cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Rėmkėškė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Vuoversē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Pernaravas kaims
Pernaravas kaims - Kiedainiu rajuonė, Pernaravuos seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 3 prietelē.
Pavinkšnē
Pavėnkšnē - Kiedainiu rajuonė, Pernaravuos seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 31 prietelē.
Roslē (Klaipieda)
Roslē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Duovėlū seniūnėjuo. Anuo gīven 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Etanuolis
thumb|150px|Muolekolėnė stroktūra Etanuolis o etila alkuoguolis, liaudėškā vadėnams tīsiuog alkuoguolio – alkuoguoliu klasės jongėnīs (C2H5OH), torontės do onglėis atuomos. Tas kemėnis jongėnīs sava fizėkėniem savībiem panašos i ondėni, tudie anō ėšgrīnėnt labā sonko. Dėstėliacėjės būdo gaunams etanuolis īr 96,5 % palē tūri. Gierals, pagamėnts ėš 38-40 % etanuolė, ondėns ė kėtū medegū, vadėnams šnapso.
Pėktuožē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Duovėlū seniūnėjuo.
Etanuolis
Kateguorėjė:Uorganėnė kemėjė
Pėktuožē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 47 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Biržtvīns
thumb|250px|Biržtvīns
Biržtvīns (da biržtva, biržė, biržės, beržīnalis, beržīnuos) ī tuokė medė, katruo daugomuo aug beržā.
2001 m. aple 20 % Lietovuos mediu bova biržtvīnā. Daugoms anūm ī Lietovuos vėdorī, rītūs ė šiaurie, Žemaitėjuo nie nuognē gausē. Biržtvīnūs beržā aug draugom so eglėm, apošėm, ousēs, joudalksnēs, pošėm.
Biržtvīnā tonkē aug pelkies, kēsīnūs. Pu medēs, trakė aug mielīnės, zōkė kuopūstā, bruknės.
Kateguorėjė:Medė
Švėlpėškē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Olaf Broch
Kateguorėjė:Nuorvegėjės žmuonis
Mažė̄jė Ibienā
Istuorėjė
2011 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniū.
Vartėšē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Poikuonē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vandiuogaluos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Naus Delis
Naus Delis (, pandž. ਨਵੀਂ ਦਿੱਲੀ, urdu نئی دلی) ir ofėcēliuojė Indėjės suostėnė, Delė metruopuolėjės dalės. Krūvuo so Senoujo Deliu sodara Indėjės suostėnės terituorėjė.
Miestė isikūrosės valstībėnės Indėjės īstaigas, ožrobežė valstībiu atstuovībės. Naus Delis īr Indėjės suostėnė nu 1947 m.
Kateguorėjė:Indėjės miestā Kateguorėjė:Suostėnės
Jasoduonīs
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Pėca
thumb|right|300px|Pėca thumb|300px| Pėca - pečiou kepams, ėrīnke fuormas, ėš Italėjės kėlis jiedis, gamėnams ėš ėrīnke fuormas papluotē, panašaus ė mācī ėr kėtu ėngredientu, didlē tonkē - pamėduoru, sūre ėr mēsas. Didlē tonkē jiedama pėca so pamėduoru padažo.
Pėca Žemaitėjuo
Žemaitėjuo pėca atsėrada XX o. paskotėne dešīmtmete pradiuo, Lietovā par nujė palėkos liousā. Dėdliausē ėšplėta XX o. paskotėne dešīmtmete pabėnguo, XXI o. pradiuo, kūmat grēta paplėta pėcerėju tėnklā.
Kateguorėjė:Italu jiedē
Padaugopis
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vandiuogaluos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Lietenē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Tėrkšliū seniūnėjuo. Anuo gīven 165 žmuones. Īr ėšlėkosės 3 senuobėnės klietīs.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Babrunga seniūnėjė
Babronga seniūnėjė īr Žemaitėjuo, Plongės rajuona cėntrė. Cėntros īr Babrongs.
Žvelsa
Ėntakā: Suodas šalep Žvelsuos: Pažvelsis, Dėdlė̄jė Muostātē, Tėlvėkā, Jorjuonā, Lapē, Žvelsienā.
Babrunga seniūnėjė
Nouruodas
Kateguorėjė:Plongės rajuona seniūnėjės
Mėlvīdā (Pernarava)
Mėlvīdā - Kiedainiu rajuonė, Pernaravuos seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 10 prieteliu.
Žvelsa
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Rėmkā (Duovėlā)
Rėmkā - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Duovėlū seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Vencavā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Bėtėnā (Šiaulē)
Bėtėnā - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Joknātē (Skouds)
Joknātē - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Aleksandrėjės seniūnėjuo. Anuo gīven 12 prieteliu.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Bombolīne
Bombolīne - Kiedainiu rajuonė, Pernaravuos seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Pelerguonėjė
thumb|250px|Pelerguonėjė
Pelerguonėjė īr žėidėnis augals, kvietkos. Vagol klasfėkacėjė prėklausa snapotėniu (Geraniaceae). Žėidā tonkiausē rauduonė, ale būn rožavu, baltū. Lapā kluostītė, dontītās šmuotas, tor specėfiška kvapa.
Pelerguonėjės nu senuovės Žemaitėjuo augėnamas kap kambarėnē kvietkā. Tonkē augėnama nuognē kvepantė pelerguonėju rūšės - jeruonėms (Pelargonium odoratissimum). thumb|left|
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Kvietkas
Joudē (Trakā)
Joudē - gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Aleksėndra Gėrdėnis
thumb|200px|Aleksėndra Gėrdėnis
Joudē (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Aleksėndra Gėrdėnis
Gėrdėnis Aleksėndra Stanėsluovs (gėmė 1937 m. spalė 7 d. – mėrė 2011 m. siejės 16 d.) bova Lietovuos kalbėninks kėlėma nu Žemaitėjės, habėlėtouts muokslu daktars.
