cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Daduotkā
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Vākotē (Zarasā)
Vākotē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 20 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Lapkristė 9
Lapkristė 9 dėina īr 313 metu dėina (kelamasēs metās - 314) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Lankėninkā (Tauragie)
Lankėninkā - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Batakiū seniūnėjuo.
Lapkristė 9
Vardadėinē
Dargis – Estera – Stela
Lankėninkā (Tauragie)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 25 žmuonis.
Lapkristė 9
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Lankėninkā (Tauragie)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Bėržū Lauks
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Šėlalės suodnėška seniūnėjuo.
Istuorėjė
Suoda mėnavuonama nū 1395 metū, vėinam ėš krīžioutiū kele aprašėmė. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 307 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Mėsgėrē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Jodrienū seniūnėjuo. Anuo gīven 10 žmuoniu.
Ožkalnē (Tauragie)
Ožkalnē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Mėsgėrē
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Bartē (Trakā)
Bartē - gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Borbėškės (Akmenė)
Borbėškės - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Bartē (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 26 žmuonis.
Borbėškės (Akmenė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Bartē (Trakā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Stokā
Stokā - Kiedainiu rajuonė, Duotnovas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Bertolē
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
2012
2012 īr kelamė̅jė metā, katrie prasided sekmadeinī.
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Vītauts Andziolis
thumb|right|222px|Vītauts Andziolis sava nomūs, katrūs dėrba slapta spaustovė
Vītauts Andziolis ( g. 1930 - m. 2018 m. kuova 16 d.) - Lietovuos puogrīnde spaustovėninks, katrs Suovėitėnės uokopacėjės gadīnie slaptā sava suoda nama sklepė, šalėp Kauna, ėšbūdavuojė ė palēda vēkt slaptā spaustovē. Ėšspauzdėna šmuota Sovėitu valdiuos draustu ėstuorėjės ė relėgėjės knīngu. Suovėitėnė KGB tēp ė nasogebiejė atrast anou spaustuvė. Tėktās Lietuvā palėkos lousā ons pasėsakė aple slapta lēdīkla. Ons bova apduovenuots Lietovuos valstībėnēs apduovėnuojėmăs.
Lepšīnė
Lepšīnė - Kiedainiū rajuoni, Vėlainiū seniūnėjie, asonť givenvėiti. Lepšīnė īr ož maždaug 3 km i pietrītios nu Šventībrastē miestālē, vėdorī Lepšīnes miška, pri Alkopė. Anuo gīven 5 žmuonis.
Vītauts Andziolis
Asmenėnis gīvenėms
Bova žanuots ė susilaukė dviju vāku, bat pėrmuojė žmuona mėrė ė Vītauts palėka našlīs. Ontra lėika apsėžanėjė ė sosėlaukė da 4 vāku. Dėdlē bova darbštos žmuogos. Truopnē ė nuognē magtīnga dėrba. Zars natoriedams liousa laika. Ontruojė žmona anou vēkla palaikė, vėskon aple lēdība žėnuojė.
Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Ožežerė
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Seduos seniūnėjuo. Anuo gīven 294 žmuoniu.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Lėipkalnis (Telšē)
Lėipkolnės - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Nevarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 18 prieteliu.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Lelėjėnis lapgriaužis
250px|thumb|Lelėjėnis lapgriaužis thumb|250px| Lilioceris lilii
Flightradar24
Flightradar24 ī internetėnė platfuorma, katra lēd stebietė par interneta naršīklė aba aplėkacėjė esamo čieso skrėndontius kuomercėnius liektovus, sklondėtovus, vuora balionus ė malūnsparnius. Pruojėkts palēsts 2006 m. Švedėjuo. Ī muokama ė veltou versėjės.
Lelėjėnis lapgriaužis
Lelėjėnis lapgriaužis īr lapgriaužiū šėimuos vombuolė. Ana īr rauduonuos spalvuos ė gīven ont lelėju, katras ė jied.
Flightradar24
Nūruodas
Kateguorėjė:internets
Lelėjėnis lapgriaužis
Kateguorėjė:Vabzdē
Apūnėškis
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Karožėškės
Karožėškės īr gīvenvėitės:
Paupolē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Kretėngales seniūnėjuo. Anuo gīven 37 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Mīkuols Jermalavėčė
Mīkuols Jermalavėčė (1921–2000 m.) – Godėjės istuorėks. Ons ėškielė hėpuotezė, ka mūsintās LDK valstībė mūsintās bova gudėška kėlėma, vuo ne baltėška.
Rėmonts Jasos
Rėmonts Jasos (, 1929 m. bėrželė 1 d. Šiauliūs – 2002 m. sausė 25 d. Vėlniou) - Lietovuos istuorėks, pargoldītuos, encikluopedėnīks.
Kateguorėjė:Lietovuos istuorėkā
Lapkristė 10
Lapkristė 10 dėina īr 314 metu dėina (kelamasēs metās - 315) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
II omžios
Tūkstontmetē: 1 tūkstontmetis pr. m. e. - 1 tūkstontmetis - 2 tūkstontmetis
Omžē: I omžios - II omžios - III omžios
Kateguorėjė:Omžē
Pūrātē
Pūrātē - Juonėškė rajuonė, Saugielauke seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 23 prietelē.
Snėigėškės (Zarasā)
Snėigėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
2011 metu Sendajė žemės kostiejėms ė cunamis
thumb|250px|Kostiejėma epicėntrā
2011 metu Sendajė žemės kostiejėms ė cunamis - 8,9 balu magtīngoma žemės kostiejėms ė pū anuo bovės cunamis, nutėkės 2011 m. kuova 11 d. 14 ad. 46 mėn. vėitas čieso Japuonėjės rītū Tohoku regijuona pakrontie, 130 km i rītū šmuota nū Sendajė miesta, 24,2 km gīlie.
Tas īr magtīngiausis žemės drebiejėms Japuonėjės istuorėjuo ė 7 palē magtīngoma svieta istuorėjuo žemės kostiejėms nū ton čiesa, kumet muosklėninkā pradiejė fėksoutė žemės kostiejėmus.
Žemės kostiejėma palīdiejė 12 pasėkartuojosiu smūgiu. Japonėjės rītū šmuota pakrontės miestūs sotrūkėniejė nomā, ožsėdagė Ičiharas nėptas pardėrbėma dėrbīkla, sostuojė 4 kondoulėnės alektrėnės, ėšplėta gaisrā Tuokėjou, bova sostabdīts traukėniū eismos. Kuova 12 d. neėšėjos sotaisītė Fukušimas AE reaktuoriaus aušėnėma sėstemas, alektrėnie nutėka spruogėms, bova evakoutė šalėp anuos gīvenė žmuonis.
Zars pū žemės drebėjima pakėla 10 m aukštė cunamė banga, katra ožliejė līgomas Sendajaus apīlėnkies, ė mažesnės bangas kituos rītū Japuonėjės priekronties. Laivā, mašėnas, bodīnkā, konteinerē ė vėsa kėta, kon nošlavė cunamis, plūda so banga i sausoma.
