cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Palituons
Palituons – onuoravs, valdėškos rūbs ī. Anon vilka vairē oficierē (puolėtekā, valdėninkā, vėršėninkā, verslėninkā), intelėgėntā, palituonūs kap katrūs muokīklus rēk nešiuotė ė vākam.
Kateguorėjė:Apriedā
Liūts
thumb|230px|Liūts
Liūts īr jiedros žvieris, katros prėgol katėnū (Felidae) šėimā. Gīven savanūs, mėška savanūs, kēsīnūs. Gīvenėma omžios sėik vėršom 30 metu.
Vėlkėninkā (Prėinā)
Vėlkėninkā - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Rėmīdē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Vėlkėninkā (Prėinā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Rėmīdē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 35 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Palėipiuokā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemieže seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 58 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Eržvėlks
Istuorėjė
2011 metās gīvenvėitie gīvena 429 žmuonės.
Žotautā (Kelmė)
Žotautā - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Eglės
thumb|210px|Sėbėrėitėškas eglės
Aduošėškė (Kelmė)
Aduošėškė - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Eglės
Eglės ī spīglėnē medē so augio, smālo vainėko, trompo kamėino, katrūm skojā prasėded bavēk prī žemės, kankuoriežē īr ėlgė ėr kīb žemīn.
Baltalksnis
thumb|250px|Baltalksnis
Aduošėškė (Kelmė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Eglės
Nūruodas
Kateguorėjė:Medē Kateguorėjė:Spīglėnē augalā
Baltalksnis
Baltalksnis (, šalėp Jorbarka da saka baltelksnis) ī vėina ėš dvījū alksniu (Alnus)  mediu rūšiū, katros aug Lietovuo.
Aug opiu, opaliu, ežerū pakronties, mišriūs medies, ėškartūs, anėm patink šlapės vėitas ale aug ė sausūs medies. Neaug ten, kor nūlatuos stuov ondou. Gerā ataug tīrūs, apleistūs sklīpūs. Miegst vėdotėnėškā derlingas, driegnuokas, kalkingas dirvas.
Baltalksnis kap būn jauns ta aug nuognē spierē, ale paskom augėms solietie. Ons žemesnis kap joudalksnis ī, vuo sīkēs ožaug ė kap krūms. Būdings augoms 10-15 m ī, sīkēs lėgė 20 m. Aug trompā, baltalksnė omžios sėik lėgė 50-70 metu. Žīda kor tās kuova pabonguo, balondė pradiuo.
Baltalksnė medėina rausva, minkšta, tvirta ondenie, ėlgā nepūn. Ka rāstā nie stuori, ta retā kūmet ėš baltalksnė pjaun lėntas.
Pastorgalis
thumb|220px|Arklė pastorgalis
Baltalksnis
thumb|left|250px|Lapā ė žirgėnā
Nūruodas
Kateguorėjė:Medē
Pastorgalis
Pastorgalis ī žmuogaus aba kuokė gīvuolė kūna galėnė posė, ožpakalis. Pas žmuogo pastorgalis sobėnė ī, aba bėndrā kūns apatiuo nug nogaras. Pas gīvuolius tas ī ont ožpakalėniu kuoju basilaikontė kūna posė, katra ožbėng oudega.
Da pastorgalio pašauka ė bikuokė kėta dākta galėnė posė (pvz., ratu).
Kateguorėjė:Kūns
Pauolė
Paoule - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Buadas apskrėtės
miniatiūra|Apskrėtėis vėita vėsuo Nauru saluo Buadas apskrėtės (, nauru: Buada distric) īr Nauru apskrėtės, prī Buadas ežera. Anuo pluotībė ī 2,6 km². Apskrėtie gīven aple 740 žmuoniū (2011).
Gintars Janoševėčė
thumb|Gintars Januševėčios Gintars Janoševėčė (gėmė 1985 m. sausė 16 dėina Maskvuo) īr garsos Lietovuos pianėsts, vėins ėš tėtoluotiausiu lietoviu mozėkontu.
Biograpėjė
Gėmė Maskvuo, mozėkontu šeimīnuo. 1987 metās persikielė i Klaipieda. 1993 metās ans istuojė i Naciuonalėnė M. K. Čiurliuonė mena muokīkla (bėngė 2003). Vuo 2004 metās atvažiava i Vuokītėjė.
Ans īr laimiejės daugel vėsuokiu apduovėnuojėmu mozėkas srėtie. Sorengė sava kuoncertos ne tėktās Lietovuo, ale ė Rosėjuo, Prancūzėjuo, Ispanėjuo, Lėnkėjuo, Kėnėjės LR, Kanaduo, Airėjuo, Estėjuo, Romonėjuo, ė Moldavėjuo.
Nu 2004 gīvena Hanuoveri (Vuokītėjė), apsižanėjės (nu 2015).
Nūruodas
Januševičius
Godu kalba
Godu kalba - rītu slavu kalbu gropē prėklausontė kalba, katra rokoujas aple 5-6 mln. prieteliu. Dėdliausē ana rokoujamas Godėjuo. Kalba īr nīkstontė.
Abėcelė
Аа Бб Вв Гг Дд (Дж дж) (Дз дз) Ее Ёё Жж Зз Ii Йй Кк Лл Мм Нн Оо Пп Рр Сс Тт Уу Ўў Фф Хх Цц Чч Шш Ыы Ьь Ээ Юю Яя
Čiesās gal būt nauduonama luotīnėška abėcelė (лацінка), katruos ī čeku, lėnku ė lietoviu kalbu rašta panašomo:
Aa Bb Cc Ćć Čč Dd (Dž dž) (Dz dz) Ee Ff Gg Hh Ii Jj Kk Ll Łł Mm Nn Ńń Oo Pp Rr Ss Śś Šš Tt Uu Ŭŭ Vv Yy Zz Źź Žž
Kateguorėjė:Slavu kalbas
Latvėjės gimnos
Latvėjės gimnos - oficēlos Latvėjės gimnos. Meluodėjės ė žuodiu autuorios - kompozėtuorios Karlis Baumanis. Pėrmuojė lėika ta gėismie sogėidouta 1873 metās per vėsoutėnė latviu dainiu švėntė Rīguo.
Kāp valstībėnis gimnos tašėta gėismie bova panauduota 1918 metu lapkristė 18 dėina Latvėjės Respoblėkas naprīgolnoma paskelbėma čieso. 1920 metu bėrželė 7 dėina dainė oficēlē palėka Latvėjės gimno.
Dievs, svētī Latviju, (Dievė, laimėnk Latvėjė,) Mūs' dārgo tēviju, (Mūsa brongiuojė Tievīnė,) Svētī jel Latviju, (Laimėnk gi Latvėjė,) Ak, svētī jel to! (Ak, laimėnk gi anou!)
Kur latvju meitas zied, (Kor latviu dokteris žīd,) Kur latvju dēli dzied, (Kor latviu sūnā dainioun,) Laid mums tur laimē diet, (Lēsk moms tėn ėš laimės šuoktė) Mūs' Latvijā! (Mūsa Latvėjuo!)
(Pastaba: kuožnos stolpielis gėidams pu do lėiko).