Vaira Vīkė-Freiberga
thumb|200px
Aleksėndra Gėrdėnis
Gėmė Trīškiūs, Telšiū kraštė, muokėnas Trīškiūs, Ožlėiknie, Mažeikiūs. 1962 metās pabėngė Vėlniaus onėversėteta. Paskum palėka diestītojo, 1983 metās gava fėloluogėjės muokslu daktara varda. 1984–1989 m. bova fėloluogėjės katedras vediejo, tepuogė vaduovava Eksperimentėnės fuonetekas laboratuorėjē.
Joudē (Trakā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Vaira Vīkė-Freiberga
Vaira Vīkė-Freiberga  ana īr bovosė Latvėjės prezėdentė. Ana bova 6-uojė šalėis prezėdentė. Liuob vaduovautė nug 1999 lėgė 2007 m.
Aleksėndra Gėrdėnis
Aleksėndra Gėrdėnis bova muoderniuosės eksperimentėnės fuonetėkas, statistėnės kalbuotīras specēlėstos. Tīrė fuonoluogėjės, dialektoluogėjės, eksperimentėnės fuonetėkas, lietoviu kalbuos ė kėtū baltu kalbū istuorėjės, bendrėnės kalbuos teorėjės biedas. Ons pėrms ėš lietoviu kalbėninku apibendrėna lietoviu kalbuos fuonoluogėjės tīrėmos, susėstemėna ė sunuormėna termėnos, sukūrė origėnale klasėkinės bendruosės fuonoluogėjės teorėjė.
Vaira Vīkė-Freiberga
Vairas Vīkes-Freibergas tieva bova vainuos pabiegelē. 1944 m. anie eiėgrava ėš Latvėjės; Vuokītėjė, Maruoks ė Kanada palėka laikėnās namās. Tievs – jūrėivis Kārlis Vīķis, muotėna – Annemarija Vīķe (mergautėnė pavardie Raņķe).
Vīķe-Freiberga
Aleksėndra Gėrdėnis
Aleksėndra Gėrdėnis bova nuognē dėdlis lietoviu tarmiū specēlėsts. Ons sorinka 33 tuomos tarmiū tekstu, sodarė pėrma žemaitėška gramatėka.
2002 metās apduovenuots Lietovuos dėdliuojė konėgākštė Gedėmėna uordėna Karėninka krīžiom.
Glaudē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 319 žmuoniū.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Aleksėndra Gėrdėnis
Girdenis
Vasaknas
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 78 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Sorgedā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Geranuonē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vandiuogaluos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Žemaitiu televėzėjė
Žemaitiu televėzėjė - Telšiūs, žemaitiu kalba translioujama televėzėjė. Anou ėsteige Žemaitiu kulturas draugėjė.
Geranuonē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Šanchajos
Šanchajos (kėn.上海, pinyin Shànghǎi; santrompa 沪; da vadėnams 申) ī dėdliausis Kėnėjės LR ė septėnts dėdliausis miests svietė. Ėšsėdiestės pri Jangdzės opės žiuotiū, rītėnie Kėnėjs dali. Tor atskėra Kėnėjės admėnėstracėne vėineta statosa (ėšskėrtasės miests).
Kateguorėjė:Kėnėjės Liaudėis Respoblėkas miestā
Kalnienā (Skouds)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 26 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Vuoverē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Tėrkšliū seniūnėjuo. Anuo gīven 104 žmuones. Šale kaima tek Vėnta.
Sėdniejos
Sėdniejos ī dėdliausis Australėjės miests, isikūrė̄s šalėis pėitrītiūs, Naujuoje Pėitū Velsa valstėjės suostėnė. Šalėis akuonuomėnis cėntros. Īr ousts, terptautėnis uora ousts.
Vuoverē
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Gīlē (Šiaulē)
Gīlē - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Sėdniejos
Kateguorėjė:Australėjės miestā
Gīlē (Šiaulē)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Vāniūnā (Zarasā)
Vāniūnā - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Jorežeris
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Juovāšėške
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Babronga seniūnėjuo. Anuo gīven 217 gīventuojū.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Dratkalnės
Dratkalnės - Kiedainiu rajuonė, Pernaravuos seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Kėvīlē (Skouds)
Kėvīlē - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Aleksandrėjės seniūnėjuo. Anuo gīven 26 prietelē.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Jackėškē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vandiuogaluos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Žvirblis
thumb|240px|Žvirblis (patinielis) thumb|250px|Žvirblė patelė
Paukštis īr 33 g svuorė, ėšmargints rodā ė pėlkā, so geltuono snapo. Patelė blīškesnė nego patėnielis. Jied nuognē vairū jiedi - grūdus, vėsuokiu augalū sieklas, nules vīšnės, čerešnės, žemougės, siemkės, kanapės, soles dīgstontius žirnius, popalės, kuopūstus. Gaud vabzdius. Tonkē skraid dėdlēs polkās, īpatėngā rodeni ė žėima. Žvirblē tonkē pešas terposavie, čeršk, vuoliuojas smielie.
Žvirblē gīven žmuoniū suoduos, kėni sosok stuoga pakraigie, plīšiūs, paliepies. Ded 4-7 kiaušius, katrūs perėn 13-14 dėinū. Par metus žvirblē gal ėšvestė 2-3 vadas.
Kateguorėjė:Paukštē
Jaskuonėškės
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Brožā
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Sobatėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Stotē (Klaipieda)
Stotē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Duovėlū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 17 žmuoniū.
Dougē (Kiedainē)
Dougē - Kiedainiu rajuonė, Pernaravuos seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Dolē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 100 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Jorgiuonīs (Aukštadvaris)
Jorgiuonīs - gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 47 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Salonts
Salonts īr opės Žemaitėjuo, vakarū Lietovuo; Mėnėjės dešėnīs ėntaks. Prasėded Žemaitiu aukštomuo, nū sontakas Gintelė so Dvaropio, netuol Plateliu ežera. Tek i vakarus, ož sontakas so Noutė - i pėitus. Pratek Salontus. Ītek i Mėnėjė 98,5 km nū anuos žiuotiū.