2021 m. doumenėmis, Japuonėjuo žova 19747 žmonės, 6242 palėka sožeistė, vuo 2556 īr prapoulė ba žėniuos.
Šaltėnē
Kateguorėjė:Stėkėnės biedas Kateguorėjė:Japuonėjė
Ožvienā
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Jodrienū seniūnėjuo. Anuo gīven 17 žmuoniu.
Kundruotē (Tauragie)
Kundruotē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Batakiū seniūnėjuo.
Ožvienā
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Stasiūnā (Kiedainē)
Stasiūnā - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 20 prieteliu.
Kundruotē (Tauragie)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 28 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Gamienā
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Algis Kropavėčė
Algis Kropavėčė (, g. 1961 m. siejės 13 d.) – Lietovuos istuorėks, puolėtuoluogs, homanėtarėniu muokslu daktars.
Kateguorėjė:Lietovuos istuorėkā
Rosu kalba
right|thumb|upright=2|Roso kalbas ėšplėtėms svieti (mėlėina spalva - valstībis, katruos roso kalba tor ofėcėalo statoso, žali - valstībis, katruos rosėškā ruokoujės dėdlē daug prėiteliu.
Gamienā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 12 žmuoniū.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Rosu kalba
Roso kalba (rus: русский язык, tarėms: 'ru.skʲi jɪ.'zɨk) - prėklausa rītu slavu ruodu gropē, katra ėjėin ī ėndaauropėitiu ruodu šeima. Artėmeusē roso kalba īr sosėrėšosė so okrainietiu kalba ė godu (baltarosiu) ruoduom, bet ė kėtas slavu kalbas (lėnku, čeku, bolgaro, serbo) tor panašoma. Roso kalba svieti rokuojas aple 280 mln. prėiteliu, dėdliuojė anu dalės gīven Rosėjuo, aba bovosiuos TSRS respoblėkuos.
Kateguorėjė:Slavu kalbas
Muorkėškē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Nevarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 73 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Vadagē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Seduos seniūnėjuo. Anuo gīven 269 žmuoniu.
Vėlnalē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 31 žmuogos.
Vadagē
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Dargaitē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žemaitiu Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo gīven 19 gīventuoju.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Vėlnalē
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Lėnku kalba
Lėnko kalba (lėnk: język polski, polszczyzna) - vakaru slavu kalba, artėma čeku ruodā. Rašts sokorts lotīnėškas abėcėles pagrėndo. Ruoda īr ėšlaikiosė nousėnes balsis (ą ėr ę). Lėnko kalba rokoujes ape 50 mln. prėiteliu vėsam svieti. Lėnku kalba īr valstinbėnė Lėnkėjuo, ė vėina ėš ofėcėaliu Europas Sājonguos ruodu.
Pavakaris
Pavakaris (aba pavakarė, pavakarīnė) ī jiedis, katros jiedams ontruo dėinuos posie, aplė 4-5 adīna, terp pėitū ė vakarīnės. Žemaitiūs paprasts pavakaris ī saldos aba rūgštos pėins so douna aba bolbėm, aba vėituo ton gal būtė tošėnīs (šotėntas bolbės so ožkolo). Sīkēs tas gal būtė ė blīnā, kokolē.
Lėnku kalba
Kateguorėjė:Slavu kalbas
Pavakaris
Tas darbīmetė jiedis ī – darbėninkā par pėitus mažomielė paėlsi vuo paskom dėrb lėgo saulielaidu, ta par ton čiesa da ožjied pavakari. Rokoun, ka pavakari „atneš“ ėr „ėšsineš“ gondros – tas ī, ka parleka gondrā, prasided dėdlė̄jė darba, tap rēk taisītė pavakari, vuo kap ėšleka – tap ė darbā bėngas ė pavakarė nabrēk.
Šaltėnē
Kateguorėjė:Jiedis
I omžios
Tūkstontmetē: 1 tūkstontmetis pr. m. e. - 1 tūkstontmetis - 2 tūkstontmetis
Kateguorėjė:Omžē
Ėmbrada seniūnėjė
Ėmbrada seniūnėjė - seniūnėjė Zarasū rajuona šiaurės vakarūs, centros - Ėmbrads.
2040
2040 - īr kalāmieji metā, katrie prasided sekmadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Būda (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 69 žmuonis.
Landē (Klaipieda)
Landē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Jodrienū seniūnėjuo. Anuo gīven 7 žmuonis.
Būda (Trakā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Landē (Klaipieda)
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Balsē (Šėlalė)
Balsē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Šėlalės suodnėška seniūnėjuo. Īr ėšlikės I omžiaus pėlkapīns.
Istuorėjė
Suoda pėrmuojė lėika pamėnavuta 1561 metās. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 299 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Tėkruojė Jiezaus bažninčė
Tėkruojė Jezaus bažninčė (kin. 真耶穌教會) - valna pruotestontėška krėkščiuonėškas krīptėis tėkintiūju bėndruomenė, ikorta Pekėnė (Kėnėjuo) 1917 m. prigol aple 1,5 mln. prieteliu.
Pamatėnē vieras duoktrėnas teigėnē
Kateguorėjė:Naujas vieras
Žandarėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Rokātē (Saugielaukės)
Rokātē - Juonėškė rajuonė, Saugielauke seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 6 prietelē.
Valatkėškės
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Puoškuoniu seniūnėjuo, ož 2 km nug Puoškuoniu.
Pakamuorē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Kretėngales seniūnėjuo. Anuo gīven 45 žmuonis.
Valatkėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 22 žmuonis.
Pakamuorē
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Valatkėškės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Juovāšā (Kiedainē)
Juovāšā - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Tūbėnės I
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Šėlalės suodnėška seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 203 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Kūjienā
Kūjienā - Kiedainiū rajuonė, Vėlainiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Kūjienā īr ož maždaug 2 km i šiaurėis rītos nu Šventībrastē suodas. Anuo gīven 17 žmuoniū.
Corbin Bleu
thumb|220px|Corbin Bleu, 2010 Corbin Bleu (g. 1989 m. Vasarė 21 d.) īr JAV aktuorius, apduovanuots uoskaru.
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV aktuorē
Grīblaukės
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Batakiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 23 žmuonis.
Pėitā (jiedis)
thumb|200px|Dabartėnē pėitā
Pėitā tas ī dėdlīsis dėinuos jiedis, katros jiedams kūmet aplė posdėini (vėdordėini), toria būtė karštos. Anam žemaitē paprastā liuob taisītė kuokė zopė (bolbīnė, batvėnē, kuopūstīnė, šaltėbarštē), ė kon tas ėš mēsuos. Pėitom gal būtė ė grību, klecku, kuokė kėtuokė suota jiedė. Daug kamė palėkė̄s papratėms pėitom jiestė do karšto jiedio – zopė ė kuoki drūta jiedi (tonkiausē ėš mēsuos, aba žovėis).