Kateguorėjė:Valstībėnē gimnā
Šaltėškė
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 3 km i šiaurės šmuota nū Kaltinienū miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Senliuolē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Latvėjės televėzėjė
Latvėjės televėzėjė, LTV (lat. - Latvijas Televīzija) - Latvėjės naciuonalėnis televėzėjės kanals, ėsėkūrės Rīguo. 60 pruoc. fėnansounama Latvėjės valstībės, vuo 40 pruoc. sosėrenk ož raklama.
LTV pradiejė translioutė 1954 m. lapkristė 6 d., 1974 m. pradiejė translioutė spalvoutā, ėš pradiuos SECAM, vuo nu 1998 m. PAL sėstemuo.
1993 m. LTV istuoja i Euruopas Translioutuoju Sājonga.
Nūruodas
Latvėjės televėzėjė
Kateguorėjė:Latvėjės televėzėjės kanalā
Pėluotėškē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Ketorvalakiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Vīdžiuonīs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 33 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Oužuolėnė (Nemiežis)
Oužuolėnė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemieže seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Lībėškē
Lībėškē - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 397 žmuonis.
Varniu Šv. Aleksėndra bažninčė
thumb|240px|Varniu bažnīčė '''Varniu Šv. Aleksėndra bažninčė''' īr Varniūs, dešėniam Varnelės krontė.
Arkėtektūra
Bažninčė stačiakompė ėšplanavėma, so buokšto ė buokštoko.
Kateguorėjė:Telšiū rajuons Kateguorėjė:Žemaitėjės bažninčės
Plėins
Kateguorėjė:Medegas
Haile Selasėjė I
Haile Selasėjė I (1892 m. lėipas 23 - 1975 m. rogpjūtė 27 d.), gėmės vardo Tafari Makonnen, bova Etiuopėjės regents nu 1916 ligė 1930 m. ė Etiuopėjės imperatuorios nu 1930 ligė 1974 m. Ans bova antikuomonėstos ė pasėsakė prīš kemėniu gėnklu nauduojėma.
Kateguorėjė:Šaltuosės vainas līderē
Patalā
thumb|240px|Luova so patalās
Patalā ī šmuots paminkštėntū pakluojėmu i luova. Idont žmuogos geriausē ėšmėig, jēb gola minkštā ė šėltā, tap patalus nug sena dėrb ėš vairiū paminkštėnėmu – plonksnu, poukū, šėina, audėniū.
Pradiuo ont luovas (čiožėnė) kluoj druobolė, ont anuos ded pagalvė, vuo ožsikluojėms būn ivairos – kap karšta, ožtėnk menka ožkluota, vuo žėima būn stuors ožkluots ėš ožvalku, prīpiltū plonksnuom. Žemaitiūs nug sena tėktās tasā žėimėnis stuors ontkluots ė šaukts patalās.
Kateguorėjė:Medegas
Šapeliu GS
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Alksna (medė)
thumb|200px|Alksna
Alksna (aba alksnīns, alksnīnė) ī tuokė medė, katruo aug daugomuo alksnē. Prėgolamā a joudalksnis, a baltalksnis tuo medie daugiausē aug, ta tou medė šauk joudalksnīno aba baltalksnīno. Alksnas aug sonkiūs, šlapiūs dirvūs, tūdie daugoms anūm ī vėdorė, šiaurės Lietovuo, Sovalkėjuo. Žemaitėjuo daugiau ī Tauragės, Akmenės rajuonūs. Tonkē aug mišro so apošėm, eglėm, beržās.
Ananasos
thumb|200px|Ananasos
Ananasos īr augals, katros prėgol bruomelėjėniu (Bromeliaceae) augalū šeimō ė īr žīmos diel sava jiedamu vaisiu.
Ananasos īr kėlės ėš Pėitū Amerėkas, tėkriausē pėitū Brazilėjės. Ėš tenās paplėta pu Amerėka, a paskum Kuolumba bova atgabents Euruopuo. Daba augėnams daugel šėltū kraštū.
Ananasa augals īr 1-1,5 m aukštoma, stuorās, kāp kards ėšruodontēs lapās. Žīd rauduonās žėidās, ėš katrū ėšaug ananasa vaisos. Ons īr žvīniouts, so žėida vėituo palėkosio kuokšto. Vėdos geltuons, soltėngs, kvapnos. Ons jiedams šviežis, nauduonams ledū, soltiu, kuokteiliu, tuortu gamībō.
Daugiausė svietė ananasu ėšaugėn Brazilėjė, Tailands, Fėlėpėnā ė Kuosta Rėka.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Vaisē
Vėntės švītorīs
Vėntės švītorīs - švītorīs, katrs stuovė Vėntės ragė.
Šakē (Šėlalė)
Šakē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 4 km i vakarū šmuota nū Kaltinienū miestalė.
Vėntės švītorīs
Kateguorėjė:Lietovuos švītorē
Šakē (Šėlalė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 52 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Kuopėjapa
Kuopėjapa īr Čilės miests. Atakamas regėjuona suostėnė. Gīvėntuojū: 155 208 (2002)
Nūruodas
Kateguorėjė:Čilės miestā
Katėlē (Vėlnios)
Katėlē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemieže seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 22 žmuonis.
Albėnava (Kelmė)
Albėnava - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Katėlē (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Albėnava (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Okrainėitiu kalba
Okrainėitiu kalba - rītu slavu kalbu gropē prėklausontė kalba, katra rokounas aple 39,4 mėlėjuonā prieteliu (26 vėita svietė). Dėdliausē ana rokoujamas Okrainuo. Lietovuo gīven 45 tūkst. prieteliu, katrie muok rokoutėis okrainėitieškā.
Kateguorėjė:Slavu kalbas
Pasaka
Svieta pasakuosė īr analuogėšku elementu, anū derėniū, retsīkēs – dėdliousė arealousė ėšplėtosiu sotampontiu siožetu.
Nie stodėjės, kas būtom tīrė atskėrā žemaitiu pasakas, buo anuos tėramas sīkiom so lietovėškuom pasakuom. Lietovėškas (tēpuogė žemaitėškas) pasakas gal būtė tēp skėramas:
Pavīzdē
Kateguorėjė:Etnuograpėjė
Skėrotē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 31 žmuogos.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Gelžės
Gelžės īr rauduonā roduos spalvuos metals, Mendeliejėva kemėniu elementu lentalie žīmėms kāp Fe.
Nug sena platē naudoujams vėsam svietė dėrbėntė vėsuokius rakondus, ginklus, mašėnas, bodnīkus.
thumb|left|250px|Nug gelžėis parauduonavė̄s ondou
Kateguorėjė:Metalā
Pašaltounis
Pašaltounis - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 307 prietelē.
Ostruonė (Prėinā)
Ostruonė - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Kuojhākė
Kuojhākė īr Čilės miests. Aisena regėjuona suostėnė. Gīvėntuojū: 50 041 (2002)
Nūruodas
Kateguorėjė:Čilės miestā
Ostruonė (Prėinā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Baruons Vaka
miniatiūra| Baruons Vaka (Baron Waqa) īr Nauru kompuozėtuorios ė puolitėks, 2009–2019 m. bova Nauru prezidėnts.
Grīžova
Grīžova īr opės rītū Žemaitėjuo Kelmės rajuonė; Dobīsas kairė šmuota ėntaks. Prasėded 5 km i šiaurė nug Tītovienu, Gauštvėnė ežerė. Tek i pėitvakariu posė. Tor vėina ėntaka – Vengrė.
Baruons Vaka
2013 m. bėrželė 8 dėina palėka Nauru prezidėnto.