Ėntakā
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Karpe Diem
thumb|Karpe Diem par [[The Voice TV|The Voice '06]]
Jatkūnėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Karpe Diem
Karpe Diem īr Nuorvegėjės repa mozėkas gropė, ana ėkorta 2000 metās. Grope sodara Magdi Omaras Ytre Eide Abdelmaguid, Chirag Patel Rashmikant ėr DJ Marius Thing Thingvald (da žėnuoms, kāp DJ En som heter Marius).
Jatkūnėškės
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Karpe Diem
Diskuogerpėjė
Sėnglā:
Nūruodas
Kateguorėjė:Mozėkas kuolektīvā
Pėitū ondėnīns
thumb|right|Pėitū ondėnīns Pėitū ondėnīns (čiesās vadėnams Pėitū puolērėnis ondėnīns aba Antarktėdas ondėnīns) - ketvėrts vagol dėdoma svieta ondėnīns. Vuos ne vėsam anuo gėloms īr 4000–5000 m, pluots - 20 mln. km², maksėmalos gėloms - 7235 m, dogna sodara kelės dobomas, atskėrė puvondenėnē kalnagūbrē.
Kateguorėjė:Ondėnīnā Kateguorėjė:Antarktėda
Naujė̄jė Gėlvītē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Michael Sandel
Nūruodas
Kateguorėjė:Fėluosuopā
Kapčē
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Troikėnā
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Aleksandrėjės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 87 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Jūzapava (Vandiuogala)
Jūzapava - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vandiuogaluos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Uošopis
Uošopis īr opalis šiaurės vakarū Žemaitėjuo, Kretingas rajuonė ė Palonguo, tas ī vėins ėš 3 Palonguos miestė salontiu opaliu (kėti īr Ronžė ėr Kanėvuosis) Baltėjės jūras ėntaks. Aukštopis Palonguos miestė šaukiams Vanagopė (nū vanags), vuo tiktās nū santakas so bavardio ėntako, kors ėštek ėš Konėgiškiu ežera, šaukiams Uošopio. Prasided šalėp Kontėninku (šiaurės šmuota Palongas m. dalis, mediūs, vadėnamu "Kuopu medė" ), tek i šiaurė, vuo šalėp Ožkanavės sok ī vakarus, itek ī Baltėjės jūra. Uošopis tek šalėp Palonguos uora ousta. Vagol Ošopė ožvadints Uošopė taks.
Ėntakā:
Šaltėnē
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Tel Avėvs
Tel Avėvs-Jafa (hebraju k.: תֵּל אָבִיב-יָפוֹ; arabu k.: تَلْ اَبِيبْيَافَا ; Tel Abib-īafa) īr Izraelė miests, ėšsėdiestė̄s šalėis vakarūs, Vėdoržemė jūras pakrontie. Tel Avėvs tēpuogi īr dėdliausis Izraelė oustamiestis, metruopuolėnė terėtuorėjė (Gush Dan), fėnansu ė prekības cėntros. Tel Avėva apskrėtėis cėntros. 2003 m. lėipas mienesie miesta šmuots „Balts miests“ ėtraukts i UNESCO sāraša. Miesta īkūrė 1909 m. žīdū imėgrantā. Miestė vīraun švelnūs Vėdoržemė jūras uorā. Vėdotėnė metū temperatūra īr 20,2 °C.
Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Izraelė miestā
Zuokuorē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 16 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Jediuotā
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Aleksandrėjės seniūnėjuo.
Istuorėjė
Jediuotā īr vėns iš seniausiu kaimū tuos apīlinkies. Aple tou pasakuo tuos vėituos žemie rasts akmnėninis kirvielis, so katrou dėrba onkstīvajemė metala omžiou ar net neuolitė če gīvena žmuonis.
Aple vielesnius laikus pasakuo neitvirtinta senuovės gīvenvietė, katra bova ont rėbuos so Klauseikiu kaimo. Če, šalėp pelkės tarpukarė artuojē pamatė iš žemės išvėrtusius ongliū, degiesiu, apdegusiu akmėnū, muolė, gelžiniu dėrbėniū lėikanas. Ta gīvenvietė bova isėkūrusi dvijū kėluometru pluotė. Aple senuovės koršiu ėr žemaitiu kuovas so Lėvuonėjės ordina riterēs pasakuo pėitinie kaima dalie, Loubas opalė dešėnemė krontė irėngts pėlekalnis, katrou žmuonės vadėn Pėlalė. Anam vėita bova parinkta ont aukšta kīšolė, katros isiterp i Loubas slieni. Ons sauguojė pili iš trijū posiu. Nu aukštumuos posės pili sauguojė do aukštė pīlėmā, katrėi bova sopėltė iš žemiu ėr akmėnū. Tarp anū bova iškastė gīnībinē griuovē. Ont pylėmu senuovie stuoviejė medėnės sėinas ėr tvuoras, katruos, priešou poulont, liuob būtė pėlėis gynieju priedanga, vo priešou – sunkē īveikama kliūtim. Pagal išlėkusius itvėrtėnėmus, tou pėlekalni gal priskėrtė 8–13 omžiu pilims. Ana priklausė če gīvenosėms koršems.
Īr spiejema, ka tuo pilie gīvena sritėis valduovs so šeimyna ėr kariauna. Valstietē, amatininkā ėr kėtė pavaldėnē liuob glaustėis netuolėj pėlėis bovusiuo gīvenvietie. Kā priešos liuob priartietė, anėi vėsė liuob sosėrinktė i pili, ka bėndrā kuovuodamė apsėgintom arba žūtom. Gal būtė, ka če stuoviejė Loubas pėlės, katrou raštūs pamėnavuojė 1253 metās, kā Lėvuonėjės ordina magistros dalėnuos ožkariautas koršiu žemės. Jediuotu kaims, kuo gera, sosėpormava pu 1566 metās pravestuos valaku repormas. 1846 metās kaimė, katros prėklausė Ylakiū parapėjē, bova 36 dūmā (baudžiauninku suodybas so pastatās). 1870 metās kaima žemies, katruos īr ož valakās išskirstytu sklypū sėinas, bova isikūrosės dvi dvijū–trijū suodybu gyvenvietės. Anas vadėna Jediuotu užusienēs. Tās metās Jediuotā prėklausė Telšiū pavieta Ylakiū valsčiaus Aleksandrėjės seniūnėjē.
