cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kuova 21
Kuova 21 dėina īr 80 metu dėina (kelamasēs metās - 81) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Udmortu kalba
Abecelė
Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Kuova 21
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Liebartā (Dauparā)
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Vėduokē
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Mėškėniškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Manitsoks
Manitsoks (grenlandu kalba: Maniitsoq, danu kalba: Sukkertoppen) ī šėšts palē žmuoniu skaitlio Grenlandėjės miests. Miestė gīven 2 784 žmuonis. Manitsoks īr Kuekvakvatas savėvaldībie, pėitvakariū Grenlandėjuo.
Kateguorėjė:Grenlandėjės gīvenvėitės‎
Sielenelē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Dauparū-Kvėitėniū seniūnėjuo. Anuo gīven 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Palazdounīs
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 39 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Zabarauskū vėinsiedis
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Bartėškē
- Jorbarka rajuonė, Rauduones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 12 prieteliu.
Hanuoveris
Hanuoveris  ī miests šiaurės vakarū Vuokītėjuo, prī Leinės (Leine) opėis; ons ī Žemotėnės Saksuonėjės suostėnė.
Tasā miests dėdelis pramuonės ė prekības cėntros ī, tepuogė gelžkelė mazgos. Hanuoverė ėšdirb mašėnas, gomuos ė spauduos rakondus, taisa jiedi.
Hanuoverė senamiestie ī gausoms senuobėniu vėdoromžiu būdinku – aple 1300 metās pabūdavuota Švėnta Krīžė bažninčė, XIV omžė Rinkas bažninčė, ruotošė, 1640 m. pabūdavuoti karaliaus paluocē, Saksuonėjės moziejos, Leibnėca onėversėtets.
Kateguorėjė:Vuokītėjės miestā
Kuova 20
Kuova 20 īr 79 metu dėina (kelamāsēs metās - 80) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertis
Kateguorėjė:Dėinas
Vīdiuonīs (Trakā)
Vīdiuonīs - gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Raskėls
thumb|250px|Rasouti raskėla lapalē
Raskėls, kėtap raskėla, raskėlė ī tuokė pėivu žuolie, katra muokslėškā prigol prī eršketėniu augalū (Rosaceae) šeimuos.
Kakortoks
Kakortoks (grenlandu kalba: Qaqortoq, danu kalba: Julianehåb) – ketvėrts palē žmuoniu skaitlio Grenlandėjės miests. Miestė gīven 3230 žmuoniū. Kakortoks īr savėvaldībie, pėitu Grenlandėjuo. Miesta ožvadėnėms rėikš „balts“ grenlandu kalbuo. 1775 m. miesta ikūrė nuorvegu pėrklīs Andersos Olsens. Miestė stuov seniausis fantans Grenlandėjuo.
Raskėls
Tasā augals daugiametis ī. Anou lapā apskrėti kap delnā, kraštelē dontīti. Ont tūm lapoku rīta sosirenk dėdli rasuos lašalē. Žėidā raskėla smolkē, naršīkē ī, sokrauti i tuokės šloutalēs.
Kakortoks
Kateguorėjė:Grenlandėjės gīvenvėitės
Raskėls
Raskėlā dėdlė liekarsta ī – gīda žarnīna lėgas, uopas, sluoga, vuotis, muotrėšku lėgas, sokralėgė, drogi, raskėla ožpėla gerėn jiedroma.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Žuolės
Panteėzmos
Panteėzmos īr puovīza, ka vėsks, kas momis sup īr abstraktė dievībė aba, ka vėsata, Žemė īr tas pats kas ė Dievs. Prigėmtėnė teisė, egzistencėjė ė vėsata (absoliotė begalībė šėta kas bova, īr ė bus) reprezentoujama teoluogėniu prėncipu kap dievs, vengiant dieva sopratėma kap sožmuogėntas būtībės, dieva-kūriejė.
Čītkā
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo.
Panteėzmos
Klasėkinis panteėzms būdėngs Kabalas judaėzmō, indoėzmō, muonėzmō, neopaguonibē, Naujė Omžiaus vieruoms.
Kateguorėjė:Viera
Čītkā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 401 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Šakėnē (Klaipieda)
Šakėnē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Dauparū-Kvėitėniū seniūnėjuo. Anuo gīven 45 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Lėipdvarīs
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Narbotiškis
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Klampotē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 361 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Kuova 22
Kuova 22 dėina īr 81 metu dėina (kelamasēs metās - 82) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Navėkā (Sovēks)
Navėkā - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 9 žmuonis.
Kuova 23
Kuova 23 dėina īr 82 metu dėina (kelamasēs metās - 83) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Erziu kalba
Erziu kalba īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Kalba daugiausē nauduojama Muorduovėjuo, Rosėjuo, ana rokounas aple 517 tūkst. žmuoniū.
Abecelė
Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Louba
Louba īr:
Jūzapava (Vėlkėjė)
Jūzapava - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Žvėrblē (Klaipieda)
Žvėrblē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Dauparū-Kvėitėniū seniūnėjuo. Anuo gīven 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Krakė (suoda)
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Padvarėnė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Genātē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Dauparū-Kvėitėniū seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Pōstapiedē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo.
Nevaršuonīs
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Pōstapiedē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 191 žmuogos.
Nevaršuonīs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Tasilaks
Tasilaks (grenlandu kalba: Tasiilaq, danu kalba: Ammassalik) ī septīnts palē žmuoniu skaitlio Grenlandėjės miests. Miestė gīven 1930 žmuoniū. Tasilaks īr Sermersōkva savėvaldībie, vakarū Grenlandėjuo. Miests ikorts 1894 m. Daba Tasilaks īr vėins ėš grētiausē augontiu Grenlandėjės miestu.
Nevaršuonīs
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Tasilaks
Šaltenē
Kateguorėjė:Grenlandėjės gīvenvėitės‎
Sovalkā (Vėlkavėškis)
Sovalkā - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 212 žmuoniū.
Čerbā
- Jorbarka rajuonė, Rauduones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 41 prietel4s.
Sovalkā (Vėlkavėškis)
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Saulietekē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 141 žmuogos.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Kuova 24
Kuova 24 dėina īr 83 metu dėina (kelamasēs metās - 84) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Vardadėinē
Daumants – Daumantė – Donards – Ganvilė – Gabrielios – Liucėjė
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Pōstapiedē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Paluodė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 25 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Vernėijos
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 12 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Alkonas
Alkonas īr pruogramėnis rakonds, katros īr skėrts žuodiu pargoldīmou ėš lietoviu i onglu ė ėš onglu i lietoviu. Anuo leidies UAB „Fotonija“ īr.
