateguorėjė:JAV rašītuojē
Švėisa
thumb|250px|Švėisa
Švėisa īr alektruomagnetėnis spėndolēvėms, katruo banguos ėlgoms īr matuoms veizuolās aba, bendriau, alektruomagnetėnis spėndolēvėms nu infrarauduonūju ligė ultraviuoletėniu spėndoliū.
Švėisas prigėmtis:
Kateguorėjė:Gomtuos rēškėnē
Mahavidjės
miniatiūra|280x280px|Dašamahavidjės. XIX o. abruozdielis Mahavidjės ( „dėdluosės ėšmintīs“) ī dieva Šivas muoteriškuosės galės (šaktės), vaizduon katras kap deivės. Tas ī hindoėzma atmainuo šaktėzmė.
Palē puranas, Šiva neleida sava patē Sati vīktė i apieravuoėjma, katra rėngė anuos tievs Dakša. Tūmet ėš Sati akiu ėšsiveržė 10 dašamahavidju (दशमहाविद्या = daśamahāvidyā-):
Kiekviena deivė tora mantra, katra skaitont ė īsivaizdounont galėma ėšsmoktė ėš samsaras ė nirvanas prīšprėšas. Muokīms aple mahavidjės radas Indjėjuo kap jau nīka budėzmos – tūmet budistėnės deivės persipīnė so hindoėstinėm.
Šnīpštielie
thumb|250px|Šnīpštielie
Kūna vėršos palšos, tomsē rods, 75–80 cm ėlgoma. Ėšėlgā nogaras vingioun roda aba jouda jousta. Makaulė platė, trėkompė īr, ont anuos īr X skvarmas rašts. Gīvatokus ved jau gīvus.
Lietovuo šnīpštielie tonkė īr. Būn šlapiūs medies, medės ākštelies, ėškartūs, pamediūs, tīrūs, paežeries ė vėitūs, kor aug aukšta žuolie. Anou patink šiltas vėitas, tudie gol īsauliou. Par žėima būn krūvuo graužėku londūs, kormiu orvūs, pu kelmās. Žėimuo nug spalė lėgė balondė. Daba kāp daug liūnu īr ėšsausėnt, tāp šnīpštieliū pamažiejė̄ ī. Gīvatokus ved rogpjūti.
Šnypštielie medioun naktėis pradiuo - jied mažus graužėkus (pelės, pelienus), drėižus, varlės, kiaušius, vabzdius, kėrmėlus. Žmuogaus ana tīčiuom nepoul, bet jēgo ont anuos ožlėp aba ana pakostin ta ana skaudē kond. Šnīpštielės kondis ī tročīzna, bet nug anuo miršt netonkē.
Kateguorėjė:Ruoplē
Daugielē (Jorbarks)
Daugielē - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 39 žmuonis.
Zagrėbs
Zagrėbs (kroat. Zagreb) īr Kruoatėjės suostėnė. Gīvėntuojū: 779 145 (2001)
Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Kruoatėjė
Gama spėndolē
Gama spėndolē īr alektruomagnetėnės bangas, katrū banguos ėlgoms trompesnis nē 0,01 nm.
Sukarepka
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo. Anuo gīven 38 prietelē.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Apelkis
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Mėtkoškē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 14 žmuoniū.
Žagatporvē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 43 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Klaipiedas 1-uojė specēliuojė muokīkla
Klaipiedas 1-uojė specēliuojė muokīkla (Klaipėdos 1-oji specialioji mokykla) – dėinėnė, savaronkėška muokīmuosė bendruoje lavėnėma muokīkla Klaipieduo, Smiltelės g. 22, vīkdontė prīšmuokīklėne, pradėne, pagrėndine ė papėlduoma ugdīma pruogramas lietoviu kalba intelekta sotrėkėmu torėntėims vākams. Īstaigas kuods 190983583.
Kateguorėjė:Klaipiedas miesta muokīklas
Drėižā
thumb|250px|[[Kamelejuons]]
Drėižā (, Sauria,, ) īr šaltakroujē gīvē.