Evalds Karuosos
Evalds Karuosos ī lietoviu kėlėma, Onglėjės jomuorėsts. 2019 m. lapkristė 4 d. ons ėšluošė „The Frog & Bucket’s World Series“ kuomėku mėigieju kuonkorsa ė palėka joukingiausio jauno kuomėko Mančesterie.
Kateguorėjė:Onglėjės žmuonis
Juocē (Klaipieda)
Juocē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Jodrienū seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Lapkristė 11
Lapkristė 11 dėina īr 315 metu dėina (kelamasēs metās - 316) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
[lt:Lapkričio 11]]
Niorkē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Nevarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 32 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Šėlėškē (Akmenė)
Šėlėškē - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Skrėbakē
Skrėbakē - Juonėškė rajuonė, Saugielauke seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 11 prieteliu.
Žalmedē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Lesuots
Lesuots īr valstībė Pėitū Afrėkuo. Robėžioujas tėktās so PAR.
I omžios pr. Kr.
Pėrms omžios prīš Krėsto - šėmta metu laikuotarpės, katras prasidiėjė 700 m. pr. Kr. metu sausė 1 dėina ė pasėbėngė 1 m. pr. Kr. metu groudė 31 dėina.
Tūkstontmetē: 2 tūkstontmetis pr. Kr. - 1 tūkstontmetis pr. Kr. - 1 tūkstontmetis
Omžē: II omžios pr. Kr. - I omžios pr. Kr. - I omžios
Kateguorėjė:Omžē
Armuonīs
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
1805
1805 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ontradeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Mauds
Mauds (luotīnėškā Schoenoplectus) īr ondens augals ėš vėinskiltiu augalū skvarmas. Aug krūvuom ežerū, tvenkėniū, prūdu, opiu pakronties, liūnūs. Lapu veik netor, vuo ont stėiba gala tor mizerna koukšta rodū žėidū.
Maudus jied ondens gīvūnā. Ėš maudu stėibū dėrbamė demblē, takelē.
Kateguorėjė:Vėinskiltē augalā
Nuormantā
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Bublē
Bublē - Kiedainiu rajuonė, Vėlainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 35 prietelē.
Valkātē
Valkaičē - Kiedainiū rajuoni, Vėlainiū seniūnėjie, asonť givenvėiti. Valkaičē īr ož maždaug 3 km i pietrītios nu Aristavas miestale. Anuo gīven 12 žmuoniū.
Bītlaukis
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Šėlalės suodnėška seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 175 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Team Galaxy
thumb|240px Team Galaxy īr kuompanėjės Marathon Production leidamas anėmacėnis films. Ans īr ruodoms par Jetix kanala. Filme trīs pagrėndinē veikiejā - Galaktėkas Aukštuosės mokīklas stodėntā vīkd vėsuokes terpplanetėnės oždoutis.
Dagē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Seduos seniūnėjuo. Anuo gīven 211 žmuoniu.
Avėžėiniū seniūnėjė
Kėtas suodnas
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona seniūnėjės
Dagē
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Palėipkalnė
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Nevarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 36 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Smertėis jūra
Smertėis jūra īr ežers terp Izraele ė Jurdanėjės, garsiejontės sava droskėngoma. Nuors īr vadėnams jūra, no tas īr ežers, kadongė nator tėisiuogėne rīše so Svieta ondėnīno.
Kateguorėjė:Azėjės ežerā
Gervėitē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Batakiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 63 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Kalnėjės
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Seduos seniūnėjuo, pri pat Seduos miestelė. Tonkē vadėnams Seduos mikrorajuono. 2006 m. bova 100 kėimū, katrūs gīvena 300 žmuoniū. Sovietinēs laikās bova Salomiejės Nėrėis kolūkė cėntros. Ėš pėitū posės kaima skalaun dėdelis tvėnkėnīs, pri katruo irengta puoėlsiavėitė. Kaimė gīven vėina garsiausiu Seduos folkuorėnė ansamblė „Remolē" suolėstė ė pasakuorė Valerėjė Mėzėnienė.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Degotē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žemaitiu Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo gīven 72 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Lietovuos gimnos
Lietovuos gimnos da īr oficēlē vadėnama Tautiška Giesmė. Autuorios - Vincas Kudirka.
Lietovėškā
Gimnos, Lietovos Kateguorėjė:Valstībėnē gimnā
Kamienā
Kamienā - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
2022 m. Lietovuos fotbuola varžības
Lietovuos fotbuola varžības 2022 m.
Nūruodas
Kateguorėjė:Fotbuols
Lapkristė 12
Lapkristė 12 dėina īr 316 metu dėina (kelamasēs metās - 317) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Vakarīnė
thumb|240px|Vakarīnė
Vakarīnė aba večerė ī paskotėnis dėinuos jiedis, jiedams vakarė, aplė 8 adīna. Paprastā tas liuob būtė lėngvos ė šėlts jiedis – bolbīnė, potra, bolbiu kuošė, tepuogė kuokė pėinėška zopė (vieliau pradieti taisītė ė makaruonā, rīžā). Tėktās par Kūtės liuob taisītė dėdlė ė suotė vakarīnė.
Daba vakarīnė tonkē būn dėdlīsis dėinuos jiedis, ba žmuonis, katrėi dėrb ciela dėina ne nomūs, tėktās pargrīžė vakarė gal pataisītė kon suotiau. Daba vakarīnė paprastā būn onkstiau (aplė 5-7 ad.), anā taisa vairius karštus ė suotius jiedius.
Šaltėnē
Kateguorėjė:Jiedis
Zvanėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Skandėnavėjės kalnu uora ousts
Skandėnavėjės uora ousts (IATA: SCR, SV Sälen Trysil Airport), da gal būt ožvadėnams Sälen Trysil uora ousts, uora ousts Dalarnuo, Švedėjuo, šalėp Nuorvegėjės robežiaus. Planounams atėdarītė 2019 m. groudė mienesie. Ton būs pėrms Svietė uora ousts, katram būs vėrtoalos valdīma buokštielis vėituo pėzėne. Netuolėi uora ousta ī šmuots slėdiu spuorta koruortu. Dėdlis šmuots skrīdiu bos orientouts pargabent slėdiu spuorta torėstos.
Kateguorėjė:Švedėjės uora oustā
Būda III
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Nepāiškėnamė faktā
Nepaaiškėnami faktā īr Rosėjės televėzėjės kanala TNT laida, katruo īr pasakuojama aple vėsuokius muoksla nepaaiškėnamus no realius faktos, pvz. NSO, šmieklas, vampīrus, spėrėtizma ė t.t. Laida ved Sergiejus Družko. Lietovuo šėta laida ruodama par BTV televėzėjė.
Kateguorėjė:Televėzėjės laidas
Galkontā
Galkontā - Kiedainiu rajuonė, Vėlainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 25 prietelē.
Žuolėnė
thumb|180px|Marėjės Jėmėms Dongun Žuolėnė o Šventausės Panelės Marėjės Jėmėma Dongun ėškėlmės īr šventė, šventama rogpjūtė 15 dėina. Ta īr pati seniausė ė garbėngiausė šventė paskėrta Marėjē. Vagol katalėku bažnīčė, šėta dėina Švt. Marėjė bova paėmta ė dongu.