2005 metās pasėruodė Anglonas – perdėrbta ė papėldīta naujesnė Bruonėslava Piesarska ė UAB „Fotonija“ žuodīna versėjė.
Kateguorėjė:Pruogramėnē rakondā Kateguorėjė:Lietoviu kalba
Šmituos versmie
thumb|250px|Šmituos versmie
Šmituos versmie aba Troikėnu šaltėnis īr šaltėnis Žemaitėjuo, Skouda rajuonė, pri Troikėnū suoduos, netuol Aleksandrėjės. Ėš versmies ondou bieg cielus metus, anuo temperatūra laikuos aple +8 °C. Ondou īr skaidrus, be kvapa.
Šmituos versmie ožvadėnta palē vėina žmuogu vardo Šmita, katros seniau gaspaduoriava pri šaltėnė.
Kateguorėjė:Žemaitėjės geuograpėjė Kateguorėjė:Skouda rajuons
Daubuos kūlis
Daubuos kūlis īr kūlis Žemaitėjuo, Kretingas rajuonė, Naujuosės Īpiltėis suoduo, pri Īpiltėis opalė. Kūlis īr plokštus, tomsē pilks, 8,5 m ėlgoma, 6,5 m platoma ė 1,5–1,9 m aukštoma, sodarīts ėš granėta. Kūlė vėdorī īr īdobėms. Ons īr laikuoms laumės pieda.
Rokoujama ka naktėm pri kūlė praēvēm liuob ruodītėis muonā. Vielā vakarė ėš daubuos nu kūlė link alkakalnė liuob ētė lėipsnelės. Ont kūlė stuoviejos pirtės, katruo subatas dėina pu darbū perdavuosė mergas, bernā ė ūkinėnkā.
Paskardėškis
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Daubuos kūlis
Šalep Daubuos kūlė stūksa Alkas kalns.
Paskardėškis
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Daubuos kūlis
Kateguorėjė:Žemaitėjės geuograpėjė Kateguorėjė:Kretingas rajuons Kateguorėjė:Kūlē
Muokšu kalba
Muokšu kalba (мокшень кяль) īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Muokšu kalba rokounas aple posė mėlėjuona žmuoniū. Artėmiausė muokšu kalbā īr ėšnīkosė mešteru kalba.
Abecelė
Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Būdežerē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Kuova 26
Kuova 26 dėina īr 85 metu dėina (kelamasēs metās - 86) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Vardadėinē
Arbuts – Ema – Emanuelė – Emanuelis – Feliks – Josvainė – Josvils – Laimis – Liudgars – Teklė – Vīdmontė
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Porvėškē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 113 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Kuova 27
Kuova 27 dėina īr 86 metu dėina (kelamasēs metās - 87) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Vardadėinē
Aleksandrs – Alkmens – Lidėjė – Nikodems – Ruperts – Rūta – Santars
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Dangotėške
- Jorbarka rajuonė, Rauduones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 3 prietelē.
Kuompaktėnis dėsks
miniatiūra|dešinėje|200px Kuompaktėnė pluokštelė o Kuompaktėnis dėsks (CD) īr uoptėnis dėsks infuormacėjē ėrašītė, keravuotė ė platėntė skaitmeninė fuorma. Vagol ėrašīma CD būn vėinkartėnis (CD-R) ė daugkartėnis (CD-RW). Vagol infuormacėjės fuormata (Failu sėstema) būn audio dėskā – CD-DA ė duomenu dėskā – CD-ROM.
Kateguorėjė:Kuompioterē
Kemės samiu kalba
Kemės samiu kalba īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Kalba īr ėšnīkosė. Kemės samiu kalba ėšnīka XX omžiaus pradiuo. Onskstiau ana kalbieta pėitū Laplandėjuo, Suomėjuo aple Kuusamo miestalė.
Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Dautiuonē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Skuolta samiu kalba
Skuolta samiu kalba īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Skuolta samiu kalba rokounas aple 400 žmuoniū, katrū daugoma gīven Soumėjuo ė Rosėjuo.
Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Meiruonā
thumb|250px|Meiruonā
Meiruonā aba meirūnā ī tuokis žuolīns kėlėma nug Vėdoržemė jūras kraštū; muokslėškā ons prigol prī nuotrelėniu augalū (Lamiaceae) šeimuos.
Meiruonā dėdlė vaistažuolė ī, tepuogė pagards mēsuos ė kėtuokiem jiedėm. Lietovuo meiruonus sīkēs augėn žuolėninkūs.
Meiruonās da šaukiami tīmėjuonā, dašē. Liaudėis dainūs meiruonielēs sīkēs šaukiami bernalē.
Kateguorėjė:Žuolīnā Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Patėltėnē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Louba (opės)
Louba īr opės Žemaitėjuo, Mažeikiu ė Skouda rajuonūs. Ana īr Bartovuos ėntaks. Prasėded netuol Loubas suodas. Tek i šiaurės vakarū posė. Ītek i Bartova šalep Skouda miesta.
Dėdliausio ėntako īr Šata ė Gontėns. Loubuo gīven opietakē. Pri opalė stūksa Apoulės pėlēkalnis.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Inare samiu kalba
Inare samiu kalba īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Inare samiu kalba rokounas aple 300 - 400 žmuoniū, katrū daugoma gīven šiaurės Suomėjuo.
Kuova 28
Kuova 28 dėina īr 87 metu dėina (kelamasēs metās – 88) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Vardadėinē
Girmantė – Odeta – Rimkants – Siksta – Siksts
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Komelbalē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Rūdėškiu seniūnėjė
Rūdėškiu seniūnėjė - seniūnėjė Traku rajuona vėdorie, centros - Rūdėškės.
Nūruodas
Kateguorėjė:Trakū rajuona seniūnėjės
Boivīdā (Kauns)
Boivīdā - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Dobėnskē
- Jorbarka rajuonė, Rauduones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 10 prieteliu.
Dėdlė̄jė Būdežerē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Švėntuojė (rēšk)
Švėntuojė īr:
Rāstenē (Zarasā)
Rāstenē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Luobėškē
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Akalas samiu kalba
Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Kėldėna samiu kalba
Kėldėna samiu kalba īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Kėldėna samiu kalba rokounas 753 žmuonis, katrū daugoma gīven Rosėjės Mormanska sritie.
Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Ginēkē (Kauns)
Ginēkē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Rėdėks
thumb|250px|Vairūs rėdėkā
Rėdėks ī tuokė daržuovė, katra muokslėškā prigol prī krīžmažėidiu augalū (Brassicaceae) šeimuos.
Rėdėks ožaug lėg 20–80 cm aukštoma, anou lapā, stombrē apaugė̄ tuokēs šiorkštēs plaukās. Šaknis būn stuoras, mēsingas, jouduos, baruokėnės aba baltuos spalvuos. Stombris apatiuo toštavėdoris.
Ta daržuovė dvėmetė ī – pėrmās metās ožaugėn sava šakni, vuo jēb anuos naėšraun, ta kėtās metās ėšlaida žėidus, vuo šaknės ėšporst.
Rėdėka šaknis jiedamas ī, toria nuognē laiška smuoka. Anas jied švėižas, ded i saluotas. Rėdėkā gerėn vėrškėnėma, lengvėn kraujė varėniejėma.
Aleksandros Dediuška
Aleksandros Vėktuoruovėčios Dediuškos (, 1962 m. Gegožė 20 d. – 2007 m. Lapkristė 3 d.) – rosu aktuorios.
Rėdėks
Kateguorėjė:Daržuovės Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Aleksandros Dediuška
Aleksandros gėmė 1962 m. gegožė 20 d. Valkavėskuo. Tievs Vėktuors Dediuškos – karėninks, muotėna Svetlana.
Nūrodas
Kateguorėjė:Rosėjės aktuorē
Kuova 29
Kuova 29 dėina īr 88 metu dėina (kelamasēs metās - 89) palē Grėgaliaus kalėnduorio.
Vardadėinē
Almantė – Bertolds – Helmuts – Manvīds – Narcizos
Smertis
Kateguorėjė:Dėinas
Tere samiu kalba
Tere samiu kalba īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Kalba īr zars ėšnīkosė. Bier tėktās do žmuonės palėkė, katrie rokounas tere samiu kalba. Anie gīven Rosėjės Mormanska sritie.
Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Rasėmā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Gīdītuos
Gīdītuos o medėks īr prietelis, besėvertiantės gīdėma praktėka. Gīdītuoje darbs īr gīdėtė žmuonis ė atlėktė lėgu plėtėma prevencėjė.
Rasėmā
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Gīdītuos
Kateguorėjė:Pruofesėjės
Graužienā
- Jorbarka rajuonė, Rauduones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 73 prietelē.
Šklierē
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 151 žmuogos.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Jagmėnėškē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 40 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Pėitu samiu kalba
Pėitu samiu kalba īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Pėitu samiu kalba rokounas 500 žmuoniū, katrie daugiausē gīven Švedėjuo ė vėdorė Nuorvegėjuo.
Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Kuova 30
Kuova 30 dėina īr 89 metu dėina (kelamasēs metās - 90) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Vardadėinē
Anelė – Ferdinands – Gvids – Gvidons – Meda – Nelė – Virmants
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Majuorėškē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Rodakasas
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Narsaks
Narsaks (senuovėnės goldėma būds: Narssaq) ī palē žmuoniu skaitlio Grenlandėjės miests. Miestė gīven 1613 žmuoniū. Narsaks īr savėvaldībie, pėitu Grenlandėjuo.
Akuonuomėka
Žvejība ė torėzmos, ūkėnėnkavėms īr glabniausės akuonuomėkas šakas. Narsakė īr 31 ėš 53 regėstroutu aviu fermu Grenlandėjuo.
Kateguorėjė:Grenlandėjės gīvenvėitės
Raudėnė
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Masėkvėitėškis
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 22 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Aleksandrėškės (Trakā)
Aleksandrėškės - gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 51 žmuogos.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Pāmiuts
Pāmiuts (grenlandu kalba: Pāmiut, sens goldėma būdas: Pâmiut, danu kalba: Frederikshåb) ī aštonts palē žmuoniu skaitlio Grenlandėjės miests. Miestė gīven 1 619 žmuoniū. Pāmiuts īr Sermersōkva savėvaldībie, pėitvakariū Grenlandėjuo.
Kateguorėjė:Grenlandėjės gīvenvėitės
Juokavā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniū.
Navėninkā (Šēmena)
Navėninkā - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 27 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Rėdėkielis
thumb|250px|Ponds rėdėkieliu
Rėdėkielis ī tuokė daržuovė, rėdėka atmains.
Anou lapā šioršti, apaugė̄ plaukalēs. Ožaugėn jiedamas šaknis, katras būn nedėdlės, rīškē rauduonas aba baruokėnės so balta, vairiū skvarmu (ėšėlgas, rotolėškas), vėdou baltas. Tas šaknis lengvā laiška smuoka ī, netuokės laiškas, kap rėdėka.
Rėdėkielē tink sietė onksti pavasari, gerā aug šėltnomiūs. Jied anūs švėižus, ded i saluotas.
Klapatėnė
- Jorbarka rajuonė, Rauduones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 40 prieteliu.
Rėdėkielis
Kateguorėjė:Daržuovės Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Anglėninkā (Trakā)
Anglėninkā - gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 61 žmuogos.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Aktuorios
thumb|250px|Do aktuorē [[Tētros|tētra spektaklie]] Aktuorios – tētra spektakliu, kėna, televizėjės fėlmu vaidmenū atlėkies, vaidėntuos.
Žmuogos ėšmuokīts vaidintė, ėšēt i scena ė panauduodams dekoracėjės, švėisas, sava žuodēs, mimiko, jodesēs ė veiksmās atkor literatūrėnem veikalė dramuo, komedėjuo, tragedėjuo ė t.t.) rašītuojė pavaizdouta čiesa nutėkėmus. Asmenis, korėi tou vėskou sugeb padarītė autentėškā ėr itėkėnamā īr laikuomė talėntingās aktuorēs.
Mena srėtis, katruo aktuorios dėrb, apėbriež anuo veikla. Ta gal būtė fėktīviu o tėkrū asmenībiu vaizdavėms, nauduojontės gestās, mėmėka ė kalba, atvaizdounont situacėjės nauduojont pamėniets ė kėtas ėšraiškas prīmuonės.
Kateguorėjė:Pruofesėjės Kateguorėjė:Aktuorē
Nanortaliks
Nanortaliks ī dešīmts palē žmuoniu skaitlio Grenlandėjės miests. Miestė gīven 1 448 žmuonis. Nanortaliks ī savėvaldībie, pėitu Grenlandėjuo. Miests ī arktėne klėmata zuonuo.