Tarpukarė kaims prėklausė Mažeikiu apskrėtėis Ylakiū valsčiou. Nu 1920 metu če veikė pradiuos muokykla. Pamėnavuots pėlekalnis īr paskelbts arkeuoluogėjės paminklo. Jediuotu senkapē, vadėnamė Kartalėškė, īr i pėitus nu kelė Jediuotā–Arkšva (Loubas dešėniuojė kronta slienė šlaitė). Nu sena tūs kapeliūs stuoviejė trīs oužoulėnē kryžē.
Nu praeita omžiaus pabaiguos Jediuotūs stuoviejė kuoplytelė, katra bova padaryta 1897 metās. Ana bova medėnė, so kryžmėnio stuogelio, papoušta ornamėntās. Kuoplytelės frontuona nišuos poikavuos šv. Barbuoras, švėntuosės so vieleva, šv. Stanisluova, šv. Mergelės Marijės ėr kėtas skulptūrelės. Kuoplytelės vėdou bova Kristaus karsta skulptūrėnė grupė, katrou žmonės vadėna Velyku grabo. Tėn bova grabė golous Kristos, pri graba stuovous Jūzaps ėr Nikuodems, šalėp klūpuojė Magdalena ėr gedinčiuoji švč. Marijė Suopulinguoji ėr dar bova dvijū angelū skulptūrelės.
Australėjė
''Čė rašuom api Australėjės Sondrauga. Api žemīna veiziekėt: Australėjė (žemīns)
Australėjė (, pėlnā Australėjės Sondrauga īr šeštuojė vagol dėdoma (geuograpėškā) svieta valstībė, ožėmontė Australėjės žemīna ė aplėnkėnės salas, ėš katrū dėdliausė Tasmanėjė. Peitrītiūs īr Naujuojė Zelandėjė, šiaurie – Induonezėjė, Papua Naujuojė Gvėniejė ė Rītū Timuors, šiaurės rītūs Saliamuona salas ė Vanuatu. Šalėis pavadinėms kėlės ėš luotīnu terra australis incognita (nežėnuoma pėitū žemė).
Jediuotā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Australėjė
Tor magtīnga akuonuomėka, BVP vėinam gīvėntuojou īr vėins aukštiausiu svietė, dėdli atlīgėnėmā, aukšts socēlėnis ėšsėvīstėms.
Istuorėjė
Pėrmė̄jė žmuonis, dabartėniu abuorigenu pruobuotē, i Australėjės šiaurėni šmuota atsėkielė da prīš 50-65 tūkst. metu. Ėš euruopėitiu pėrms žemīna 1522 m. atrada portugalu tīrėnietuos Krištovao de Mendonsa, vuo 1770 m. Džeimsos Kuks paskelbė, ka rītėnės Australėjės pakrontės prigol Britu imperėjēs e.
Puolitėka
Australėjė īr konstitucėnė monarkėjė, katra formalē valda karalios ė katra atstuovaun generalėnis gobernatuorios.
Gaurīlē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Tėrkšliū seniūnėjuo. Anuo gīven 54 žmuones.
Gary Lawrence Francione
Gary Lawrence Francione (g. 1954 m. gegožė d. JAV) - JAV tėisės fėluosuops, JAV Rutgers onėvėrsėteta dėstītuos, gīvūnū abuolėciuonėstėnės teuorėjės kūries.
Karaliūnā (Kauns)
Karaliūnā - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vandiuogaluos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Šernā (Klaipieda)
Šernā - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Duovėlū seniūnėjuo. Anuo gīven 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Gėžėimē
Gėžėimē - Kiedainiu rajuonė, Pernaravuos seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Troikē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Babronga seniūnėjuo. Anuo gīven 216 gīventuojū.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Vėitelē
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Aleksandrėjės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Kavuolē (Zarasā)
Kavuolē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 71 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Detlaukė
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Aleksandrėjės seniūnėjuo. Anuo gīven 12 prieteliu.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Vajasėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 50 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Dėdvītē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Babronga seniūnėjuo. Anuo gīven 194 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Katėlē (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 33 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Kiolns
Kiolns – ketvėrts vagol dėdoma Vuokītėjės miests Šiaurės Reina-Vestfalėjės žemiė. Ėsikūris pri Reina ōpis. Anam gīven zars 1 mėlėjuons prieteliu.
Miesti īr garsė Kiolna katedra (vok. Kölner Dom). Kiolna universitets īr didliausis Vokėitėjės universitets tepat īr viens seniausiu Europas universitetu. Kiolns laikoms koltūras ėr menu metruopolio Reina krašti.
Kiolnė īr dėdliau kāp 30 mozieju.
Istuorėjė
Miests pėrmo leika bova ėkorts 38 m. pr. Kr., ėr vadėnuos Oppidum Ubiorum. Miesta ėkūriė Gėrmanu Ubii gėntis.
Kateguorėjė:Vuokītėjės miestā
Padeglē
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniū.
Kiekštīnė
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vandiuogaluos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Grėnelē
Grėnelē - Kiedainiu rajuonė, Pernaravuos seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Jautakē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Tėrkšliū seniūnėjuo. Anuo gīven 12 žmuones. Stūksa pėliakalnis, īr ondens malūns.
Tuolėikē (Klaipieda)
Tuolėikē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Duovėlū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 38 žmuogos.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Merkėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Litl Roks
Litl Roks īr miests JAV, Arkanzasa  valstėjės suostėnė. Anam gīven 189 515 žmuoniū.
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV miestā
Doveris
Doveris īr miests JAV, Delavera valstėjės suostėnė. Anamė gīven 35 811 žmuoniū.
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV miestā
Kanapiena
Kanapiena - Kiedainiu rajuonė, Pernaravuos seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Šimtametė vaina
right|200px Šimtametė vaina (, – 1337-1453 m. terp Onglėjės ė Prancūzėjės vīkosė vaina diutuo, ka anėdvė valstībė nesotarė diel onglu valduomu Prancūzėjės terituorėju. Vainas pretekstos – Onglėjės karaliaus pretendavėms i Prancūzėjės suosta.