Šaltenē
Kateguorėjė:Nauru prezidėntā
Grīžova
Tek par Pagrīžovė suoda.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Žemaitiu Alks
thumb|260px|Žemaitiu Alks Švėntuojuo Žemaitiu Alks īr 1998 m. Švėntuojuo par naujė parbūdavouta paguonėška šventvėitė so paleoastruonuomėnė observatuorėjė, katra nūg XV omžė stuoviejė ont Bėrotės kalna Palonguo.
Jorgātē (Šėlotė)
Jorgātē - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 35 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Edoards Vėlks
Eduardas Vilkas (žem. - Edoards Vėlks, g. 1935 m. spalė 3 d. Gargždūs) - Lietovuos muokslėninks, akademėks (nu 1986 m. ), akuonuomėsts, Lietovuos naprėklausuomībis atstatīma akta sėgnatars.
Nūruodas
Kateguorėjė:Akuonuomėstā Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis
Beržėnē (Ketorvalakē)
Beržėnē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Ketorvalakiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Vėrėnta
Vėrėnta īr opės Muolėitū ėr Anīkštiū rajuonūs; Švėntuosios kairīsės intaks. Ėštek' ėš Vėrėntū ežera ėr vėngiou i vakaros ėr šiauri vakaros. Pratek šalėp Alontuos, Korkliū. Žemopī tek pro Anīkštiū regėionėni parka. Itek ī Švėntājā 6 km no Kavarska.
Kateguorėjė:Lietovuos opis
Šapalā (Ruokėškis)
Šapalā - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Pajūnielē
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Mėkotėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemieže seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Elektrienā
Elektrienā (lt: Elektrėnai) īr miests rītū Lietovuo Vėlniaus apskrėtie, Elektrienu savėvaldībie. Īr tuos savėvaldībės ė seniūnėjės cėntros. Miests isėkūrės ī pėitus nu grētkelė Vėlnios-Kauns-Klaipieda, aple 40 km ī vakarus nu Vėlniaus.
Kateguorėjė:Elektrienu savivaldībės gīvenvėitės Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Suokē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Skėndierėškė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Suokē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Paberžėnė (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kūtės
thumb|250px|Kūtiu stals Kūtės (Kūčės, Kūťės) īr švėntė, katra švėntama Kaliedu ėšvakariuos, groudė 24 dėina. Tuos dėinas vakaruo sosirenk vėsa šėima jiestė Kūtiu vakrīnės. Tas daba ī katalėku švėntė, bat pu prauda, kėlėma nug senuobėnės baltu švėntės, par katra liuob būs šeramas vielės (buočiu dūšės).
Corinthians
Corinthians (portugalėškā: Sport Club Corinthians Paulista) - īr Brazilijuo futbuola klubs. Ons īr ikorts 1910 m. Ans īr ėš San Paulos.
Kūtės
Roušta
Kūtės liuob būs dėdlė švėntė, katrā rengiamas ciela dėina. Par tou dėina žmuonis liuob nadėrbs juokiū dėdliū darbū – naskaldīs malku, nakūls, namals, ba dėdlis alasos gal atēnontė vasara prišauktė baisės krošas ėr audras. Kap žmuonis jau sosiried švēstė, tap tūmet ēn praustėis – kobėlūs aba perenies. Pradiuo prausas vīrā, paskom muotrėškās ė vākā. Kaliedu eglotė tepuogė statuoma tėktās Kūtiu dėina – ana seniau liuob pouštė paprastā: vuobuolēs, saldainēs.
Corinthians
Nūruodas
C C C
Kūtės
Vakarīnė
Kūtiu vakarīnė prasided, kap jau ožtek Vakarė žvaidzie. Tūmet ont stala, sīkēs ė pastalie, kraun šėina, ont tou šeina tėisa švarė staltėisė ėr ėšdeliuo jiedius. Da stala būn ka vėsap dailē ėšdabėn – rūtuom, eglės skojėm, šiaudū dėrbėnēs. Ont stala būtėnā ded žvakė, krīžali, švėnta abruozdieli. Sīkēs da liuob statīs nanūkolta rogiū pieda. I Kūtės sosirenk vėsi šeimuos žmuonis, da liuob pašauktė pas savėi ė kuokius kaimīnus, katrėi natora šeimuos, ūbagus. I rinki nug stala tūmet žmuonis sustuoj aba soklaup ė pasimelda. Paskum šeimuos tievs jėm pašventėnta pluotkelė, atlauža, isided bornuo, tūmet padalėn kėtėm. Basidalėndami pluotkelė žmuonis labėn kėts kėta, palinki, ka būtom geri metā, ka solauktom kėtū Kūtiu. Tonkē pluotkelės ided ėr i jiedius. Jiedama ba šakotiu ė peiliu, tėktās so šaukštās ė ronkuom, kap ta dara dūšės.
Jiedē
Kūtėm taisa 12 jiediu, ba metūs ī 12 mienesiu – 12 Jiezaus apaštalu. Glabniausis Kūtiu jiedis (aukštaitiūs) liuob būs Kūčė – tas ī brinkītė grūdā, ožpiltė mėišėmo (sokros aba medos so ondenio). Da taisa avėžu kėsielio, žovi (līdeka, silkė), grības, slėžėkus so agounu pėino, žėrnius, kap kor kuompuota. Žemaitiams paprasti jiedē ī sogrūstas paspirgintas, droska ė pėpėrās pagardintas kanapės (kanapīnė aba spėrgotė) so vėrtuom naloptuom bolbėm, popu, žėrniu ė kroupu mišrānė (kionkė), cėbolīnė (cėboliu rasals su pirkšnīsė keptuom silkiu galvuom), silkė, agounu pėins, avėžū kėsielios ė kūtiokā. Ka tas jiedis pasninkėnis ī, ta ė kep ana ont alėjaus, vuo ne ont taukū a svėista. Ont Kūtiu stala vėsūmet liuob būs medaus ė dounas, ka kėtās metās natrūktūm stiprībės, vuobouliū ė rėišotū, katrėi neš meilė, ė da spangouliu, katras sauga nug neprietėliu. Jiedama tīlē, būtėnā pamėnavuojami nūmėrė̄ šeimuos narē, aba tėi, katrėi nagal būtė so šeima. Nabaštėkams palėik toščės tuorielkas, ba vierėjama, ka anėi nakti pagrīžt i nomūs, ė jied Kūtės.
Muonā ė kėti papruotē
Pu jiedė prasided muonā – patsā glabniausis borts ī šiauda traukėms. Kas ėštrauka ėlgesni šiauda ėš pu staltėisės, tasā būktās gīvens ėlgiau kap tas, pas katrou šiauds tromps ī. Da par Kūtės žmuonis veiza i dongu, ė palē uora spieja, kuokėi būs kėti metā. Kūtiu vakaruo gerā pašera gīvuolius, kėti būn, ka doud pluotkelės aba jiedė nug stala (īpatingā bėtėm). Žmuonis liuob sakītė, ka Kūtiu nakti gīvuolē tarposavie ruokounas, ale jēgo žmuogos ėšgirst anūm ruoda, ta anam smertėis atēs. Jaunėms liuob torietė daug muonu, ka parspietom, a kėtās metās apsiženīs: liuob ims i saujė slėžėkus ė anūs skaitliuos, a ėšēn puora, aba gliebs tuoras žiuogrius, a puora. Kėts muons ī lėitė vaška aba švėna i ondeni, ė veizietė, kas gaunas – kap ėšlėijėms ėšruod, tas tavėi ė lauka.