Kateguorėjė:Grenlandėjės gīvenvėitės
Umanaks
Umanaks (grenlandu kalba: Uummannaq) ī vėinioulėkts palē žmuoniu skaitlio Grenlandėjės miests. Miestė gīven 1299 žmuonis. Umanaks īr Kvāsuitsupa savėvaldībie, vakaru Grenlandėjuo. Miestalės īr ož 590 km i šiaurė nū Puolerėne rata.
Rodė̄nės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Umanaks
Kateguorėjė:Grenlandėjės gīvenvėitės
Rodė̄nės
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Krūvondā
Krūvondā y suoda Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo. Suoduo stuov medėnė kuoplīčė.
Istuorėjė
Nug sena Krūvondūs gīvena bajuorā. 2011 metās gīvena 65 prietelē.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Sėmanielėškē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Salavėškis
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Sėmanielėškē
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Salavėškis
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Porvėniškē (Vėlkavėškis)
Porvėniškē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Bajuorėškės (Trakā)
Bajuorėškės - gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Mėlkūnėške
- Jorbarka rajuonė, Rauduones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 1 prietelės.
Bajuorėškės (Trakā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Stuolaukelis
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Upernaviks
Upernaviks (grenlandu kalba: Upernavik) ī trīlėkts palē žmuoniu skaitlio Grenlandėjės miests. Miestė gīven 1129 žmuonis. Upernaviks īr Kvāsuitsupa savėvaldībie, vakaru Grenlandėjuo.
Kateguorėjė:Grenlandėjės gīvenvėitės
Salėnē (Sovēks)
Salėnē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Lauksvīdā
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Lazdounē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 40 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Švėntuojė (Baltėjė)
Švėntuojė īr opės Žemaitėjuo ė Latvėjuo, ana ītek i Baltėjės jūra. Opė prasėded Skouda rajuonė, netuol nug Lėnkėmū. Tek i vakarū posė, daugiausē dėrb robežiu terp Lietovuos ė Latvėjės. Ītek i jūra prī Švėntuosės miestalė (Palonguos dalės), kor īr ėr Švėntuosės ousts.
Ėntakā:
Šėlkātē
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Švėntuojė (Baltėjė)
Švėntuojė mėnavuojama 1370 m. vuokītiū kruonėkuo.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis Kateguorėjė:Latvėjės opis
Kasigianguits
Kasigianguits (grenlandu kalba: Qasigiannguit, danu kalba: Christianshåb) - dvīlėkts palē žmuoniu skaitlio Grenlandėjės miests. Miestė gīven 1 253 žmuonis. Kasigianguits īr Kvaasuitsupa savėvaldībie, vakaru Grenlandėjuo. Miests ikorts 1734 m. Miestė īr seniausės medėnės bodīnkos Grenlandėjuo.
Kateguorėjė:Grenlandėjės gīvenvėitės
Umėjė samiu kalba
Umėjė samiu kalba īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prigolontė kalba. Umėjė samiu kalba rokounas aple 10 žmuoniū. Anie gīven Švedėjuo ė Nuorvegėjuo.
Umėjė samiu kalbuos pavėzdīs
left|thumb|Umėjė samiu kalba pažīmieta 2 nomario.
Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Baušėškės (Trakā)
Baušėškės - gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Tėlptā (Trakā)
Tėlptā - gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo. Kaimalie īr pašts, katruo kuods īr: LT-21022.
Russell Peters
Russell Peters (g. 1970 m. siejės 29 d. ) - indu kėlėma Kanadas jūmuorėsts, aktuorios, dėskažuokies. Sava pasėruodėmos pradiejė 1989 m. Tuoruontė. Russell Peters palē vieras īr Ruomas katalėks.
Tėlptā (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 250 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Minsks
Minsks ī Baltarosėjės dėdliausis miests ėr anuos suostėnė. Tamė miestė gīven 1,922 mln. žmuoniū (2014).
Russell Peters
Šaltenē
Kateguorėjė:Kanadas žmuonis
Šiorpėškės (Zarasā)
Šiorpėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Minsks
Istuorėjė
Nu 1067 m. žėnuoms, kap Менеск. Nu XVI omžiaus prigolė Lietovuos ė Lėnkėjės valstībē, 1793 m. palėka Rosėjės ėmperėjē. 1919 m. palėka Baltarosėjės suostėnė.
Šiorpėškės (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Minsks
Ekuonuomėka
MAZ
Puortegrapėjės
thumb|center|620px|Minsks
Nūruodas
Kateguorėjė:Baltarosėjės miestā Kateguorėjė:Suostėnės
Pėtėjė samiu kalba
Pėtėjė samiu kalba īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Pėtėjė samiu kalba rokounas aple 20 žmuoniū, katrie gīven Švedėjuo ė Nuorvegėjuo. Pėtėjė samiu kalba nator uofėcēliuos rašta sėstemas.
Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Dalgžuolė
thumb|200px|Dalgžuolės
Samauka (Zarasā)
Samauka - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Dalgžuolė
Dalgžoulė ī tuokė žuolie, katra muokslėškā prigol prī viksvoulėniu augalū (Cyperaceae) šeimuos.
Samauka (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Nuoperskos
thumb|200px|Senuobėškos nuoperskos Nuoperskos ī tuokis siovėma rakonds, katros saug pėršta, ka so adeta nerant siūla, ana neibadītom. Paprastā tas ī tuokis metalėnis kaušioks, ožvuožiams ont dešėnės ronkas vėdorėnė pėršta.
Dailėdės (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniū.
Dalgžuolė
Dalgžoulė daugiametė ī, ožaug 45–100 cm aukštoma. Lapā pluokšti, žemīn atlėnktās kraštās.
Nuoperskos
Lietovuo nuoperskus rond jau XV–XVI omžė rasietās siovieju kapūs.
Kateguorėjė:Rakondā
Dailėdės (Trakā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Ousē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 87 žmuonis.
Dalgžuolė
Jaunas dalgžuolės jied gīvuolē.
Līgānē (Kauns)
Līgānē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Dalgžuolė
Kateguorėjė:Žuolės Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Ousē
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Līgānē (Kauns)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Naujininkā (Rauduone)
Naujininkā - Jorbarka rajuonė, Rauduones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 4 prietelē.