Šventausės Panelės Marėjės Jėmėma Dongun šventė sotampa so senobėnė baltu šventė žuolėnė. Anuo čieso žmuonis aukuodava derlio dievībē Ladā. Nūnā žuolėnės čieso īr šventėnamas vėsuokės žuolės, vīkst atlādā.
Kateguorėjė:Žemaitiu švėntės
Šemetātē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Petrātē (Nevarienā)
Petrātē - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Nevarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 39 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Naktpėitė
Naktpėitė ī nuognē vielībs jiedis, katros liuob būtė jiedams tėktās par dėdliāsės metu talkas, īpatingā dėrbint lėnus (par lėnamoši, lėnamīni, lėnabrokti) ė kolant.
Aduolps Šapuoka
Aduolps Šapuoka (, g. 1906 m. vasarė 13 d. Grībeliūs, Otenas valstios – 1961 m. kuova 9 d. Tuoruontė, Kanaduo) - Lietovuos istuorėks, pedaguogs.
Glabniausė darbā
Kateguorėjė:Lietovuos istuorėkā
Naktpėitė
Kateguorėjė:Jiedis
Galvīčē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žemaitiu Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo gīven 31 gīventuos.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Pagardie
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Struikā
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Šėlalės suodnėška seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 152 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Bėldenē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Batakiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 65 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Baršē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Avėžėinē (Vėlnios)
Avėžėinē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Avėžėiniū seniūnėjuo. Anuo gīven 1695 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Zatėšios (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Gangs
Gangs o Ganga (, indu kalbuom Ganga) – vėina dėdliūju Azėjės opiu, toriejosė dėdlė reikšmė Indėjės mėtuoluogėjuo. Ans ėlgoms – 2510 km. Tek Indėjuo ė Banglodešė, baseins apėm 907 tūkst. km² pluota. Prasėded Hėmalajūs 7756 m aukšti vėršom jūras līge, tek Ganga līgoma, itek i Bengalėjės ilonka, žiuotīs sodarīdams delta karto so Meghna ė Brahmaputra.
Kateguorėjė:Azėjės opis
Īkaištis
Īkaištis (aba pavėržis) ī jiedis, katra gaspaduorios liuob duoveniuotė ūkie dėrbontiam bernou aba remeslėninks sava pameistriam.
XIX o. pab.–XX o. pr. i pavėrži iviejė dounas kepals, brīzos lašėniū, avėis mentė aba kompis, sīkēs – šmuots svėista, kelbasos. Žemaitiūs metū pradiuo da liuob doutė pavėrži ė berna tievam.
Īkaištio da šaukiams ė bikuokis jiedis, katrou isided i keliuonė, ėškīla.
Kateguorėjė:Etnuograpėjė Kateguorėjė:Jiedis
Ožlukē
Ožlukē - Kiedainiū rajuoni, Vėlainiū seniūnėjie, asonť givenvėiti. Ōžlukē īr ož maždaug ė pietos nu Aristavas miestālē. Anuo gīven 2 žmuonis.
Dīgoldagis
thumb|200px|Dīgoldagis
Dīgoldagis, da kėtap dīgols, dīgolė žuolie, trakruopė, dornruopė, dorndagis ī tuokis augals, katros muokslėškā prėgol bolbėniu augalū (Solanaceae) šeimā.
Dīgoldagis vėinmetis augals ī. Anou stombris statmens ī; lapā pražongėnē, dėdli, stombē dontītās kraštās; žėidā balkšvi, ėšruod kap piltovs, smirda. Vaisios būn tuokė dīgoliouta diežalė. Žīdia vasaras čieso. Aug dīgoldagis apleistūs daržūs, šiokšlīnūs, augėnams žuolėninkūs.
Dīgoldagis īr ė dėdlis liekarstos, ė baisė troča. Anou maclīva dalės lapā ī. Anou ėštraukas, aliejus tep kap serg dosolio, reumato, radėkolėto.
Dīgoldagi vartuo kap kvāšala – jied sieklas aba taisa ėš anūm erbata. Nug dīgoldagė nasonkē galam gautė gala.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Žuolīnā
Skaudotē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Nevarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 34 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
XXII omžios
Dvėdėšīmt ontras mūso ėras omžios - šėmta metu laikuotarpės, katras prasėdiėjė 2101 metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngsiantis 2200 metu groudė 31 dėina.
Tūkstontmetē: 2 tūkstontmetis - 3 tūkstontmetis - 4 tūkstontmetis
Omžē: XXI omžios - XXII omžios - XXIII omžios
Kateguorėjė:Omžē
Kulšienā
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Seduos seniūnėjuo. Anuo gīven 111 žmuoniu.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Kezā
Kezā - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Žemaitiu vīskops
Žemaitiu vīskops bova valdītuos Žemaitiu vīskopīstės, katra gīvava terp 1417 ė 1926 m.
Lėgė 1864 m. vīskopīstės cėntros bova Varnē, bat paskum ons parkelts i Kauna. 1926 m. bova panaikėnta, kūmat puopīžios Pijos XI nuruodė sokortė Kauna arkėvīskopīstė.
Kateguorėjė:Žemaitėjės istuorėjė Kateguorėjė:Žemaitėjės vīskopā
Mūsā
Kateguorėjė:Grības
Bullshit!
Bullshit! (ėš onglu kalbas „miešls, šūds“) a Penn & Teller: Bullshit! īr JAV televėzėjės laida, katra ved Penn & Teller. Anuo ruodomė vėsuokė muonā, tīčiuojamasė ėš paranuormaliū reiškėniu, žmuoniu tikiejėma. Šėta laida īr nuognē kritikuojama kū īr nemuorali, anuo gausu necenzūrėniu žuodžiu, īr tīčiuojamsė ėš žmuoniu, šventū dalīku.
Kateguorėjė:Televėzėjės laidas
Iraks
thumb| Iraka Respoblėka – valstībė Artėmousiūs Rītūs, Azėjės pėitvakariūs. Tor robežio so Sauda Arabėje ė Kovėito pėitūs, Torkėje šiaurie, Sėrėje šiauries vakarūs, Juordanėje vakarūs, Irano rītūs.
Kuoliopė
Kuoliopė - Kiedainiu rajuonė, Vėlainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 25 prietelē.
Iraks
Nūruodas
Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Baltu Dievs
Dievs īr dongaus vėišpats, valdītuos senuobės baltu vieruo. Onsā īr svieta kūries ė tvarkuos anamė priveizietuos. Tonkē aple Dieva īr rokounama pasakosė, sakmiesė. Ons ėšruodons kāp senolis, paėlsės, žėls, keliaun apsėriedis kāp ūbags pu namus ė veiz žmuoniū geroma. Pu baltu kraštū krėkšta Dievs bova sotapatėnts so krėkštiuoniu Dievo (Jahve).
Palē baltu kuosmologėjė Dievs svieta sokūrė dragom so Velnio. Tonkē rokounama ka Perkūns bova patsā dėdīsā baltu dievs ale kėtor mėslėjama ka ons bovis Dieva tarno, anuo rīkšte (Deiwarikis), katros Dieva prisakėmo liuob baustė neprietėlios ė biesos.