Pu jiediu žmuonis tėpuogi liuob ruokoutėis aple švėntus dāktus, tradėcėnės vieras, Bėblėjės eilotės ė kt., diekavuotė kėts kėtam, linkietė gerū metu.
Žemaitē pu Kūtiu stala tonkiausē nukrauna, vuo aukštatiūs ė dzūkus ana palėik, ka buočiu dūšelės (da saka, ka aniuolielē, Dievolis) pajiestom.
Šaltenē
Kateguorėjė:Žemaitiu švėntės Kateguorėjė:Nedielės straipsnis
Rosienu kalba
Rosienu kalba (rosienėškā: руски язик aba русинськый язык) - rītū slavu kalbū gropē priklausontė kalba, katra ruokoujas aple 60 tūkst. prieteliu. Dėdliausē ana ruokoujamas Vakarū Okrainuo (Ožkarpatie), rītū Sluovakėjuo, Serbėjuo.
Kateguorėjė:Slavu kalbas
Gyvai
Nūruodas
Kateguorėjė:Mozėkontā
Fašėzmos
thumb|150px|Fašėstu sėmbuolis Fašėzmos īr tuotalėtarėnė tuolėma dešeniuojė puolėtėnė ideoluogėjė, atsėradosė Italėjuo XX a. tretiuojė dešėmtmetė pradiuo.
Fašėstėnės vīriausībės isigaliejėsės bova Italėjuo (1922-1945 m.), San Marinė (1923-1943 m.), Mančiūko (1932-1945 m.), Austrėjuo (1934-1938 m.), Romonėjuo (1940-1944 m.), Jugoslavėjuo (1935-1939 m.), Ispanėjuo (1936-1975 m.), Portugalėjuo (1933-1974 m.), Graikėjuo (1936-1941 m.), Sluovakėjuo (1939-1945 m.), Albanėjuo (1939-1943 m.), Prancūzėjuo (Viči Prancūzėjės režėms 1940-1944 m.), Joudkalnėjuo (1941-1943 m.), Haitie (1957-1968 m.)
Tēpuogė Vuokītėjuo (Tretiam Reichė) 1933-1945 m. čieso ė anuos okupoutuos terituorėjuos bova ivestė nacėstėnē režėmā.
Tēpuogė veizieket
Kateguorėjė:Etnuocentrėzmos Kateguorėjė:Puolitėnės ideuoluogėjės Kateguorėjė:Valdīma skvarmas
Petē
thumb|240px|Petīs
Petē ī žmuogaus kūna vėita, katruo jongas ronkas so krūtėnė. Ton vėituo ī dėdlis sānarīs, ont katruo laikas žastis ė cielas ronkas. So nogara petē jongas par menti, so kaklo – par raktėkauli.
Ont petiū žmuonis nug sena liuob nešiuos vairius nešolius: kon tās ožkabėnė̄ ont niešiu, sodiejė̄ i kokštara.
Rotkėškē
Rotkėškē - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Petē
Kateguorėjė:Kūns
Rotkėškē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 24 žmuonis.
Jorkātē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 59 žmuonis.
Istuorėjė
Jorkātē mėnavuojamė 1695 m. Šviekšnas dvara ėnventuoriou, ton čieso kaimalie gīvena 9 šėimas.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Onkuonīs
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Muotējėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemieže seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 68 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Aukštmėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena nivēns žmuogos.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Perstekie
thumb|240px|Žovavėms so perstekė thumb|240px|Perstekės pėrštā. Ėš Gvėjanas
Perstekie ī tuokis rakonds žovē gaudītė. Perstekie tora ėlga kuota (tonkiausē medėni) ė kuoki rakšta gala – tonkiausē ta tories šešis gelžėnius pėrštus so kabėnokās. Tūs pėrštus pritaisa vairē – sokal i kuota, ėškert ont pluokštės, katra tvėrtėnas ont kuota ė panašē. Dėdlie senuobie perstekės dėrbėnas žmuonis ėr ėš kaula, raga, kabėnokus taisė ėš tėtnaga.
Kateguorėjė:Žvejīstė
Stagintrakis
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Oustadvarė švītorīs
Oustadvarė švītorīs ī švītorīs, katrs stuova Šėlotės rajuonė, Rosnės saluos vakarū šmuotė, ont Atmatas kronta.
Kateguorėjė:Lietovuos švītorē
Augėškē
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Bondielis
200px|right|thumb|Švėižē ėškeptė bondielē
Bondielis ī kepams, tonkiausē kvėitėnis, jiedis. Bondielē tonkiausē būn mažėlelē, aple delna dėdloma. Gal būt vėsuoke skuonē. Žemaitėjuo tonkē būn so ouguom.
Kateguorėjė:jiedē
Morlėnė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemieže seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 78 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Šloutžvaizdė
thumb|150px|Šloutžvaizdė Šloutžvaizdė, aba šlouta, žvaizdie so šlouta, žvaizdie so rīkštė, kuometa ī tuokis dongaus kūns, katros ėšruod kap žvaizdie so šlouta aba oudega. Tas ėš tikrā ī tuokis nedėdlis kuosmėnis kūlis, katros kap ė planetas skrend i rinki nug Saulės, bet nuognē dėdlio lonko, tūdie retā pasiruoda. Prīšās Saulė šluotžvaizdės ledā jėm tėrpė ė palėik „oudega“ dongou.
Žemaitėjuo
Žmuonis žemaitiūs liuob sakītė, ka šloutžvaizdė bluogs znuoks ī: kor pasiruod žvaizdie so šlouta, tenās vėskon ėššloun. Tūdie žmuonis mīslėjė, ka šloutžvaizdė ruoda, ka būs kuokė negonda: vaina, bads, mars.
Kateguorėjė:Dongaus kūnā
Kartopē
Kartopē - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 171 prietelės.
Medīnā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Žeimē (Variena)
Žėimē - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo. Anuo gīven 70 prieteliu. Kaims īvēn ī Dzokėjės nac. parka terėtuorėjė.
Karklos
thumb|240px|Karklos
Žeimē (Variena)
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Karklos
Karklos (Salix subg. Caprisalix) ī tuokė glousnė, katra ėšaug kap krūms. Karklā aug šlapiūs pėivūs, šalėp opiu, ežerū, balū. Aug spierē, nuognē tarpē ī. Žīdia onksti pavasarie pūkoutās „avėlēs“. Vėita kor aug karklā šaukiama karklė, karkla, karklīno.
Karkla šakas (vītės) nuognē gerā lonkstas, tūdie ėš anūm dėrb kašėkus, rakondus. Aple kuoki miemi saka ka ont palinkosė karkla vėsas uožkas lėp.
Kap katrėi karklā:
Kateguorėjė:Medē
Sokraus diabets
Sokraus diabets, sokraus lėga īr lėga, katrō sukel onglėondeniu apīkaitas sotrėkėmā, lemuntis gliokuozės kiekė kraujī padėdiejėma.