Mėškā (Jorbarks)
Mėškā - Jorbarka rajuonė, Rauduones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 5 prietelē.
Pabalē (Kauns)
Pabalē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Tīliūnėškė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Pabalē (Kauns)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 80 žmuoniū.
Kūkalis
thumb|200px|Kūkalē
Tīliūnėškė
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Pabalē (Kauns)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Kūkalis
Kūkalis, konkolis ī tuokis augals, piktžuolė, muokslėškā katra prigol prī gvazdėkėniu augalū (Caryophyllaceae) šeimuos.
Anuo stombris ožaug lėg 60 cm aukštoma, statmens, plaukouts ī. Lapā būn ėšėlgi, aug vėins prīšās kėta. Žėidā kūkalė tomsē rauduoni, aug pu vėina. Nuokėn tuokės joudas, smolkē dīglioutas sieklas.
Ožbalē (Šēmena)
Ožbalē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kūkalis
Aug vėsuokiūs tīrūs, dīkrūs, laukūs. Tas īpatingā dėdlė javū, īpatingā rogiū, piktžuolė ī. Kūkalė sieklas lengvā troclīvas ī, ė da dėdoma līgē kap rogė, tūdie anūm nēn atskirtė arpo aba fūkterio, ė anas pakliūn i miltus.
Maiklos Džeksuons
thumb|Jackson g. [[2003]] Michael Joseph Jackson (Maiklos Džuozeps Džeksuons, g. 1958 m. rogpjūtė 29 d. - mėrė 2009 m. bėrželė 25 d.) – JAV dainėninks, dainiu autuorios, šuokies ė pruodioseris. Vadėnts pop mozėkas karaliom. Anuo siekmėnga karjiera ė asmenėnis gīvenėms aple 40 metu bova puopolēriuosės koltūras dalės.
Itaka
Terp Maikla Džeksuona pasėikėmu mozėkas indostrėjuo īr revuoliocėnga mozėkėniu klėpu transfuormacėjė, aukšta līgė albomu leidība ė anū pardavėms, kāp naus būds irašu kuompanėjėms gautė pėnėngū, līderiavėms popmozėkas svietė 1980-āsēs bei tapėms pėrmo joudauodio dainėninko, katros ėš kūrībėnės nažėnuomībės ėšvedė jauna MTV kanala. Atlėkiejė ėšsėskėrontis stėlios, jodesē ė vuokals ikviepė, padėrba itaka ė pagėmdė vėsa hip – hop, pop ė R&B mozėkas žonru daininėnku karta (Mariah Carey, Usher, Britney Spears, Justin Timberlake, Omarion, Ne-Yo, Chris Brown ė t.t.). Ginesa rekuordu kninguo Maikls Džeksuons ivardėnts kap „Patsā siekmėngiausis vėsū čiesu pramuogu svieta atstuovs“.
Ba mozėkėnės veikluos, daininėnks da žėnuoms diel chuoreuograpėjuo nauduojamu sodietėngu fizėniu teknėku (robuots aba mienolė ēsena), katras padėrba itaka vīraujantiuos maduos šuokems bei pramoguoms.
Apdovėnuojėmā
Maiklos Džeksuons ėš vėsa pelnė 18 Grammy apdovėnuojėmu (vėin par 1984 m. apdovėnuojėmu ceremuonėjuo ans pelnė 8, kas īr da vėins rekuords), JAV ėšleida 13 „nomeris vėins“ singlu. 2006 World Music Awards paskelbė, ka vėsam svietė Džeksuons ėš vėsa pardavė daugiau kāp 750 000 000 kuopėju irašu ė labdarā atėdavė 300 mėlėjuonu JAV duolėriu.
Ožbalē (Šēmena)
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Maiklos Džeksuons
Apdovėnuojėmā
Maiklos Džeksuons īr daugiausē irašu svietė pardavės dainėninks ė vėins daugiausē labdarā aukuojosiu prieteliu, katruo pastangas bova ivertėntas Nuobelė taikuos premėjės nuomėnacėjė.
Škandalā
Nu 1988 lėgė 2005 m. Maikls Džeksuons gīvena sava rančuo Neverland, kor ans bova ikūrės pasėlėnksminėmu parka ė privatu zooluogėjės suoda. Džeksuona rančuo tonkē lonkės vākā so negalė bei sergontīs smertėnuom lėguom. Džeksuons bova apkaltėnts seksoalėnio prikabiavėmo pri vākū ė bova teisams, ale teisms dainėninka ėšteisėna.
Džeksuonou bova atlėkta daug plastėniu uoperacėju, palėka pakeista skūras spalva ėš jouduos i balta.
Smertės
2009 m. bėrželė 25 d. rīta, Maiklos Džeksuons prarada sāmuonė sava namūsė Los Andželė. Atvīkos medėkams, Džeksuons nebkviepava, ans bova skobē reanėmouts. Džeksuons patīrė kuoma ė pasėmėrė nespiejos anuo nugabentė i lėguonėnė. Skruodėms paruodė, ka dainėninks apsitručėjė anestetikās. Diutuo i kaliejėma ož žmuogžodīstė natīčiuom ketoriem metam pasuodėnts Maikla Džeksuona gīdītuos Konrads Muriejos.
Dėskuograpėjė
M. Džeksuons nu 1972 lėgė 2001 m. ėšleida 10 stodėjėniu albomu.
1982 m. anuo ėšleists alboms Thriller lėgė šiuolē īr nuogniausē perkams alboms svietė. Lėgė 2009 m. bova pardouta aple 109 mėlėjuonā anuo kuopėju.
Nu 1971 lėgė 2003 m. M. Džeksuons ėšleida 68 sėnglos.
Nūruodas
Jackson Kateguorėjė:Nedielės straipsnis
Olītele
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Varpėninkā
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Ėnklierėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 12 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Tertelē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Dergiuonīs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 17 žmuoniū.
Vekeriuotėškē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Dergiuonīs
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Gardėna srėtės
Gardėna srėtės - Baltarosėjės srėtės šalėis vakarūs, robežiounas so Lietova.
Administracėnis dalėnėms
Srėtės ėšdalīnta i 17 rajuonu:
Kateguorėjė:Baltarosėjės srėtis
Pašėlē (Kauns)
Pašėlē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Šiaures samiu kalba
Šiaures samiu kalba īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Šiaures samiu kalba rokounas aple 15 000 - 25 000 žmuoniū, katrie daugiausē gīven šiaurės Nuorvėgėjuo, Švedėjuo ė Soumėjuo.