Kateguorėjė:Baltu dievā
Svalbards
right|thumb|Svalbards žemielapie (vz. žalia spalva)
Svalbards - Nuorvegėjės karalīstės šmuots Arktėis vuondenīnė i šiaurė nū Euruopas žemīna. Anou sosidara salū gropės nū 74° lėgė 81° šiaurės platomuos ė nū 10° lėgė 34° rītu ėlgomuos; tā īr tuoliausē šiaurie asontės Nuorvegėjės karalīstės šmuots. Trīs ėš Svalbards salu īr gīvenamas: Špėcbergens, Luokiu sala ė Huopens.
Istuorėjė
Mėslėnama, ka vėkėngā ė/aba rosā Svalbarda atrada XII o. Svalbards senuobės skandėnavū kalbuo (Svalbarð) rēkš šaltiejė krontā. Pėrmasės žmuogos diel katron lankīmasė Svalbardė nier abejounama bova uolandū keliautuos Vėlems Barencos, atradės salas 1596 m. Nū 1612 lėgė 1720 m. nū vakarėnės Svalbarda saluos i medžiuoklė plaukė danu, uolandu, onglu, prancūzu ė nuorvegu laivā. Apskaitliouta, ka vėin tėk uolandā pagava aple 60 000 bangėniu. Saluos pagrėndėnios šatbos torejė šmuots Arktėis tėrėma ekspedėcėjū.
Geuograpėjė
Svalbards īr šiauriausė Euruopas terėtuorėjė. Salas ožjēm 62 050 km² pluota, vuo dėdliausės anū īr Špėcbergens (39 000 km²), Šiaurės Rītu Žemė (Nordaustlandet), (14 600 km²) ė Pakrašte sala (Edgeøya) (5 000 km²).
60 % Svalbarda deng ledīnā ė snėigīnā. Šiaurės Atlanta šėluojė Guolfa souvie švelnėn saluos klėmata ė vandou i rinki salu zars neožšal vėsos metos ė īr palonkos žvejībā. Salas īr tuolėi nū puolerėne rata, diel ton dėdliausėm salū miestė Longyearbyene vėsoumet švėiso īr terp balondė 20 lėgė rogpjūtė 23 d. ė tomso terp spalė 26 lėgė vasarė 15 d.
Skabēkē (Akmenė)
Skabēkē - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Svalbards
Geuograpėjė
Kateguorėjė:Nuorvegėjė
Skabēkē (Akmenė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 17 žmuoniū.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Melašē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Kretėngales seniūnėjuo. Anuo gīven 16 žmuoniū.
Zakuonėškis
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Avėlē II
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 373 žmuonis.
Lapkristė 13
Lapkristė 13 dėina īr 317 metu dėina (kelamasēs metās - 318) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Avėlē II
Istuorėjė
Dvars žėnuoms nū 1653 m., šalėp anuo atsėrada kaimalės. Dvars ė kaimalės prėgolė konėgākštem Gėidrātems, pū ton, Kamėnskēm ė ont pabėnguos Kelpšam. Pėrmuojė medėnė bažnītalė pastatīta 1817 m. 1859 m. bova 6 nomā, katrūs gīvena 68 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Lietuvos institutas
Lietovuos ėnstėtots - organėzacėjė, katruos tėkslos prėstatīt Lietova svietė, vīkdīdams sava vėikla ons derėn Lietovuos ožėine ė koltūras puolėtėkas prėuorėtetos.
Kateguorėjė:Lietovuos uorganėzacėjės Kateguorėjė:Lietovuos koltūra‎
Būda I
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Opel
miniatiūra|Opel Combo Life (2018)
Adam Opel GmbH (paprastā vadėnama Opel) – automuobėliu gamėntuoja Vokėitėjuo. Fėrma ėkorta 1861 m. sausė 21 d., a automuobėlios pradiejė gamėnt 1899 m.
Kateguorėjė:Automuobėlē
Gečaitē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žemaitiu Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo gīven 52 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Šėlėškes (Telšē)
Šėlėškes - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Nevarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 25 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Snėigoulis
200px|thumb
Snėigoulis, kėtap snėigena, snėigėnė, snėigėnielė īr amarėlėniu šėimuos augals. Žīdia onksti pavasarie, pėrmuojė par metus pražīstontė kvietka. Augals daugiametis, svuogūnėnis. Aukštoms 8-20 cm. Lapā lėnėjėški, trompi. Žėidā baltuos spalvuos.
thumb|200px|left
Kateguorėjė:Vėinskiltē augalā Kateguorėjė:Kvietkas
Bokėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Avėžėiniū seniūnėjuo. Anuo gīven 806 žmuonis.
Vėngėninkā
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Šėlalės suodnėška seniūnėjuo, ož 1 km i pėitos nū Šėlalės. Par miestalė ēn meliuoracėjės kanals.
Anteglounės
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Batakiū seniūnėjuo.
Vėngėninkā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 410 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Anteglounės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 37 žmuonis.
Bokėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Anteglounės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Vikimedėjė
thumb|143px|right|Vikimedėjės luoguotips Vikimedėjė - tuoks fuonds, katros kuroun ė kėtēp gluobuo Vikipedėjė.
Fuonda pėrmininks īr verslėninks ė filantruops Džims Veilsos.
Liberėjė
Liberėjė īr valstībė Vakarū Afrėkuo. Robėžioujas so Siera Leonė, Gvinėjė, Dramblė Kaula Kronto; tēpuogi skalaun Atlanta ondenīns.
Vikimedėjė
Kateguorėjė:Vikimedėjė
Liberėjė
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Senāsis Testamėnts
Senāsis Testamėnts - ė graikū kalba ėšverstū žīdū bėbliniū knīngū rėnkinīs, ėš esmies apemuntis Tanach. Krūvuo sō Naujoujo Testamėnto sodara Krėščiuonībes Švėntūji Rašta.
Anamė atsispind žīdū tautuos istuorėjė ė relėgėnė mintes. Tanachs parašīts henbrajū ė aramiejū ruodom. Paraša svieta sokorėm, tautuos sosėkorėm ė istuorėjė tep pat anamė surašītė ėvairė istatīmā, iskaiton ė dekaluog. Kai korėj aprašuomė īvėkē īr autentėškė, kai korėj - keliū īvėkiū kompiliacėjės arba ė tū laikū realos īvėkē (pvz. Karaliaus Saliamuona valdīms).
Nuors Senāsis Testamėnts īr ė judiejū, ė krikščiuoniū švėntuoji knīnga, tuos dvė religėjės interpretoun anū ganietėnā skirtingā. Pavėzdžiou, krėkščiuonībes tradicėjė Pradžiuos knīngas tekstė mata aprašīt Šv. Trejībė, katruos nepripažīst žīdā.
Stroktūra
Senūji Testamėnt sudara tuos knīngās"
Kateguorėjė:Biblėjė
Ėmbrads
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 258 žmuonis.