Kateguorėjė:Lėgas
Jorkėškė (Šėlotė)
Jorkėškė - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 25 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Diana
thumb|right|300px|Prėncesė Diana thumb|right|100px|Prėncesės Dianas muonuograma
Diana Frances Spencer, Velsa Prėncesė Diana ( g. 1961 m. lėipas 1 d. Sandrėngemė, Onglėjuo – m. 1997 m. rogpjūtė 31 d. Parīžiou) bova Jongtėnės Karalīstės kruonprėncesė nūg 1981 lėgė 1996 m. Prėncesė Diana liuob padietė sergontėms, biedniems žmuonėms, dėrba krūvuo labdaruos pruojėktu, bova dėdlē puopolērė terp žmuoniū.
Žova 1997 m. autoavarėjuo Parīžiou.
Kateguorėjė:Jongtėnės Karalīstės valduovā
Ruslē (Šėlalė)
Ruslē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 1 km i šiaurės vakarū šmuota nū Kaltinienū miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Termuodinamėka
Termuodinamėka īr muokslos, tėrons bėndras makroskuopėniu fizėkėniu sėstemu savībės. Palē oždoutiū puobūdi gal būtė:
Termuodinamėkas princėpus ėr ėšvadas grind statistėnė fizėka.
Termuodinamėkas diesnē
Termuodinamėnė līgsvara apjem termėnė līgsvara (šėloma, temperatūra), mekanėnė līgsvara (darbs, sliegėms) ė kemėnė līgsvara.
Potra
Potra - skīsts jiedis, ėšdėrbams vėrdont ondenie maistā prodoktos, kāp bolbes, mēsā ė pan. Potras jiedamas nūg senuobės, gal būt ėšdėrbamas vėsuokēs būdās.
Šaltenē
Kateguorėjė:jiedē
Termuodinamėka
Termuodinamėkas diesnē
Kateguorėjė:Fizėka
Varlaukis
Varlaukis - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 150 prieteliu.
Svėrnē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 73 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Tretiuonīs
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 57 žmuonis.
Šaltakėnė
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Riezgalē (Šėlalė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 65 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Bals
thumb|200px|Baltė̄jė ė geltuonė̄jė balā
Bals (, vėituom plokė, uožkabarzdis) īr augals, prėgolons viedrīnėniu (Ranunculaceae) augalū šeimā.
Tuos ī daugėmetės žuolės so cėlindra aba gomba skvarmas šaknėstėibēs. Apatėnē lapā so kuotās. Žėidā paskiri, dėdluoki.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Nauru prezidėnts
link=https://bat-smg.wikipedia.org/wiki/Abruozdielis:09.28_%E7%B8%BD%E7%B5%B1%E6%96%BC%E5%AE%98%E9%82%B8%E6%99%9A%E5%AE%B4%E8%AB%BE%E9%AD%AF%E6%96%B0%E4%BB%BB%E7%B8%BD%E7%B5%B1%E5%AE%89%E6%A0%BC%E6%98%8E(Lionel_Aingimea)_(48808645487)_(cropped).jpg|miniatiūra|Lajuonelis Eingimėjė Nauru prezidėntā :
Šaltenē
Kateguorėjė:Nauru prezidėntā
Aduomātē (Paberže)
Aduomātē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 20 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Šakē
Šakē (lt: Šakiai) – miests Marėjampuoles apskrities, 50 km ī šiaurė nu Marėjampuoles; Šakiu rajuona cėntros.
kateguorėjė:Šakiū rajuona gīvenvėitės
Gigafactory 1
Tesla Gigafactory 1 - dėdlė Tesla mašėnu ė batarėiku dėrbīkla Nevadas valstėjuo, JAV. Ta dėrbīkla īr vēna dėdliausiu dėrbīklu vėsam Svietė. Ta dėrbīkla īr ėšbūdavuota, tēp ka būtom kū daugiau akaluogėška ė draugėška aplėnkā. Pradieta būdavuotė 2015 m., dėrb nug 2017 m., vuo galiausē ėšbėngta būs 2020 m. Ontra tuoke dėrbīkla būs būdavuonama Euruopuo.
Kateguorėjė:bėndruovės
Tamperė
Tamperė (, SV Tammerfors) īr miests Suomėjės pėitūs, ežerū apsoptie. Miestė gīven 239 tūkst. žmuoniū.
Kateguorėjė:Suomėjės miestā
Konsepsjuona provincėjė
250px|thumb|right|. 240px|thumb|right|. Konsepsjuona provincėjė īr vėina ėš 4 Biuobiuo regėjuona provėncėju. Suostėnė īr Konsepsjuons. Pluots: 3 439 km². — Gīventuoju: 912 889 (2002).
Kateguorėjė:Čilė
Slavu kalbas
Slavu kalbas - kalbū šeima prėklausontė ėndaeurpeitiu kalbu gropē.
Muokslėnīnkā skėrsta slavu kalbas ī 3 glavnas šakas: (Palabe slavu) kalba ė obodrėtu kalba
Kateguorėjė:Slavu kalbas
Stankotėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemieže seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 34 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Trakelē (Prėinā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Perdalė
Abruozdielē
Kateguorėjė:Žemaitėjės ežerā
Pempės (Šėlalė)
Pempės - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 4 km i šiaurės vakarū šmuota nū Kaltinienū miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 23 žmuonis.
Zakavuolē
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Televisión Nacional de Chile
right|200px|thumb Televisión Nacional de Chile īr Čilės televėzėjės translioutuos, ikorts 1969 metās.
A1
thumb|Aukšteuse A1 vėita
Televisión Nacional de Chile
Nūruodas
Kateguorėjė:Čilės televėzėjės kanalā
A1
A1 (Vėlnios - Kauns - Klaipieda) glavneusės automobėlio grėitkelės ēnontės par Lietova.
1970 m. lapkristė 3 d. bova atėdarīta autostrada Vėlnios-Kauns, tomet ton bova patė moderneuse TSRS automagėstrale. Roužos Kauns-Klaipieda ožbėngts 1987 m.
A1 ēn par tūs mietsos ė miestalios:
Lietovuos naciuonalėnė krepšėnė rinktėnė
Lietovuos naciuonalėnė krepšėnė rinktėnė īr vėina stėpriausiu svieta rinktėniu, FIBA reitingė Lietovuos rinktėnė ožjem 6 vėit. Lietovuos rinktėnė 3 kartus ėšluošė Euruopas čempionata ė 3 kartus ožjiemė 3 vėita Olimpinies žaidīnies. Nu 1940 m. lėgė 1990 m. Lietovuos rinktėnė nežaidė jokiamė tornīrė diel TSRS okupacėjės ė vėsė geriausė Lietovuos krepšininkā atstovava tuos šalėis komandā. 1935 metās Lietova mėgėna patektė i pėrmūji Euruopas čempijuonat, no nesiekmingā.
1937 metu rinktėnė
1937 metās Lietova pateka i Europas čempionata, katras vīka Latvėjuo, vuo Latvėjė tou meto bova Euruopas čempionė. Lietovē ėškart bova vadėnamė būsėmāsēs autsaiderēs, nuors anū sodietie bova ė daug Amerėkas lietoviu. Lietova jau pėrmuosiuos rongtīnies pateikė staigmena pargaliedama Italėjė, vieliau sekė pergalės prīš Estėjė ėr Egėpta. Lietova pateka i Euruopas čempionata posfėnalė, katramė pargaliejė lėnkus, vuo fėnalė ontra karta parklopdė Italus ė pėrma karta patapa Euruopas čempionė.