Abecelė
Šiaures samiu kalbuos abecele sodara 29 raides:
Jaluovė
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Šiaures samiu kalba
Abecelė
Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Jaluovė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Žemaitėjės geuograpėjė
thumb|240px|[[Plateliu ežers]] Žemaitėjė geuograpėškā īr vėintėsa, zars vėsa Žemaitėjė iēn i Lietovuos terėtuorėjė, anuos šmuotā nier grėižtā apėbrėižtė.
Žemaitėjės regėjuona pagrėndėnė dali ožėma kalvouta, paskotėnė aplediejėma sodarīta Žemaitiu aukštoma. Ana drėikias lonku nū Skouda rajuona lėgė pat Neviežė basėina. Aukštiausė Žemaitėjės vėita īr Medviegalė kalns (234,6 m), tēpuogi da īr aukšti Šatrėjės (228,7 m) ė Girgždūtės (228 m) kalnā. Vėsė šėtė kalnā īr ont Žemaitiu ondensīruos kalvīna. Pėitū Žemaitėjuo drėikias Karšuvuos žemoma, parskirta Vilkīškiu kalvagobrė. Vakarėnė dalī īr žema Pajūrė žemoma, katra driekės lėgė pat Baltėjės jūras. Žemaitėjėi priskėriams pajūrė roužs Palonguo. Patiuo šiaurie īr šmuots ėš Latvėjės ateinontiuos Korša aukštomuos, a Vėntuos basėinė drėikias Vėntuos vėdoropė žemoma. Vakarėnė posė Žemaitiu aukštoma laidias i Rītū Žemaitiu plīnaukšte a paskum i Vėdorė Lietovuos žemoma.
Lolėjė samiu kalba
Lolėjė samiu kalba īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Lolėjė samiu kalba rokounas aple 1500 - 2000 žmuoniū. Anie daugiausē gīven šiaurės Švedėjuo ė šiaurės Nuorvegėjuo.
Žemaitėjės geuograpėjė
Žemaitėjė īr vėdotėniu platomu klimata joustuo. Čė uorā geruokā skėrias nū Lietovuos uorū. Diel Baltėjės jūras artoma ė Žemaitiu aukštomuos žemaitiu žemie ėškrėnt daug daugiau krėtoliu nē Lietovuo. Kadongi vėsom regėjuonė būdėngas uora masės ėš vakarū šmuota, nū Baltėjės, sonkūs lėitaus debesē ožsėkabėn ož aukštomū, ėpatėngā Žemaitiu ondenskīras kalvagobrė, i palėik daugel krėtoliu anū šlaitous. Pati šlapiausė Žemaitėjės (ė vėsuo Lėitovuo) vėita īr Laukovuo ėr i pėitus nū Rėitava. Čė par metus vėdotinėškā ėškrint vėrš 900 mm krėtoliu. No tuo patiuo Laukovuo tēpuogi īr bove (2002 m.) ka par vėsa mienesi (rogpjūti) neėškrėta ni laša krėtoliu. Ėinont tuolīn nū Laukovuos krėtoliu mažiej - Žemaitiu aukštomuo cėntrė ėškrent 850-900 mm, a dėdiuojė daugomuo Žemaitėjės 700-850 mm par metus. Pati sausiausė krašta vėita īr irinki Šiaulius - čė par metus ėškrėnt mažiau nē 550 mm. Daugoms krėtoliu Žemaitėjuo ėškrint vasaras ė rodėnė čieso (lėipa, rogpjūti, sieji, spali) lėitaus pavėdalu. No žemaitiu žemie ėškrėnt i daug snėiga - vėditinis snėiga donguos stuoris īr 25-30 mm, no 1931 m. Laukovuo bova ožfėksouts Lietovas rekuords - snėiga donga bova 94 cm stuorė. Ėinont lėnk pajūrė snėiga donguos stuois mažiej, ė sniegs ėšsėlaika trompā (pri Palonguos mažiau nego 70 dėinū).
Lolėjė samiu kalba
Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Žemaitėjės geuograpėjė
Diel dėdlė krėtoliu kėikė Žemaitėjuo īr tonkus hidruograpėnis tėnkls. Dėdliuoji Žemaitėjės dalis ivein i Nemona basėina, šiaurie īr Vėntuos basėins, patsā šiaurės rītinis šmuots pakliūn i Lėilopės basėina a vakarūs i Bartovas basėina. Dėdliausė žemaitiu opė īr Vėnta. Anuos dėdesnė ėntakā īr Vardova, Virvītė, Vadakstė. Pėitėniu robežiom tek Nemons. Anuo basėina svarbiausės opės īr Jūra, Minėjė (žemaitiūs tėktās aukštopīs), Šešovis, Dubīsa, Mitova. Žemaitėjuo tēpuogi īr Mūšas, Bartovas aukštopē. Puo gausiū lėitū žemaitiu opės smarkē patvinst. Žemaitiu aukštomuo īr nemažā ežerū: Plateliu (dėdliausės ė gėliausės), Lūksts, Mastis, Plinkšiū, Seduos, Tausals, Bėržulis, Riekīva ė kt. No pėitū ė rītū Žemaitėjuo ežerū zars nier. Tēpuogi īr nemažū pelkiu: Kamanas, Tītuvienu tīralis, Reiškiū tīrs, Laukesa, Didīsā tīrulis.
Pagrėndinā Žemaitėjuo būdėngi jaurines pelkines ė velienines jaurines dėrvas, mėškous, pri ežerū da īr pelkiniu dėrvu. Ož Vėntas opės i Karšovuo prasided velienines gliejines dirvas, tēpuogi īr labā nedaug jauriniu šilāniniu, velieniniu karbuonateniu ė aliovėniu. Geoluogėnė prasme Žemaitėjė nier tortėngs regijuons - čė īr tėktās smolkūs žvīra, smielė, muolė telkinē, no pri Naujuosės Akmenės ožtatā gausu klintiu ė dolomita.