Anūm kūns ī paėlgs, so āškio kaklo ėr ėlga oudega. Tor poikės galūnės ėr ėlga stoumeni. Akiū vuokā kost, tor gerā veizėma ausėis būgnėnė plievė.
Svietė ī vėršom 3800 rūšiū drėižū.
Lietovuo ėš drėižū given gloudens, drėižos.
Kateguorėjė:Ruoplē
Plasmasė
thumb|Dāktā ėš plasmasės Plasmasė aba plastėks īr sintetėnė aba posiau sintetėnė medega, katruos padėrbėmou kap glabnė̄jē ingredijėntā ēn polimerā. Diel sava lonkstoma plasmasė gal pritėktė dėrbont vairiausės skvarmas kėitus dāktus. Plasmasė daugomuo ėšdėrb ėš naptas ė gomtėniu doju.
Tonkiausē paplėtė plastėkā
Aple 70% vėsa svieta plastėka padėrbamė kap tuoki polimerā:
Biedas
Tūdie, ka XX o. plasmasė nuognē ėšplėta, tas dalīks pridėrba aplinkuosaugėniu ėškadu, ba ta medega gomtuo soīr dėdlē lietā. Dėdliuojė plasmasės dalės nie perdėrbama, ale īr ėšmetama sāvartīnūs aba bikor kap šiokšlės, ožtatā ožterštoms plasmasė, tepuogė mikroplastėko, dėdlė bieda ī.
Kateguorėjė:Medegas
Baraks Obama
thumb|200px|Barack Obama
Baraks Obama (, g. 1961 m. rogpjūtė 4 d., Honolulu, Havajūs, JAV) īr 44 JAV prėzidents, puolitėks, senatorius ėš Ėlėnojė valstėjės. Demuokratu partėjės narīs, teisėninks, Nuobeliaus Taikuos premėjės torietuos.
Ons 2008 m. bova ėšrinkts pėrmu nebaltoujo JAV prėzidentu. 2012 m. ons bova parrīnkts ontrā kadencėjā.
2006 m. vasarė 10 d. rokoudams nū senuojė kapėtuolėjaus laiptū Sprengfėldė oficēlē pranešė, ka ons kandėdatous atēnontiūs JAV prezidėnta rėnkėmūs. Anuo glabnuojė kuonkorentė demuokratū partėjuo bova Hillary Rodham Clintons.
Biuograpėjė
1983 m. bėngė puolitėkas muokslu bakalura (Terptautėniu santėkiu specēlėzacėjė) stodėjės. Dėrba versla kuonsoltacėju fėrmuo Business International Corporation Niūjuorkė. 1985 m. parsėkielė i Čėkaga, dėrba navīriausībėnie uorganėzacėjuo. 3 metos stodėjava Harvarda tėisės aukštuojuo muokīkluo, katruo palėka pėrmuojo afraamerėkuono, teisės žornala Harvard Law Review prezidėnto. Ons 1991 m. teisės doktarantūra ožbėngė dėdlē gerās rezoltatās. 1992 m. sogrīža i Čėkaga ė dėrba pėlėitėniu teisiu specēlėzacėjės advuokatu kuontuoruo Miner. Vuo nū 1993 m. - Barnhill and Galland. Ligė ėšrėnkėma i JAV Senata diestė teisė Čėkagas teisės oneversėteta teisės fakoltetė. Īr gavės Svieta Taikuos Nuobeliaus premėjė.
Obama Kateguorėjė:Teisėninkā
Aukštmiškis
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
All Nippon Airways
All Nippon Airways (jap. - 全日本空輸株式会社 Zen Nippon Kūyu Kabushiki-gaisha. TYO: 9202, LSE: ANA, OTC Pink: ALNPY), trompėnama ANA, īr dėdliausė Japuonėjės uora lėnėju bendruovė. Ana ikorta 1952 metās. Tor 184 liektovos. Skraida Japuonėjuo ė i ožsėine kraštos, tēpat terp žėimīnu.
Abruozdieliu galerėjė
Kateguorėjė:Uora lėnėju bendruovės