1939 metū rinktėnė
1939 metū Euruopas čempijuonats vīkak Lietuvuo, Kaunė, kūtik pastatītuo Kauna Spuorta Halie. Lietovems bova kelams vienintelis tėkslos - auksos. Šīkart ož Lietova nosprėndė žaistė ė vėins geriausiū tuo meta pasaule krepšininkū Pranis Lobėns, katras 1936 metās su JAV rinktėnė bova tapes olimpėnio čempijuono, uns bova i Amerikas komandas kapituono.
1940-1991
Kadangi pu Ontra pasaulėne kara Lietova atsidūrė Tarībū Sajunguo ta ana ė negaliejė žaistė krepšėnė kāp atskėra valstībė, dėltuo geriausė Lietuvuos krepšininkā atstovava TSRS rinktėnė. Su TSRS daugiausē pasėikė M. Paulausks, S. Botauts, S. Stonkos, A. Sabuonis, Š. Marčiuliuonis, V. Chomičios, R. Kurtinaitis ė daug kėtū.
1992 metū rinktėnė
Lietova 1992 metās debiutava Olimpinies žaidīnies ė laimiejė bronzas medalius. Ož Lietov žaidė geriausė šalies žaidiejā. Komanda bova baisē draugėška ė susižaidus'. Toukart rinktėnes žaidiejā bova vadėnamė dėdles patrijuotās.
1993-1994 metū rinktėnė
Lietova pu tuo ka laimiejė bronza olimpijaduo nesugebiejė patektė i Euruopas čempijuonat. Per atrunkuos varžības šalē neatstovava geriausė žaidiejā ė dėltuo komanda neiškovuojė tep truokštā kelialapė, vuo nepatekėms i Euruopas čempijuonat automatėškā atiemė ė galimībė kovuotė dėl patekėma i Svieta čempijuonat.
1996 metū rinktėnė
1996 metū olimpėnes žaidīnes tapa atsisveikėnėmo daugomā rinktėnes krepšininkū. Pu olimpiadas vos ne posė komandas bengė karjier rinktinie ė bengė nebetkāp vuo apėntās ėškovuoto bronza.
1997 metū rinktėnė
I 1997 metū Euruopas čempijuonata rinktėnė bova ėšlīdieta be dėdlesniū ėliozėju mat komanda bova jauna ė nepatīrusi. Rinktėnē pradiejė vadovautė jauns treneris Juonis Kazlauskis. Rinktėnē bova ėškelts uždavinīs patektė i geriausiū aštontoka ė komanda tūn ivīkdė. Rinktėnė Euruopas čempijuonatė ožjiemė šešt vėit ė gava galimībė debiotoutė Svieta čempijuonatė.
Komandas sudietes
Vīr. treneris: Jonas Kazlauskas
1998 metū rinktėnė
I Svieta čempijuonata Lietova važiava ne kāp favoritė, komanda neturiejė superžvaigždžiū, ėšskīros A. Karnišova.
Lietovā bova ėškelts uždavinīs patektė i šešiolėktoka, vuo rinktėnė geruokā viršėjė uždavin ė užjiemė septīnta vėita.
Joudšėliu seniūnėjė
Joudšėliū seniūnėjė - seniūnėjė Vėlniaus rajuona pėitūs, centros - Joudšėlē.
Plaštaka
Plaštaka ī ronkas dalės, katra tūliaus už rėiša ī. Tas ī, plaštaka – delna so pėrštās ī. Ana skėrta kon tās laikīmou, toriejėmou, rinkėmou, spaudėmou.
Joudšėliu seniūnėjė
Nūruodas
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona seniūnėjės
Lietovuos naciuonalėnė krepšėnė rinktėnė
2000 metū rinktėnė
Pu nesėkming Euruopas čempijuonata i olimpijad išvažiavusi Lietuvuos rinktėnė nepuoseliejė dideliū vilčiū iškovuotė medalius. No lietovē iveikė gropes varžības, peršuoka ketvirtfinale barjier, ė pateka i pusfinali kor turieje kovuotė su dar nenugalieta Svajuoniū komando. Prieš rungtīnes nebova abejuoniū ka laimies amerikietē, no lietovē paruodė charakteri ė tik per plauk nenugaliejė nenugalėmūjū, rezoltats 85-83. Tuos' rongtīnies api savė pranėšė būsėmuoji krepšėnė superžvaigždie Šarūns Jasikevičios, uns užtemdė vėsas JAV žvaigždžes ė tapa geriausio rongtīniu žaidiejo. Pralaimiejė pusfinalie lietovē atsitėisė ė nugaliejė Autralėjė kovuo dėl bronzas ė trečio olimpijaduo iš eiles laimiejė tretė vėitė.
Plaštaka
Plaštaka da ė tuokė seuobėnė miera ī – so ana mieruos audėnė, lašėniū stuoroma.
Lietovuos naciuonalėnė krepšėnė rinktėnė
2001 metū rinktėnė
I 2001 metū Euruopas čempijuonat Lietova važiava kāp favoritė, vuo ė patīs lietovē neabejuojė ka laimies kuoki medali, no jau gropes varžībuos lietovē pralaimiejė prancūzam ė dėl patekėma i ketvirtfinali turiejė kovuotė su latvēs. Lietova neabejuojė ka nugalies kaimīnus, no Latvėjė pateikė dėdžiaus staigmen ė nugaliejė lietuvius. Lietova Euruopas čempijuonatė užjiemė prasčiausė vėit per vėsa istuorėjė - pasidalėjė 9-12 vėitās. Fiasko Euruopas čempijuonatė liemė ka Lietova nepateka i Svieta čempijuonat.
2003 metū rinktėnė
2003 metās Lietova pu 64 metū pertraukas apėntās tapa Euruopas čempijuonė. Lietovē nugaliejė vėsus varžuovus ė nepatīrė nė vėina pralaimiejėma. Prīš čempijuonata bova iškelts tėkslos patektė i 2004 metū Olimpėnes žaidīnes, vuo tas reiškė patektė bėnt i šešetoka, vuo kadangi komanda nebova slegama atsakomībes ta ana i laimiejė. Teigama ka ta pergalė īr dėdėle savėtarpė supratėma, draugėškoma ė gerū treneriū sprendėmū dieka.
2004 metū rinktėnė
I Atienū olimpėnes žaidīnes lietovē važiava kāp vėinė iš favoritū, gropes varžībuos' rinktėnė užiemė pėrm vėit, nepatīrė nė vėina pralaimiejėma, nugaliejė netgi Svajuoniū koamand, ketvirtfinalie lietovems nepasipriešėna kinā. Bet pusfinalie apie čempijuonū tėtol svajuojos komand nugaliejė Italėjė, Lietova bova baisē nusivīlusi, bėt mažajamė finalė vėstėik stingies ėš vėsū jėgū, no nugalietė JAV rinktėnes ontra karta nebsugebiejė. Pėrmūji kart olimpinies žaidīnies bova užjimta ne tretiuojė vuo ketvėrtuoji vėita.
Plaštaka
Da ī tuokis žemaitėšks pasakīms „viejus plaštakuom gaudītė“, katros rēšk – „dėrbtė niekus“.