Žemaitiu žemies nier labā mėškėngas līginont so Lietova. No čė, nekāp Lietovuo vīraun spėglioutiu (īpatėngā egliu) mėškā. Pagrėndėnē eglīnā īr Rėitava, Kuliu, Teneniu, Pagramontė mėškā. Karšuvuos giriuo daugiausė īr pošīnā. Tēpuogi īr nedėdliū lapoutiu ė mėšriū mėškū. Lėkusie pluotā daugaiausė īr pėivas, dėrvuonā. Žemaitėjės gīvūnėjė smarkē nesėskėr nū Lietovuos. Žemaitiu žemie īr paslėkē da nemažā vėlkū, īr lūšū. Daugoms žėndouliu īr zuikē, lapės, stirnas, elnē, vuoverės, brėidē, kiaunės ė kt. Senuovie žemaitiu gėriuosė gīvena meškas, katras īr žemaitiu sėmbuolis, nū jau senē anū nelika. Plateliu ežerė gīven reta žovis ežerinis sīks, opėsė pasėtaik lašėšu, šlakiu. Žemaitėjės gamta īr sauguoma Žemaitėjės naciuonalėnėm parkė, Pagramontė, Rambīna, Varniu, Vėntas, Salontū, Kurtuvienu, Žagarės, Tītuvienu, Dubīsas regėjuonėniūs parkūs, Vėišvilės ė Kamanū rezervatūs bē gausībiej draustėniu.
Kateguorėjė:Žemaitėjė Kateguorėjė:Geuograpėjė
Naujuokā (Jorbarks)
Naujuokā - Jorbarka rajuonė, Rauduones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 54 prietelē.
Partėkā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniū.
Naujuokā (Jorbarks)
Kateguorėjė:Jorbarka rajuona gīvenvėitės
Partėkā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Valėntėškė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Jelščėzna
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Valėntėškė
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Jelščėzna
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Minska srėtės
Minska srėtės (balt. Мінская вобласць, rus. Минская область) - dėdliause ė daugiause žmuoniū torėntė Baltarosėjės, srėtės īr šalėis vėdoriė.
Kateguorėjė:Baltarosėjės srėtis
Guomėlė srėtės
Guomele srėtės īr Baltarosėjės srėtės šalėis pėitrītiūs. Rītūs robežiounas so Rosėjė, vuo pėitūs so Okraina.
Dėdliausė miestā
Kateguorėjė:Baltarosėjės srėtis
Stanėslava (Kauns)
Stanėslava - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Magėliuova srėtės
Magėliuova srėtės - Baltarosėjės srėtės šalėis vėdore rītūs.
Dėdliausė miestā
Kateguorėjė:Baltarosėjės srėtis
Paantvardīs (Rauduone)
Paantvardīs - Jorbarka rajuonė, Rauduones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 15 prieteliu.
Juogieluonīs
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Skrebenā
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Šokē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 80 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Vėtkoškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Kaukakalnis
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Karalėškės (Trakā)
Karalėškės - gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Ramzans Kadīruovs
thumb|right|150px|Ramzan Kadyrov
Ramzans Akmaduovičios Kadīruovs (gėmės 1976 m. spalė 5 d., Centoroj-Jurts, TSRS) - Čečienėjės prezidėnts, bovosė čečienu sokėlėliu vada Achmada Kadīruova sūnos.
Kateguorėjė:Rosėjės žmuonis Kateguorėjė:Čečienėjė
Vātioškā
- Jorbarka rajuonė, Rauduones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 9 prietelē.
Baraučīzna (Vėlkavėškis)
Barautėzna - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Joudē (Kauns)
Joudē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Bazėlėškē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Šambarava
- Jorbarka rajuonė, Rauduones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 8 prietelē.
Permės kuomiu kalba
Permės kuomiu kalba īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Permės kuomiu kalba rokounas aple 116 000 žmuoniū. Daugiausė kalba ėšplėtos Kuomiū-Permiū autonuomėnie apīgarduo, Rosėjuo.
Vėtebska srėtės
Vėtebska srėtės (balt. - Віцебская вобласць, ros. - Витебская область) - Baltarosėjės srėtės šalėis šiaurie. Srėtės apjem 19,4 pruoc. Baltarosėjės terėtuorėjės.
Permės kuomiu kalba
Abecelė
Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Rīžā
thumb|200px|Ponds rīžiu Rīžā, rīžē, da vns. rīžis ī tuokis javs, muokslėškā prigolons prī varpėniu augalū (Poaceae) šeimuos.
Vėtebska srėtės
Admėnėstracėnės skėrstīms
Kateguorėjė:Vėtebska srėtės
Juotautā
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Rīžā
Rīžā ī kėlėma nug Pėitrītiu ė Rītū Azėjės, bet paskom pasklida pu daugel šėltū kraštū – daba anūs augėn vėituom Afrėkuo, Pėitū ė Vėdorė Amerėkuo, Pėitū Azėjuo, Artėmuosiūs Rītūs, Vėdoržemė jūras kraštūs. Daugiausē svietė rīžiu ėšaugėn Kėnėjė, Indėjė, Induonezėjė, Bangladešos, Vietnams, Tailands.
Juotautā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Rīžā
Rīžā ī tuoki javā, katrūs suodėn i skalsė lonkū, opiu krontū žemė, katra tīčiuom ožpil ondenio. Tamė ondienie rīžā aug, paskom ondou nūlaidams ė būn rīžu pjovėms.
Juotautā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Rīžā
thumb|left|240px|Rīžu grūdā
Dėdlie svieta dalie (īpatingā Rītū, Pėitū, Pėitrītiu Azėjuo) rīžā patsā svarbiausis jiedis ī (kap douna). Lietovuo anėi daugiau radas pu ī svieta vainas. Čiuonās ėš rīžu taisa kuošė, rīžīnė (rīžu zopė), anūs verd kap garnīra, ded i balondielius, kep podingus.
Kateguorėjė:Javā
Ruožė
thumb|250px|Ruožės žėids
Karalėškiu kaimalis
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Ruožė
Ruožė paprastā laika, ka ana ī patė dailiausė, patė poikiausė kvietka. Daba ruožės skīriom aba bokietās duovenuo par vairės švėntės.
Karalėškiu kaimalis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniū.
Ruožė
Ruožės ėšveisė senuobės kėnā. Euruopuo anas pradiejė augintė vėdoromžēs, vuo tėktās XVI–XIX o. anas tapa kuožna kvietīna gruožībė. Ruožės ožvis tonkiausē liuob augintė vėinoulīnūs. Lietovuo seniau ruožėm liuob šauktė vėsā kėtas kvietkas – pėlaruožės (da anas šauk senuobėnėm ruožėm).
Karalėškiu kaimalis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Ruožė
Ruožiu stombris kap ėr eršketė so dīglēs, bet tėi aug retiau, nie tuokėi dīgē. Žėidā dėdli, poikē, nuognē gardē ė švelnē kvepa. Ruožiu žėidā vairiū spalvū būn: rauduoni, rūžavi, geltuoni, balti, joudi, margi.