Istuorėjė
Pėrmuojė bažnītalė pastatīta 1787 m.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Arvīdiškė
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Seduos seniūnėjuo. Anuo gīven 31 žmuoniu.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Špuokininčė
Špuokininčė īr mažos bodinks, katrou padėrb žmuonis paukštiam gīventom. Keliams īr i medė, ont truobuos aba kėta truobesė stuoga, ka paukštė kėnė neožpoltom katėnā ė ka paukštis galietom liousā apveizitė pluota. Tonkiausē špuokininčės īr statuomas špuokam (diel tuo ė tuokis pavadėnėms), zīlėm, kartās špuokininčės statomas ė medies, anūm paukštiams.
NSO
Neatpažėnts Skraidantis Objekts (NSO; kėtor da vadėnama UFO, OVNI, NLO) īr bikuoks skraidantis objekts, katruo nepavīkst atpažėntė ė paaiškėntė. NSO tonkiausē īr siejamė so ufuonautās ėš kėtū planetu. Daugoms atveju, kumet žmuonis matė NSO īr nesonkē paaiškėnamė - anėi neatpažėna liektovu, kėtu skraidontiu aparatu, metorologėniu reiškiniu ė pan., no teipuogi īr nemažā atveju kumet nat muokslėninkā nesugebiejė paaiškintė NSO. Vėsom svietė īr aple 50 mln. žmuoniū, katrė stebieja NSO. Aple NSO īr žėnuoma da nū senuobėnė čiesa (skraidantiu laivū kults bova gajos terp Andū tautū, Egėptė).
Īr mėslėjama, kū NASA tor sokaupos daugībė medžiaguos aple NSO no laik ana vėsėškā slaptā nū žmuoniū. Aple šėta bova nat Discovery sokorts films. Pakuolē kas vėinėntelė prancūzu tīrimu agentūra atdarė vėsos sava arkīvus aple NSO tīrimus.
Kateguorėjė:Astruonuomėjė
Tamplėirē
thumb|right|250px|Tamplėiriū uordėna herbs
Tamplėirē - vėdoromžiu gadīnės krėkštiuonėškuojė karėnė uorganėzacėjė, egzėstavosė aple do šėmtmetios ė ėšfuormouta 1312 m.
Istuorėjė
1119 m. Krīžiaus žīgiu i Šventa žeme gadīnie devīnė prancūzu rėterē devė netorta ė prėgoluomībės ižados Jerozalės patrėarkou, jimt ont savės atsakomībe ož keliaunontiu maldėninkū saugoma. Karalios Baldoins II paskīre anim šmuota savo rūmu Jerozalie, šalėp Saliamuona šventīklas. Rėterios vėinuuolios jimta vadintė “Jerozalės šventuovės biednāsēs Krėstaus bruolēs”.
1128 m. puopėižios Huonuorėjos II patvėrtėna anu uordėna ė priskīrė dėdlėjė magėstra. Rėterē vėinuuolē liōb rengtėis baltuom sermieguom ont katrū liōb būt aštouniakompē raunuonė krīžē (kankinīstes sėmbuolės) ė nešiuojė balta lėnini dėrža (tīruos šėrdėis sėmbuolės).
Kateguorėjė:Organėzacėjės
IATA
333px|thumb|right|IATA luoguotėps
Terptautėnė uora transpuorta asocēacėjė (IATA) ī terptautinė uora transpuorta uorganėzacėjė, katra vėinīj šmuota uora lėnėju. Uorganėzacėjės cėntrėnis bioros ī Kanadas Muonrealė miestė.
Istuorėjė
IATA bova ikorta 1919 m. Haguo. Nadėrba Ontruos Svieta vainuos gadīnie. IATA bova atkorta 1945 m. balondė 19 d. Kubuo.
Kateguorėjė:Terptautėnės organėzacėjės
Cunamis
Cunamis īr nuognē dėdlės bongas, katras sokel ondenīna dognė ivīkstontis žemės drebiejėms. Pradiuo, atvėram ondenīnė cunamė bonga veik neveizėma, ale kumet pasėik pakrontes, patamp dėdlē (čiesās daugiau nego 10 m) ė ožlie sausoma. Dielē tuo tonkē ivīkst dėdlės nelaimės kāp kad 2004 m. Indėjės ondenīnė.
Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Palėipė
Palėipė īr gīvenvėitės:
Kiauliena
thumb|240px|Kiaulė̄na
Kiauliena ī mēsa, katra palėik paskerdus kiaulė. Tas ī vėina labiausē svietė jiedamu mēsu ė daugiausē Lietovuo jiedama mēsa.
Kiauliena žmuonis jied vairē pataisīta – vėrta, kepta, rūkīta, sūdīta. Bavēk vėsas kiaulės kūna dalīs jiedamas ī.
Žemaitiūs paprastā kiaulė liuob skerstė rodeni aba žėima, īpaingā ont švėntiu (vestoviu, Kaliedu) – par ton čiesa liuob sojiestė vėrta ė kepta kiauliena, vuo daugoma liuob ėšrūkīs kap lašėnius, skėlondius, kompius, kelbasus ė paskom jies par cielus metus.
Žīdā ė mosolmuonā kiaulienas najied, ba laika, ka tas ī nečīstos jiedis.
Daugoma kiaulienos svietė paskerd Kėnėjė, Amerėka, Vuokītėjė, Ispanėjė, Brazilėjė, Kanada, Vietnams, Prancūzėjė, Danėjė.
Kateguorėjė:Mēsa
Medėkē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Kretėngales seniūnėjuo. Anuo gīven 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Brīzgē
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Bazalts
Bazalts - bazėnė efuzėnė magmėnė uoliena. Bazalts īr labiausē paplėtos magmėnė uoliena Žemie. Ons sōsėdara dalėnā ėšsėlīdant kėtuoms magmėnėms oulienuoms. Dažnā bazalta masīvā tōr stolpėnē stroktūrā.
Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Brīzgē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 37 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Aplėnkuotīra
Aplėnkuotīra īr terpdėscėplininis muokslos, katros tir aplėnkuos fėzėniu, kemėniu, bioluogėniu elementu ėr žmuogaus terposavė santīkius.
Kateguorėjė:Muokslos
Zablatėškiū vėinsiedis
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Linksmavėitė (Kiedainē)
Linksmavėitė - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
BIC Basket
BIC Basket  Anguolas krepšėne līga, katruo luoš 25 stėpriauses Anguolas komandas. Geriausē sekas luoštė Primeiro de Agosto klubou, katrs ėšluošė dėdlisusė skaitlio čempėjuonatu.
Kateguorėjė:krepšėnė līgas
Kūdra
Kūdra aba suodželka īr mažos, žmuogaus padėrbts ondens telkėnīs. Galė būtė padėrbams ėškasos žemė aba patvenkos maža opelioka. Kūdra galė būtė skėrta daržam, šilnomiam lāstītė, gīvoliam girdītė, maudīmōsė, žovū augėnėmou, diel gražoma.