Lietovuos naciuonalėnė krepšėnė rinktėnė
2005 metū rinktėnė
Euruopas čempijuonatė Lietova tikiejuos apgīntė tėtol, no vėskū sujaukė žaidiejū atsisakīmā atstovautė Lietovā, bei krepšininkū traumās, kėtė krepšininkā nusprėndė bengtė karjier rinktinie. Komandā bova iškelts uždavinīs patektė i Svieta čempijuonat i lietovē anū ivīkdė. Vagol sudieti laikītė autsaideres anėi tepralaimiejė vos kārt - ketvirtfinalie prancūzams ė užiemė pėnkt vėit. Lietova ė Graikėjė bova vieninteles komandas čempijuonatė patīroses tik pu vėin pralaimiejėm. Lietova užiemė pėnkt vėit, vuo graikā palėka naujāsēs Euruopas čempijuonās.
Plaštaka
Kateguorėjė:Kūna narē
Lietovuos naciuonalėnė krepšėnė rinktėnė
2006 metū rinktėnė
2006 metās Lietova jau surinka daugiau pajėgėsniu žaidieju nego 2005 metās ė anā bova iškelts uždavinīs patektė i geriausiujū ketvertoka, no Lietuvuos rinktėnė žaidė baisē prastā. Darė daug klaidū, komandā "nesiklėjava" žaidėms ė tebova užimta tiktā 7 vėita. Lietova čempijuonatė pralaimiėjė Graikėjē, Turkėjē, Ispanėjē ė dar vėin kart Turkėjē. Pu čempijuonata kai korėj žaidiejā pradiejė rokoutėis ka rinktinie nier tvarkuos, vuo zars atsistatīdėna rinktėnes treneris Antans Sireika.
2007 metū rinktėnė
thumb|right|190px|Lietova žaid draugėškas rongtīnes su Svieta čempijuonās ispanās (2007-08-16 Gijonė) 2007 metās Lietovuos rinktėnė pasikeitė iš pagrindiū - i komand atejė naus treneris Ramūns Botauts ė anam pavīka padėrbtė tūn kuo dvejus metus iš eilies nepavīka anuo pėrmtakams - sukvėistė geriausius šalėis žaidiejus. Per 11 sužaistū draugėškū rongtīniū Lietova laimiejė 6, vuo pralaimiejė 5 kartūs.
Lietovuos rinktinė Euruopas čempijuonatė sava C gropie nugaliejė vėsus 3 varžuovus i pateka i F gropė, katruo apėntās vėsus nugaliejė ė pateka i ketvirtfėnali kāp vėinintelė nė vėina pralaimiejėma neturinti komanda, ketvėrtfėnalie lietovē nugaliejė kroatus, vuo posfėnalie nusileida Rosėjės rinktėnė ė siejės 16 d. kovuojė so graikās dėl Euruopas čempijuonata bruonzas medaliū ė anus nugaliejė ė pėrma karta sava ėstuorėjuo laimiejė tretė vėit Euruopas čempijuonatė.
2008 metū rinktėnė
2008 metās surinktuos rinktėnes tėksluos īr apėntās laimietė medalius Pekina Olimpijaduo. Šīmet pėrma karta bova dėdle reali galimībė rinktinie apėntās pamatīti Ž. Ilgausk, bet dėl traumas ė sava kluba draudėma uns ož Lietov nežais. Tep pat dalīvautė rinktėnes stovīkluos dėl ivairiū priežasčiū atsėsakė ė Arvydas Macijauskas, Paulius Jankūnas, Artūras Jomantas. Pėrmėjē Lietovuos varžuovā bova sėlpnas rėnktėnes - Baltarosėjė ė Ėslandėjė. Abėdves rinktėnes bova sotriuškintas (ėslandā cielus do kartus). Pu tuo rinktėnė ėšskrėda i Ėspanėj. Čė ana nugaliejė portugalus, pu tuo praluošė ispanams ė nugaliejė argentinietius, vuo pargrīžė ė suomius. Pu tū rungtiniū komanda ėšskrėda i Kinėje, kor sužaidė dvejas paskotėnes rungtīnes. Pėrmuoses trioškėnontē praluošė JAV, vuo paskutinies nugaliejė Euruopas čempiuonata atronka besiruošiunčius turkus.
Olimpijad lietovē pradiejė dėdlē gerā ėr iškovuojė 4 pergales iš eilies, ė tik paskutinies gropes rongtīnies, katruos nieka nebliemė, praluošė Australėjē 31 taško. Ketvirtfinalie rinktėnė sutrioškėna kiniečius, vuo pusfinalie pu atkakliuos kovuos nusileida svieta čempijuonam ėspanam. Pėnkt kart iš eilies lietovē žaidė mažajam finalė, ėr ontr kart iš eilies anū praluošė. Šī kart ož lietovius stėpresnė bova argentinietē, katrus lietovē bova nugaliejė patiuos pėrmuos rongtīnies. Untruo olimpijaduo iš eilies Lietova palėka ketvėrtuo vėituo.
Nuorodos
Kateguorėjė:Krepšėnė rinktėnės Kateguorėjė:Nedielės straipsnis
Švītorīs
thumb|Švītorīs thumb|Da vėins švītorīs
Švītorīs - buokšts, katros lēd švėisa ė tas lēd laivams saugē plaukiuot jūruo. Anuo švėisas gal' būtė matuomas jūruo ož 30-40 km.
Lietovuo pabūdavuotė ketorė jūras ė trīs Koršiu mariu švītorē:
Gastroenterits
thumb|Lėgas sokieliejē [[virosos|virosā: A = rotavirosos, B = adenovirosos, C = norovirosos, D = astrovirusos. Padėdėnta 150 000 kartu.]] Gastroenterits, da žėnuoms kāp infekcėnė dijarėjė, infekcėnė trīda, īr skrondė ė pluonuosės žarnas oždegėms. Gal sėrgtė gīvē ė žmuonis.
Tonkiausē pasėrēškontīs simptuomā īr trėidėms. viemėms, pėlva suopiejėms. Gal būtė tēpuogė kėtė simptuomā – karštiavėms, slaboms, dehidratacėjė. Paprastā žmuogou tronk ligė dvėijū nedieliu.
Kateguorėjė:Lėgas
Ašmenas Kels
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemieže seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Paplabūdėškē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Ketorvalakiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
US Airways
US Airways īr JAV uora lėnėju bendruovė, prėgol Star Alliance. Ana ėkorta 1979 metās.
Abruozdieliu galerėjė
Kateguorėjė:Uora lėnėju bendruovės
Kanada
Puolitėnė sėstema
Kanada faktėškā valda Jongtėnės Karalīstės karalios, anuo skėrams gubernatuorios ėr ministros pėrmėninks, katros ėšrenkams renkont Kanadas parlamenta.
Administracėnis soskėrstīms
Kanada padalėnta i 10 provincėju ė 3 terituorėjės.
Provincėjės (tonkiau gīvenamė regėjuonā pėitūs, katrėi tor daugiau teisiu nego terituorėjės):
Terituorėjės (retā gīvenamė šiaurėnē regijuonā, katrėi tor mažiau tėisiū nego provincėjes):
Demuograpėjė
Pėrmė̄jē Kanadas gīventuojē bova eskimā (inuitā).
2001 metu duomenim Kanaduo daugiausē gīven kanadėitē (39,2%), onglā (20%) ė prancūzā (15,75%). Šalie tēpuogė īr daug škuotu, airiu, italu, okrainėitiu ė kt.
Kalbas
Kanaduo īr dvė valdėškė kalbė – prancūzu ėr onglu. 1969 m. lėipas 7 d. patvėrtėnos valdėšku kalbū akta prancūzu kalba bova solīgėnta so onglu vėsuom puovīzom, tas padiejė Kanadā palėktė stėprē dvėju kalbu valstībė.