Kateguorėjė:Euruopas vainas Kateguorėjė:Onglėjė Kateguorėjė:Prancūzėjė
Trėnkoškē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 19 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Lavarava
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kervē
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Lavarava
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Patiaunė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Pagėrē (Vandiuogala)
Pagėrē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vandiuogaluos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Našlātė
thumb|240px|Dekaratīvėnė našlātė thumb|240px|Dīkas našlātės
Našlātė aba pėjuolka ī tuokė kvietka, katra muokslėškā prigol našlaitėniu augalū (Violaceae) šeimā.
Anėi daugiametē augalā ī, katrūm lapā ont stombrė ēn pražongē. Žėidā našlātiu būn vėinspalvē aba trėspalvē, aug paskėrā aba krūvuo ėšaugė̄ ėš lapu pažastū ont ėlgū kuotū.
Gėlvītē
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Našlātė
Lietovuo laukėnės (dīkas) našlātės aug pėivūs, medies, griuoviūs, pakelies. Žuolėninkūs prī nomū, kapūs, miestu ė miestaliu žuolīnūs žmuonis augėn dekaratīvėnės našlātės so dėdlēs, spalvingās žėidās.
Gėlvītē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 321 žmuogos.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Našlātė
Da veiz.: šonpėjuolkė.
Montpiljers
Montpiljers īr miests JAV, Vermonta valstėjės suostėnė. Anam gīven 8035 žmuoniū.
Našlātė
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Kvietkas
Montpiljers
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV miestā
Švepelē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Duovėlū seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Ožlėiknės
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Babronga seniūnėjuo. Anuo gīven 148 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Jonaitē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Tėrkšliū seniūnėjuo. Anuo gīven 0 žmuoniū. Īr kapėnaitės ė kuoplītielė.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Liaukėškės (Trakā)
Liaukėškės - gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Monguolu imperėjė
right|250px
Liaukėškės (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Lestē (Kiedainē)
Lesčē - Kiedainiu rajuonė, Pernaravuos seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Liaukėškės (Trakā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Monguolu imperėjė
Monguolu imperėjė (mongol. Их Монгол Улс ‘Dėdliuojė Monguolu tauta’) – dėdliausė vėinalītė imperėjė svieta istuorėjuo, gīvavosė 1206–1368 metās, sava klestiejėmo čiesās ožiemosė daugiau kāp 26 mėlėjuonos km² ė toriejosė api 100 mln. gīventuoju.
Kateguorėjė:Monguolėjės istuorėjė Kateguorėjė:Bovosės valstībės
Klaišē (Skouds)
Klaišē - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Aleksandrėjės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 42 žmuonis.
Giegotė
thumb|200px|Giegotė
Giegotė (gegožė, gegie, kukūžė, ) īr stambos paukštis, katros muokslėškā prėgol gegotėniu paukštiu polkou (Cuculiformes).
Tas īr stambos paukštoks, pilkuos spalvuos, so raiba paskilve ė tomsēs sparnās. Akis ė kuojės geltuonė, snaps pilks. Gīven lapoučiu medies, eglīnūs, topias tėktās medius, ont žemės naskrėnd. Giegotės nu rīta lėgė sotemū kūkuo. Kėniu nesok, kiaušius ded i kėtū paukštiu kėnius (tonkiausē nendrėnokiu, devīnbalsiu). Ėšsirėtė̄s giegožioks ėšmet kėtus kiaušius ė būn matėnams kėnė gaspaduoriu.
Giegotė tonkē mėnavuojama tautuosakuo. Rokounama, ka pėrma sīki ėš pavasarė nugirdos giegotė kūkounont rēk torietė so savėm pėnėngū, tūmet vėsus metus anū neprėtrūks. Giegotė pavadėnama tuokė muotrėška, katra nenuor sava vāku keravuotė.
Kateguorėjė:Paukštē
Anėžė
Anėžė ī tuokis žuolīns, muokslėškā prigolons skietėniu augalū (Apiaceae) šeimā.
Tas augals vėinmetis ī, ožaug lėg 60 cm aukštoma. Anėžės žīdia bėrželė – lėipas mienesēs, vuo vāsius nuokėn rogpjūti.
Anėžė mūsietās ī kėlėma nug Mažuosės Azėjės, vuo i Lietova pakliova XIX omžiou.
Ėš anėžė vāsiu žmuonis taisa liekvarstus. Anėžė ė spėrėta ožpils macīj kap serg alsavėma lėguom. Ana tora gera smaka, tūdie dedama kap pagards i saldainius, kėtuokius saldomīnus.
Kateguorėjė:Žuolīnā Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Galmėnē
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Olimpėjė (Vašingtons)
Olimpėjė īr miests JAV, Vašingtona  valstėjės suostėnė. Anam gīven 42 514 žmuoniū.
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV miestā
Mėlašiūnā (Kiedainē)
Mėlašiūnā - Kiedainiu rajuonė, Pernaravuos seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Kiedainiu mėnarets
Kiedainiu mėnarets īr mėnarets Kiedainiu miestė, Kiedainiu parka šiaurėniam šmuotė, terp gelžkelė stotėis ė Duotnovielės opalė. Ons īr turkėškas ėšruodas, 25 m aukštoma, so islama posmienolio ont vėršaus ė arabėškās raštās ont šuonu.
Kiedainiu mėnarets pastatīts aple 1880 m. grafa Eduarda Totlebena, katros ana pastatīdėna kāp pamėnavuojėma vainē so turkās, katruo pats dalėvava.
Kiedainiu mėnarets īr tėktās vėins ėš dvėijū mėnaretu Lietovuo (kėts tuoks īr ont Kauna mečetės).
Krucē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Tėrkšliū seniūnėjuo. Anuo gīven 57 žmuones.
Vėlkėškės (Dosetas)
Vėlkėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kiedainiu mėnarets
Kateguorėjė:Kiedainē Kateguorėjė:Bodīnkā
Krucē
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Vėlkėškės (Dosetas)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Knežė
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Aleksandrėjės seniūnėjuo. Anuo gīven 6 prietelē.