Kadongi kūdra tonkiausē īr seklos, tūdie tinkamā nekeravuojėma ožaug ondens augalās, krūmās, oždomblie ė palėik netinkama nauduojėmou.
Kateguorėjė:Ondens telkėnē
Paguojā (Akmenė)
Paguojā - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Repengē
Repengē - Kiedainiu rajuonė, Vėlainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 15 prieteliu.
Vėrmienā
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Nevarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 31 prietelės.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Šėlā (Šėlalė)
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Šėlalės suodnėška seniūnėjuo. Suodnuo īr mūrėnė kuoplītalė ėšbūdavuota 1939 m. balondė 5 d., būdavuota par naujė 1991 metās.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 317 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Akstėnā (Tauragie)
Akstėnā - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Batakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 56 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Šetenē
Šetenē - Kiedainiū rajuoni, Vėlainiū seniūnėjie, asonť gīvenvėitė. Šetenē īr ož maždaug 12 km ė šiauri nu Kiedainiū miestā, pri Neviežia opės. Šeteniūs gīven 35 žmuonis.
Šeteniuos gimė Lietovuos ožsienē raikalū mėnėstros Jūzos Orbšīs, teipuogi Nuobelė literatūruos premėjes laureats Čiesluovs Milošos. Irengts muziejos, parks.
Skotenas
Skotenas - Juonėškė rajuonė, Saugielauke seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 4 prietelē.
Rēšė
(, pol. Rzesza) - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Avėžėiniū seniūnėjuo. Īr žėrgīns, pradious muokīkla „Pirmoji akademija“, kriautovė „Maxima“.
Istuorėjė
2001 m. Rēšie gīvena 689 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Getautē
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Beržienā
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Seduos seniūnėjuo. Anuo gīven 19 žmuoniu.
Lapkristė 14
Lapkristė 14 dėina īr 318 metu dėina (kelamasēs metās - 319) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Monsuons
Monsuons īr mažos miests Ispanėjės šiaurie, Araguana regėjuonė, Hueskas pruovincėjuo. Tor 17 115 gīventuoju (2010 m.). Īr 60 km nū Hueskas, 279 m aukštomė.
Jautiena
thumb|240px|Jautiena thumb|240px|Jautienas šmuotā
Monsuons
Monsuons mėnavuojams nū 1196 m. Īr kelets bažnīčiu terp katrū žīmiausė Šv. Marija.
Jautiena
Jautiena ī mēsa, katra palėikt paskerdos karvė aba jauti. Ta ī vėina labiausē jiedamu mēsu Lietovuo ė vėsam Svietė. Daugis jautė kūna šmuotu tink jiestė – anas jied vėrtas, keptas, rūkītas, dėrb kelbasus, sasīskas. Jautiena ī sunkesnė, kėitesnė mēsa nekāp kiauliena. Kap atskėra mēsa ī jaunū jautoku ė telītiu mēsa – veršiena. Lietovuo karvės nug sena laikė daugiau pėinou, tūdie jautiena liōb būtė rets ė brongos jiedis.
Monsuons
Kateguorėjė:Ispanėjės miestā
Jautiena
Jautienas nejied indoėstā ė laika, ka karvė ė jautis dėdlē šėnavuojamo gīvio īr, ė laika karvės tiktās pėinou.
Daugiausē jautiena svietė skerd Australėjė, Brazilėjė, Argentėna, Kanada, Meksėka, Amerėka, Rosėjė. Dėdlē daug jautienas žmuonis jied Šiaurės ė Pėitū Amerėkūs.
Kateguorėjė:Mēsa
Krēvē (Kiedainē)
Krēvē - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Veršiena
thumb|170px|Veršienas vīniuotėnis
Veršiena ī mēsa, katra palėik paskerdus jauna veršieli aba telīčė. Nug jautienas skėras, ka ī minkštesnė ė gardesnė. Veršienā skerda daugomuo veršalius a ne telīčės, ba tėi nadous pėina.
Veršiena prabongė mēsa, delėkatėsos ī, tūdie ana liuob taisītė tik par dėdlės švėntės (pvz., vestovės), ėš anuos paprastā gamėn tiktās švėižės mēsuos jiedius (kaltietus, soltėnius, vėralus), vuo ne rūkītus.
Vėliošėškės
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Butikē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Seduos seniūnėjuo. Anuo gīven 38 žmuoniu.
Mažeikē
thumb|right|260px|Vėina ėš pėmūjū Mažeikiu gatviu - dabartėnė Vasarė 16-uosės gatvė thumb|right|260px|Mažeikiu gelžkelė stuotės 260px|thumb|right|Tamė pastatė bova isėkūrosė Lietovuos kariuomenės komendatūra tarpokarė metās
Mažeikē - vėns ėš dėdliausiu miestu Žemaitėjuo, Telšiū apskrėtie, pri Vėntuos opės, 5 km i pėitos nu Latvėjės robežiaus; rajuona ė senionėjės cėntros. Miesta kert dvė gelžkėlė lėnėjė - Šiaulē-Lėipuojė ė atšaka i Rīga, īr do respoblėkėnės reikšmies kelio: Tauragie - Ventspėlis ė Šiaulē - Skouds.
2005 m. Mažeikiūs gīven 41389 gīvėntuojē.
Istuorėjė
Mažeikiu vards pėrma karta pamėnavuots XIII om. - XIV om. šaltėniūs nuruoduoma, ka Lėvuonėjės kariuomenė pasėikė Mažeikas dvara. Musiet, ta Mažeikas žemė ė davė pradė Mažeikems. Arkeuoluogā tvėrtėn, ka Mažeikiu apīlinkies jau žmuonės givena IX-XI om. Lėg XVII om. Mažeikē rašītiniūs šaltiniūs nebepamėnavuotė, bet tas nieka ė nesaka, ka anū nebova. 1661 m. Vėikšniū seniūnėjės envenouriuo jau pamėnavuots nedėdlis Mažeikiu kaimielis, katramė bova tiktās posė valaka žemės ė 6 žmuonės. Mėslėjama, ka tuoks mažos giventuoju skaitlius galiejė būtė tudie, ka par 1655-1660 metu kara so Švedėjė Žemaitėjė neteka aple ketvėrtadalė vėsū sava giventuoju. Paskiau Mažeikiu krašta palietė ė 1708-1711 metu mars. 1728 metās tuos patiuos seniūnėjės envenouriou jau surašītas kėtas žmuoniū pavardės. Dā pu dešimtėis metu, 1738 m., jau pamėnavuota 12 giventuoju pavardiū. Rēk mėslėtė, ka nu tuo meta giventuoju skaitlius pu bėškė pradiejė dėdietė. 1775 m. bova 12, o 1789 m. - 13 kėimū, katrėi bova vadėnamė dūmās. XVIII om. Mažeikē priklausė Vėikšniū dvarou, katram toriejė doutė douklė ė dėrbtė kėtus darbus. 1821 m. Mažeikiūs bova 15 kėimū ė 130 giventuoju, 1866 m. - 17 kėimū su 260 gyventuoju.