Prancūzu ėr onglu kalbė tor vėiniouda līgė federalėnėm tėismė, parlamėntė ė vėsūs federalėniūs instėtocėjūs.
Akuonuomėka
Kanada priskėrama pri baguotiausiu Svieta valstībiu. Ta īr liousuos rėnkas akuonuomėkas valstībė. Tor dėdli BVP, tėnkontė žmougou, aukšta žmuogaus suocēlėnės raiduos indeksa.
Kateguorėjė:Kanada
Ganīkla
thumb|250px|Gīvuolē ganīkluo
Ganīkla (ėšgana) ī tuokė pėiva (tonkē lonka), katruo ganuos gīvuolē. Tas ī žuolė apaugė̄s žemės pluots, katros doud pigiausi ė nuognē vertinga žaliāji šierala. Būn savāmėškas ėr ožsietas.
Kateguorėjė:Žemės ūkis
Kuompioteris
Kuompioteris - elektruonėnė skaičiavėma mašėna.
Ont anū īr prėkorta daug kuompiotėrėniu žaidėmu.
Eržvėlka suoda
Eržvėlka kaims - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Kuompioteris
Kateguorėjė:Teknuoluogėjės
Babuonėškės (Paberžė)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Eržvėlka suoda
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Svuobėškis (Ruokėškis)
Svuobėškis - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Taurėikas
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Šakalē (Kelmė)
Šakalē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Kalkėškė
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo.
Istuorėjė
1991 metās, aront dėrva, rasts XVIII omžiaus ontruosės posės - XIX omžiaus pradiuos sėdabrėniū Rosėjės muoneto luobis (vėršaus 50 vėinetu).
1997 metās bova – 13 ūkiū, 35 gīventuojā. 2001 metās Kalkėškie gīvena 26 žmuonis.
2009 m. siejės 9 d. žova nū muokīmuokīklas nomėi kelėivėne bagrīžtontis vėinioulėkas metū vāks.
Šaltenē
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Canal 13
right|220px|thumb Canal 13 īr Čilės televėzėjės translioutuos, ikorts 1959 metās.
Nūruodas
Kateguorėjė:Čilės televėzėjės kanalā
Rundalies paluocē
thumb|right|260px|Rundalies rūmā thumb|right|260px|Reprezetacinis kėims
Rundalies paluocē (lv. Rundāles pils) - baruoka arkitektūras paminklos Latvėjuo, Bauskės rajuonė, Rundalie. Nu 1972 m. čė īr muziejos. Vėsa kuomplėksa sodara pastatū ansamblis so atšlaimu ėr parks. Paluocē pabūdavuotė 1736-1770 m.; arkitekts V. Rastrielis. Paluociūs īr aple 140 kombariū, katrū patės vertingiausė īr Baltuojė ėr Auksėnė salės, bėbliuotėka, abruozdu galerėjė.
Rundalies paluocē bova Kurša konėgaikštė E. Biruona vasaras rezidėncėjė.
Kalnalis (Šėlotė)
Kalnalis - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 27 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Rundalies paluocē
Kateguorėjė:Latvėjė
Juons Uohmans
Jonas Öhman (Juons Uohmans) - puolėtuoluogs, istuorėks, kėna kories ė žornalėsts. Kėlėma nū Švedėjės, bat gīven Lietovuo. Pėrmuojė lėika i Lietova atvažēva pū 1991 m. sausė 13 d. notėkėmū
Šaltenē
Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis Kateguorėjė:Švedėjės žmuonis
Viežīs
thumb|250px|Viežīs miniatiūra Viežīs ī gielam ondenie gīvenons gīvis, prėgolons prī viežēgīviu. Kūns apkieravuots kėituom skvaruom (anūm tor 20), prėikie tor žnīplės. Būn aple 17 cm ėlgoma. Viežīs vākšt vismūet atbolā.
Viežē tonkiausē given švariūs opiesmūs, pasėkavuojė̄ pu kūlēs, lūžtvėm. Sava skėlvie viežē nešiuo kalkiu kūlalius, katrėi vadėnamė viežė girnuom.
Kateguorėjė:Gīvē
Pluonėms
thumb|230px|Pluonėma vėita
Pluonėms aba pluonėmā ī vėita galvuos šuonūs, tūjaus ož akiū, tas ī, terp akiū ėr ausū. Pluonėmū kaulā ī pluonuoki (ėš čė ė pavadėnėms), skūruos ė taukū mažā, tūdie anūs kap sotrėnkus, žmuogos gal spierē pasimėrtė. Par pluonėmus žmuogu lėngva ožmoštė. Par pluonėmus so kramė jongas apatėnis žondėkaulis.
Kateguorėjė:Kūna narē
Keltu kalbas
Keltu kalbas ī kalbū šeima prėklausontė ėndaeurpeitiu kalbu gropē, paplėtoses Brėtu salūs, šiaurės vakaru Prancozėjuo, Ėspanėjuo ė Portugalėjuo.
Tuos ī:
Daugoms kėtū keltu kalbū, īpatingā žemīnė, par omžius ėšnīka.
Kateguorėjė:Indėeuruopėitiu kalbas
Valtiūnā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Joudšėliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 083 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Lėipīnā (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
KLM Royal Dutch Airlines
200px|right|thumb|KLM [[Boeing 747|Boeing 747-400 liektovs.]]
KLM Royal Dutch Airlines īr Olandėjės uora lėnėju bendruovė. Ton īr seniausė tabvēkontė uora lėnėju bendruovė svietė, ana ėkorta 1919 metās.
Kateguorėjė:Uora lėnėju bendruovės
Valakielē (Variena)
Valakielē - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Pasausalis
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 3 km i pėitrītiū šmuota nū Kaltinienū miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 34 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Alguorėtmos
thumb|Paprasta alguorėtma pavīzdīs - Euklida alguorėtmos, nauduojams [[svēks skaitlios|svēkū skaitlių dėdliausiam bendram dalėkliou rastė.]] Alguorėtmos aba algoritmos īr grėižtų taisīkliu, palē katras īr atlėikamas operacėjės, seka, lēdontė ėšsprēstė matematėkas aba luogėkas oždoutės. Sodaruomas skėrstont sprendėma eiga i etapus, anus detalėzoujont ė nustatont anū luogėnius rīšius. Paprastiausis alguorėtmos īr taisīklės, palē katras īr atlėikamė aritmetėkas vēksmā: Euklida alguorėtmos, kvadratėnės šaknėis traukėma alguorėtmos, determinanta apskaitlēvėma alguorėtmos.
Kateguorėjė:Luogėka Kateguorėjė:Matematėka
Baruoneliū suoda
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 30 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Miežiuonīs (Šalčėninkā)
Miežiuonīs - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Pabares seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 33 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Sandis Buškevics
Sandis Buškevics (Sandis Buškievicos, gėmė 1977 metās sau 28 dėin Ventspilie) - Latvėjes krepšėninks. Latvėjes rinktėnes kandidats. Prait sezuon žaid Vilneus "Lietuvuos ryt" komanduo.
Buškevic ūgis yr 190cm, svuoris 80kg. Uns žaid įžaidiej i atakuojant gyniej pozicijuos.
Pagėrē (Jorbarks)
Pagėrē - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 21 prietelės.