Pabalnė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Ožomėškē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vandiuogaluos seniūnėjuo.
Pabalnė
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Ožomėškē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Lėčiūnėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Lėiplaukale
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Atgėrė
Atgėrė:
Pamėškaopis
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Žadėikē (Klaipieda)
Istuorėjė
2001 metās Žadėikiūs gīvena 364 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Pamėškaopis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Stankūnā (Kauns)
Stankūnā - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vandiuogaluos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 38 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Sakalėškės (Zarasā)
Sakalėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Nousamā
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Aleksandrėjės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 12 žmuoniū.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Šiokštē
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Matoikėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Sauskuojā
Sauskojā - Kiedainiu rajuonė, Pernaravuos seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Honolulu
Honolulu īr miests JAV, Havaju valstėjės suostėnė. Anamė gīven 371,657 žmuoniū.
Bongs
thumb|250px|Bongs
Bongs (kėtāp bongts) īr trompa, bet nuognē agnė oudra. Anuos čieso kīl baisē magītings vies (tonkē vert medius, griaun nomus), stėprē žaibuo, pīl lītos, gal' kiltė viesols. Bongs tonkiausē apjėm maža pluota, bet gal' padarītė šmuota ėškadas. Bongs kīl pu karštū vasaras dėinū.
Truocėškė
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo, Gėniuotiū mėškė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Rombīns
thumb|250px|Rombīns
Kalns īr 45,8 m aukštoma, tonkē apaugis medēs. Ont šėta kalna senuobie bova baltu šventvėitė (alks), katramė rosena švėntuojė ognės. Mėnavuojama, ka tenās bovis dėdlis aukū kūlis, ale paskum ėšvežts vėina vuokītė.
Berenē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Babronga seniūnėjuo. Anuo gīven 29 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Vuosgielē (Zarasā)
Vuosgielē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 51 žmuogos.
Mėkalava (Trakā)
Mėkalava - gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Vuosgielē (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Mėkalava (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 29 žmuonis.
Šarkė
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Aleksandrėjės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 27 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Paskotėške
Paskotėške - Kiedainiu rajuonė, Pernaravuos seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Roulātē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Babronga seniūnėjuo. Anuo gīven 7 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Lielātē (Tėrkšlē)
Lielātē īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Tėrkšliū seniūnėjuo. Anuo gīven 39 žmuoniū (2011 m.) Par suodna tek Pėivīs. Suodnuo Jūzaps Elekšis gėmės īr.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Čarlstons
Čarlstons īr miests JAV, Vakarū Virdžinėjės valstėjės suostėnė. Anam gīven 54 000 žmuoniū.
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV miestā
Valatkē
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Maliancā
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Berniūnā (Zarasā)
Berniūnā - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Skrebėnėškē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vandiuogaluos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Šliožē (Kiedainē)
Šliōžē - Kiedainiu rajuonė, Pernaravuos seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Joudkrontė
Joudkrontė īr gīvenvėitė Pajūrī, Koršiu Nerėjės šiaurėniam šmuotė, pri Koršiu mariu kronta. Pakliūn i Neringas miesta sodėti. Tor 720 gīventuoju.
Šajens
Šajens ī miests JAV, Vajominga  valstėjės suostėnė. Anam gīven 53 011 žmuoniū.
Joudkrontė
Joudkrontė īr 1885 m. pastatīta liuteruonu bažninčė, senuobėnės vilas ė žvejū nomā, medėnis Joudkrontės švītorīs. Pri miestalė stūksa Raganu kalns, apstatīts medėnēs paminklās, tepuogi īr kūlė skolptūru parks. Pamarė mediūs gīven gausos polks kuormoranu.
Šajens
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV miestā
Rodgalvē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Endrė̄java seniūnėjuo, ož 6 km i pėitvakariū šmuota nū Endrė̄java miestalė.
Pažemīs (Zarasā)
Pažemė̄s - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 12 žmuoniū.
Snėigėškės (Degotē)
Snėigėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Kosta Rika
Kosta Rika Կոստա Րիկա Costa Rica Necuiltōnolhuēyātēnco कोस्ता रिका کوسټاريکا Kostarika Коста-Ріка
Rodgalvē
Istuorėjė
2005 metās Rodgalviūs gīvena 152 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Vėršėlā (Skouds)
Vėršėlā - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Aleksandrėjės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 25 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Joudkrontė
Kateguorėjė:Lietovuos gīvenvėitės
Naulaukis II
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Atlanta
Atlanta – Džuordžėjės valstėjės suostėnė ė dėdliausis miests.
Naulaukis II
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Atlanta
Kateguorėjė:JAV miestā Kateguorėjė:Miestā, katrūs vīka vasaras uolėmpėnės žaidīnės
Groudėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Medžialenkė
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Tėrkšliū seniūnėjuo. Anuo gīven 12 žmuoniū. Ī pėitrītius nū suodnos īr Medžialenkes ežers.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Lėžē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Endrė̄java seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās Lėžiūs gīvena 122 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Antverpens
Anam vīka 1920 m. vasaras uolėmpėnės žaidīnės.
Kateguorėjė:Belgėjės miestā Kateguorėjė:Miestā, katrūs vīka vasaras uolėmpėnės žaidīnės
Pavėntie
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Tėrkšliū seniūnėjuo. Anuo gīven 2 žmuones. Pri suodnas tek Vėnta.
Nuobelė taikuos premėjė
Nuobele taikuos premėjė (švedėškā: Nobels fredspris) – kuožnās metās vīkstontės apduovenuojėms, katra skėr Nuorvegėjės parlamenta ėšrėnkts Norvegėjės Nuobelė kuomitets. Ta īr vėina ėš šešiū Nuobelė premėju, vuo skėrama nu 1901 m.
Nūruodas
Kateguorėjė:Nuobelė premėjė
Georg Wilhelm Friedrich Hegel
جورج فيلهلم فريدريش هيجل Ғегель Георг Вільгельм Фрыдрых Геґель ஹெகல் Hegel
Šondrėika
thumb|200px|Šondrėika
Šondrėika, kėtap atgėrīs, atgėrie, atgėrė, atgėrē ī tuokis savuotėškos, papartem gėmėnings augals.