Vīželē
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Ruožė
Kateguorėjė:Kvietkas Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Gožotē (Vėlkavėškis)
Gožotē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Popkaimės
- Jorbarka rajuonė, Rauduones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 79 prietelē.
Padobīsīs (Vėlkėjė)
Padobīsīs - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Šomėlėna rajuons
Šomėlėna rajuons Vėtebska srėtėis rajuons, esontės srėtėis vėdorie. Pluots 1700 km².
Dėdliausės gīvenvėites
Kateguorėjė:Vėtebska srėtėis rajuonā
Kėjovka
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Stīvs Džiuobsos
thumb|right|Steve Jobs
Steve Jobs (Steven Paul „Steve“ Jobs, 1955 m. vasarė 24 d. – 2011 m. spalė 5 d.) - JAV versla magnats ė ėšradies. Bova vēns ėš „Apple“ kuompanėjės ikoriejo, anuos vaduovs ė dėrektuoriu tarības narīs. Steve Jobs ikūrė kuomanėjė „Pixar“ ė liōb būt anuos vaduovs. 2006 m. sosėjongė „The Walt Disney Company“ ė „Pixar“, vuo S. Steve Jobs palėka „Disney“ kuompanėjės vaduovu tarības narīs.
8-uojė dešīmtmete pabėnguo Steve Jobs, krūvuo so „Apple“ ikorė̄jās Steve Wozniak ė kėtās, sokūrė vēna ėš pėrmu platē nauduonamu asmenėnėiu kuompioterio. 1986 m. Steve Jobs nosėpėrka luompanėjė „Lucasfilm“, katra vieliau parsėvadėna i „Pixar“. Ons bova vēns „Žaislu istuorėjės“ (1995 m. anėmacėnis fėlms) korieju. Jobsou prėgolė 50,1 % „Pixar“ akcėju lėgė kuompanėjės sosėjongėma so „The Walt Disney Company“ notėkosė 2006 m. S. Jobs grīža i sava ikorta „Apple“ kuompanėjė 1996 m., kūmet „Apple“ nosėpėrka kuompanėjė „NeXT“. Zars pū ton S. Džobsas palėka „Apple“ generalėniu dėrektuorio ė bova vēns ėš „iPod“, „iPhone“ ė „iPad“ korė̄ju. Nū 2003 m. ons kuovuojė so viežio, bat ont pat gala 2011 m. rogpjūte mienesie palėka „Apple“ vaduova puosta.
Jaunas dėinas
Jobs gėmė San Francėskė ė bova ivākėnts Puola ė Klaras Jobs šėimuos, katrie gīvena Mauntn Vju, Kalifuornėjuo. Jobs šėima pū ton da ėsėdokrėna dokra, katruos vards - Pati. S. Jobsa biuoluogėnis tievs – Abvdulfattah John Jandali, mosolmuons kėlėma nū Sirėjės ė emėgravės i JAV ė pū ton palėkės puolėtėkas muokslu pruofesuoriom Nevadas onėversėtetė. Ons palėka „Boomtown“ viešbote kazėnuo, katrs īr Nevaduo, vėceprezėdento.
Steve Jobs muotėna – Džoana Schieble (dabartėnė pavardie Simpson), bėngė muokslos Amerėkuo ė īr vuokėška ė švėicarėška kėlėma.
Daba ana īr žaniouta ė ožaugėna Steve Jobsa biuoluogėnė sese Mona Simpson, katra īr rašītuojė.
Šaltenē
Kateguorėjė:JAV žmuonis
Pasnėitalīs
- Jorbarka rajuonė, Rauduones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 77 prietelē.
Mažė̄jė Lėipuonīs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
John Romero
John Romero (g. 1967 m. spalė 28 d.) - JAV žaidėmu dėzaineris, pruogramoutuos, vėdeo žaidėmū vīstītuos. Ons gerā žėnuoms, ka bova vēns ėš id Software ikorieju.
Dvarkelē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
John Romero
Žaidėmā
Kateguorėjė:JAV žmuonis
Ožkabalē (Šēmena)
Ožkabalē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Parevē
- Jorbarka rajuonė, Rauduones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 17 prieteliu.
Šomėlėns
Šomėlėns - Baltarosėjės miests, esontės Vėtebska srėtie, Šomėlėna rajuonė. Šomėlėna rajuona centros. Anam gīven 7,5 tūkst. žmuoniū.
Verdens Gang
Verdens Gang (VG) īr Nuorvegėjės gazieta. VG īr ontra palē tėraža dėdliausė Nuorvegėjės gazieta. Žonros - bolvarėnis (plepalū gazieta). Lēdama nu 1945 m. bėrželė 23 d.
Šomėlėns
Kateguorėjė:Vėtebska srėtėis gīvenvėitės
Verdens Gang
Nūruodas
Kateguorėjė:Dėinraštē
Šarkuovščėnas rajuons
Šarkuovščėnas rajuons Vėtebska srėtėis rajuons, esontės srėtėis vėdore vakarūs. Pluots 1100 km². Rajuonė gīven 21,4 tūkst. žmuoniū.
Dėdliausės gīvenvėites
Kateguorėjė:Vėtebska srėtėis rajuonā
Naujīnas (Trakā)
Naujīnas - gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Sausgėrē
- Jorbarka rajuonė, Rauduones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 6 prietelē.
Gianna Michaels
Gianna Michaels (g. 1983 m.) īr JAV fėlmu soaugosiem aktuorė. Par sava karjera īr nosėfėlamavos 388 fėlmūs.
Kateguorėjė:JAV žmuonis
Uošatiū rajuons
Uošatiū rajuons Vėtebska srėtėis rajuons, esontės srėtėis vėdorie. Pluots 2720 km². Rajuonė gīven aple 19,1 tūkst. prieteliū.
Nencu kalba
Nencu kalba īr urala kalbū šėimā, samuodu kalbū gropē prėgolantė kalba. Nencu kalba rokounas aple 30 000 žmuoniū.
Uošatiū rajuons
Dėdliausės gīvenvėites
Kateguorėjė:Vėtebska srėtėis rajuonā
Nencu kalba
Dabartėnė abecelė
Kateguorėjė:Samuodu kalbas
Pašėlē (Vėlkavėškis)
Pašėlē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Daugožē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.