Šondrėikas natora žėidū, anūm lapā maži, tonkūs kap žvīnalē. Ėšaugėn tuokė nadėdlė statmena varpalė, ėš katruos nug lėipas lėg siejės bīr tuokės dolkalės (spuoras).
Aug šondrėikas sausuos medies, īpatingā pošīnūs, sausūs vėitūs pelkies. Vėina rūšės šondrėiku (šarkakuojē) šliaužioun palē žemė, kėta (varintios) aug statē i vėršo.
Šondrėika īr dėdlė liekarsta. Žėidū miltelēs barsta ruonas, vuotis, sošotėmus. Ka šondrėikas ciela čiesa žalion, ta ėš anūm taisa vainėkus, papoušėmus.
Kateguorėjė:Augalā
Jierobātē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Babronga seniūnėjuo. Anuo gīven 33 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Prēšiuogala
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vandiuogaluos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 29 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Pastarnuoks
thumb|200px|Pastarnuoka žėids thumb|200px|Pastarnuoku šaknis
Pastarnuoks aba pasternuoks ī tuokė daržuovė, žuolīns, muokslėškā ons prigol prī skietėniu augalū (Apiaceae) šeimuos.
Tasā augals pragīven do aba ė daugiau metu. Pastarnuoka šaknės stuora, panašė kap muorka, ale dėdlesnė, balta. Žėidā būn geltuoni, sokrauti i skietius. Stombris būn briaunuots, aukštiau vėdorė šakuots, stamontros, apaugė̄s trompās, šiorkštēs plaukalēs. Lapā kap plonksnas, tora savuotėška smuoka.
Žīdia pastarnuoks nug lėipas lėg siejės pabonguos. Aug pakelies, pagriuoviūs, pīlėmu šlātūs, pėivūs, patuoriūs, tīrūs, augėnams daržūs. Anam tink prīmuolė dėrvas, katras apstingas azuoto.
Pastarnuoks ī senuobėnė daržuovė, ė prīš ivežont bolbės liuob būtė tonkē jiedams. Anou šaknis ė jauni lapā tink saluotuom, kap pagards. Tink gīvuoliam šertė.
Nuotienū seniūnėjė
Nuotėnū seniūnėjė - seniūnėjė Skuoda rajuona pėitūs, centros - Nuotienā.
Nouruodas
Kateguorėjė:Skouda rajuona seniūnėjės
Vėlātē (Šiaulē)
Vėlātē - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Sontakē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Žostautelē
Žostautelē - Kiedainiu rajuonė, Pernaravuos seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Barseluona
Barseluonuo nutėka 1992 m. vasaras uolėmpėnės žaidīnės.
Plienakē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Tėrkšliū seniūnėjuo. Anuo gīven 69 žmuones. Īr kuoplītielė.
Barseluona
Barseluona ī glabnos koltūras, torėzma ė akanuomėkas cėntros. Miests garsie stėprio krepšėnio ė fotbuolo — čė luoš do FC Barcelona klobo (vėins - krepšėnė, kėts - fotbuola).
Vanema
thumb|180px|Koršiu žemės
Žostautā (Kiedainē)
Žostautā  - Kiedainiu rajuonė, Pernaravuos seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 81 prietelės.
Plienakē
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Barseluona
Kateguorėjė:Ispanėjės miestā Kateguorėjė:Miestā, katrūs vīka vasaras uolėmpėnės žaidīnės
Vanema
Kateguorėjė:Koršiu žemės
Laigē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Endrė̄java seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 22 žmuonis.
Vēvėržos
Vēvėržos īr opės Žemaitėjuo, Vakarū Lietovuo; Mėnėjės kairė šmuota ėntaks.
Dėdliausė ėntakā
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Laigē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Juodienā
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Babronga seniūnėjuo. Anuo gīven 93 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Juomēkē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena nivėins žmuogos.
Pūslē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Juomēkē
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Srednīnkā
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Kazėmėirava (Kauns)
Kazėmėirava - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vandiuogaluos seniūnėjuo.
Srednīnkā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Kazėmėirava (Kauns)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 21 žmuogos.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Nuotienā
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Nuotienū seniūnėjuo, seniūnėjuos centrs.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Vėlkorē
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Aukštkalnē (Kiedainē)
Aukštkalnē - Kiedainiu rajuonė, Pernaravuos seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven aštounė prietelē.
Puociūnā (Kauns)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Strievėninkā (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Meinorē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Tėrkšliū seniūnėjuo. Anuo gīven 0 žmuoniū.
Kamiuonka (Dosetas)
Kamiuonka - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena nivėins žmuogos.
Kondruotē (Zarasā)
Kondruotē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena nivėins žmuogos.
Kamiuonka (Dosetas)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Kondruotē (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Šlėktėne
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Nuotienū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 373 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Springfilds
Springfilds īr miests JAV, Ėlėnoja valstėjės suostėnė. Anam gīven 116 482 žmuoniū.
Springfilds īr Ėlėnoja suostėnė nu 1839.
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV miestā
Miegova
thumb|180px|Koršiu žemės
Miegova - senuojė Korša žėmė (terra) dabartėnės Lietovuos trėtuorėjuo, siauruo terėtuorėjuo terp Šventuosės ė Akmenuos opiu.
Daba ton terėtuorėjuo īr ėsėtaisė ton miestalē: Palonga, Kretinga, Švėntuojė, Būtėngė, Darbienā, Lėnkėmā, Vīdmantā.
Nūruodas
Kateguorėjė:Koršiu žemės
Pašekšė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Paežerės (Klaipieda)
Paežerės - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Endrė̄java seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 96 žmuonis.
Helsėnkis
Helsėnkis (, SV Helsingfors) ī Suomėjės suostėnė ė dėdliausis anuos miests. Miestė gīven 1,02 mln. žmuoniū (2006), anuo metruopuolėtėnie srėtie – 1,29 mln.
Lietovuos gīvūnu gluobuos draugėjė
Lietovuos gīvūnu gluobuos draugėjė (liet. Lietuvos gyvūnų globos draugija) – nu 1990 m. Kaunė, Tėlžės g. 18, veikontė Lietovuos vėsoumenėnė organėzacėjė.
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos muoksla organėzacėjės
Helsėnkis
Kateguorėjė:Suomėjės miestā Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Miestā, katrūs vīka vasaras uolėmpėnės žaidīnės
Pakonėgė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Ruokėškis (Kauns)
Ruokėškis - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vandiuogaluos seniūnėjuo.
Tuoms Plečkātis
Plečkātis Tuoms (gėmė̄s 1972 metās) Lietovuos spuortėninks. Gīven Kaunė, žanuots ė tora vėina vāka.
Pasėikėmā
.
Ruokėškis (Kauns)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Tuoms Plečkātis
Šaltenē
Kateguorėjė:Lietovuos spuortėninkā
Našvėlis
Našvils īr miests JAV, Tenese valstėjės suostėnė. Anam gīven 626 144 žmuoniū.
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV miestā
Blondē
Blondē - Kiedainiu rajuonė, Pernaravuos seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 42 prietelē.
Daukšā
Daukšā - Kiedainiu rajuonė, Pernaravuos seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 2 prietelē.
Kasparėškė
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Babronga seniūnėjuo. Anuo gīven 48 gīventuojā.
Koršē
thumb|200px|Koršiu žemės XIII omžiou
Koršē bova vakarėnė baltu tauta, katra gīvena daugomuo pri Baltėjės jūras (dabartėnė vakarū Latvėjuo, šiaurės vakarū Žemaitėjuo, Lietovuos pajūrī, Koršiu Nerėjuo). Koršē ruokavas nūnā jau nebgīva koršiu kalba. Anėi liuob ožsėimtė žemies ūkio, žvejība, amatās, prekiavėmo. Lėgė XII omžė kuršē kariava so žoviedās, muokiejė doukle Švėdėjės ė Danėjės karaliams. Ale ė patīs koršē tonkē ožpoldava skandėnavu žemes, līvios.
XIII omžiou daugoma koršiu žemiu ožkariava krīžioutē, katrėi numalšėna vėsos koršiu sukėlėmos. Daug koršiu pasėtraukė Žemaitėjuo, kor par čiesa sosėmaišė so žemaitēs, vuo Latvėjuo - so žėimgalēs ė līvēs. Kateguorėjė:Baltā
Mēlūnā (Zarasā)
Mēlūnā - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Vėsgėrdā (Šiaulē)
Vėsgėrdā - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo, šalėp kele Rīga-Tėlžė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Šafarnė (Trakā)
Šafarnė - gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Monrealis
Muonrealės – ontros palē dėdoma Kanadas miesta, dėdliausis Kvebeka provincėjės miests. 1,76 mln. gīvėntuoju (2021 m.)
Šafarnė (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Monrealis
Muonrealie vīka 1976 m. vasaras olimpėnės žaidīnės.
Kolalē
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Nuotienū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniū.
Vėndėikē (Skouds)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 176 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Vlads Žulkos
Glabniausės poblėkacėjės
V. Žulkus īr 4 muonuograpėju, 4 kuolektīvėniu muonuograpėju ė daugiau kāp 50 tėrėma straipsniu lietoviu, vuokītiu, onglu, lėnku, rosu kalbuom autuorios ė bendraautuorios. Muonuograpėjės:
Literatūra
Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Tabaliokā
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Cayetana Fitz-James Stuart
Cayetana Fitz-James Stuart īr 18-uojė Albas grapienė.
Kateguorėjė:Valduovā
Melnīčėnė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Ruoku seniūnėjė
Ruoku seniūnėjė - seniūnėjė Kauna rajuonė i pėitū šmuota nū Kauna miesta, centros - Ruoku suoda.
Kėtas soudnas
<div class="references-small" stīle="-moz-column-count:4; column-count:2;">
Nūruodas
Kateguorėjė:Kauna rajuona seniūnėjės
Tamašava (Trakā)
Tamašava - gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Pilsuots
thumb|180px|Koršiu žemės
Pilsuots - senuojė Korša žėmė (terra), katra bova mėzernam pluotė terp Dangės opės ė Koršiu mariu. Daba ton terėtuorėjuo īr Kretėngalė, Plėkē, Dargožē, Klaipieda.
Kateguorėjė:Koršiu žemės
Vuolongē (Šiaulē)
Vuolongē - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Pastarnuokielē
thumb|200px|Baltė̄jė pasternuokielē
Pastarnuokielē aug sausūs pėivūs, dėrvuonūs, palaukies, pamedies, medies, pruogomūs, žuolietūs šlātūs, pakelies. Anėm tink prastas, lėngvas dėrvas, nasibėjė sausmetė.
Tasā žuolīns daugiametis ī, ožaugons lėg 60 cm aukštoma. Šaknės anou būn šakuota, ėšėlga, stiombris statmens, briaunuots. Lapū nie daug, anėi ėšruod kap plonksnas.
Žieds ī 5-8 cm skersmenė skietis, katramė ī da 6-12 skietoku.
Pastarnuokielē ī vaistažuolė: tas ī liekarsta nug skrondė biedū, vėdoriū potėma, vara prakaita.
Kateguorėjė:Žuolīnā Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Tamašiava
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Gegožē (Kiedainē)
Gegožē - Kiedainiu rajuonė, Pernaravuos seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 5 prietelē.
Tamašiava
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Pauošnē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Babronga seniūnėjuo. Anuo gīven 28 gīventuojā.
Tamašiava
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Pauošnē
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Naujė̄jė Matēkē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Merkē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena nivėins žmuogos.
Ostins
Ostins īr miests JAV, Teksasa valstėjės suostėnė. Anam gīven 885 400 žmuoniū.
Merkē
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Ostins
Miests ėkorts 1837 m. 1883 m. miestė ėkorts oniversėtetos, dabartėnie gadīnie anam stodėjoun aple 50 tūkst. stodėntu.