Mažeikē smarkē pradiejė pliestėis ė daugietė giventuoju, kumet 1869 m. bova pradiets tėistė gelžkelis ėš Vėlniaus i Lėipuojė par Mažeikius. 1871 m. ta gelžkelė lėnėjė atėdarīta, vuo Mažeikiūs pabūdavuota nedėdėlė stuotės. Tujaus ėš Mažeikiu bova pradieta tėistė ė kėta lėnėjė - i Rīga. Tuos gelžkėlė šakuos atėdarīms ivīka 1873 m. Ka tuos nuognē svarbės gelžkėlė šakas pradiejė pėlnā funkciuonoutė, Mažeikiūs tumet pastatė mūrėnė gelžkelė stuotė, katra ėšlėka lėg nūdėinas. Čė pat bova atėdarīts pašts ė telegraps. Paskiau pri pat stuotėis bova ėšdalinta žemė, katruo isėkūrė verslininkā ė prekībininkā. Aple 1887 m. Mažeikiūs atėdarīta vaistėnė. Ėš vėsa 1893 m. jau bova 13 krautoviu ė 5 smoklės. Čė pat sosėfuormava ė permuosės Mažeikiu gatvės - Stuotėis ė Didžiuojė, katruos 1895 pradietas grīstė kūlēs. 1899 m. Mažeikiu gelžkelė stuotės bova pavadinta Moravjuovo.
Smarkē ėšsėplietus prekībā, Mažeikiūs pradiejė apsėgīventė latvē, žīdā, rosā. Čė anėi pradiejė kortė sava kriautovės, malduos nomus. 1893 m. pradieta statītė rosu cerkvė, katra pašvėntinta 1894 m. lapkrėstė 25 dėina. Da pu keliū metu pradiejė veiktė žīdu sėnaguoga ė liuteruonu bažninčė. Pėrmuojė katalėku bažninčė pabudavuota ė pašvėntinta 1905 metās.
Mažeikiūs 1895 metās pabūdavuota ontriniu žaliavū īmuonė, aple 1897 m. pradiejė veiktė kavuos ė degtoku pabrikielē. 1902 metās bova plītinė, poudu dėrbtovės, moila, saldainiu, skarduos īmuonės. 1905 metās atėdaryts kningīns.
Neramus Mažeikiūs bova 1905-1907 metu čiesos. Pradiejė kėltė maištā, žmuonės pradiejė reikalautė, ka būtom sutrompents darba laiks krautoviu pardaviejams, bova kovuojama prīš cara prīspauda. Tou čieso carėnė Rosėjė i Mažeikius atsiuntė kazuokus, katrėi čė kratė ė moša žmuonės. 1906 m. pri Mažeikiu bova statuoms tėlts par Vėnta (opė), čė pradiejė streikoutė dėrbantė̄jė, katrėi reikalava padėdintė darba ožmuokestė.
1919 metū pradiuo vokitiū armėjė pasėtraukė ėš Mažeikiu, vuo ožiemė Raudonuojė armėjė. Dā Mažeikiūs bova ožiemėn bermontėninkā, bet anėi grētā bova ėšvarītė. Paskelbus Nepriklausuomībė i Mažeikius ėš Seduos parsėkielė admėnėstracėjė, prasėdiejė atstatīma darbā, miestou vėituo Muravjuova sogrōžints Mažeikiu vards.
Mažeikiūs 1922 m. pradiejė veiktė lėguonėnė, katra tetoriejė tiktās 30 luovu. Daktara Vlada Borbas pastonguomės 1938 metās pastaīta naujė 100 luovu lėguonėnė, katruos pastats īr ėšlėkės lėg nūdėinas.
Religėnės bendroumėnės
thumb|left|210px|Pėrmuosės katalėkėškas bažnyčės veėita
Pati pėrmuoji religinė bendruomėnė Mažeikiūs, katra pabūdavuojė sava malduos nomūs, bova stačētikē. 1893 m. anėi pradiejė statytė cerkvė, katra bova 1894 m. pašvėntinta. Iki 1900 m. Mažeikiūs bova pabūdavuota i žydū sinaguoga. Tū gyventuojū bova nemažā: 1897 m. - 435 žydā, 1903 m. 310 stačetikiu, api 40 sėntikiu. Api 1900 m. evangelikā tap pat bova atsidarė sava laikėna bažnyčė. 1909 m. vėituo laikėnuos pabūdavuojė naujė mūrėnė liuteruonu bažnyčė. 2005 m. Mažeikiūs pastatyta ontruoji katalėku bažnyčė - Šv.Prancėškaus Asyžiečė.
Ėlga laika kalatėkėškas bažnyčės Mažeikiūs nebova. Vėitas gyventuojē religinius reikalus turiejė atlėktė Vėikšniūs, Tirkšliūs a Leckavuo. Pažangiuojė visuomenė pradieje rekalautė ka bažnyčė būto pastatyta i Mažeikiūs. 1904 m. bova gauts lėidėms privateme nome irėngtė ne bažnyčė, vuo kuoplyčė. Mažeikiū bėndruomenė greitā tamė nomė padėdėna patalpas, o 1906 m. i perstatė. Bova kalbama, ka vėituo kepyklas atsirada bažnyčė. Tūjaus i Mažeikius bova paskėrts i konėgs Prancėškus Meškausks. 1906 m. spalė 8 dėina Mažeikiu bažnyčė pašvėntinta.
Mažeikiu muokīklas
thumb|right|260px|[[Mažeikiu Merkėlė Račkauskė gimnazėjė|Merkėlė Račkaukė gimnazėjė]] thumb|right|260px|[[Mažeikiu Suodu vėdorėnė muokīkla|Suodu vėdorėnė muokīkla]] thumb|right|260px|[[Mažeikiu Senamiestė pagrėndėnė muokīkla|Senamiestė pagrėndėnė muokīkla]] thumb|right|260px|[[Mažeikiu mozėkas muokīkla|Mozėkas muokīkla]]
Ka Mažeikē tapa svarbė gelžkeliu sosikėrtėma vėita, čė pradiejė apsigīventė ėš kėtū kraštū atvykėlē, katrėj nežinuoje vėitas kalbuos i paprotiū. Anėms prireikė ne tik malduos nomū, vo i muoklyklu. Jau 1896 m. Mažeikiūs pradiejė veiktė cerkvėnė muokykla, katruo ėš pradiū bova api 60 muokiniū. Tuos muokyklas muokinē mokėnuos gėiduotė religinės gėismės, bova diestuoma tikyba, skaitėms, rašīms, aritmėtika. Ta muokykla Mažeikiūs išsėlaikė ligi 1915 metū. Tap pat 1903 m. Mažeikiū pradieje veiktė ė gelžkelė muokīkla, katruo bova mokėnami tik gelžkelietiu vakā.
1907 metās vėitas gīventuoje pradiejė valdžiuos rēkalautė, ka būtom atėdarīta ėr lietovėška muokīkla, katra pradiejė veiktė tėktās 1911 metās. Mažeikiūs tou meto bova nuognē aktīvi katalėkėška „Saulės“ švėitėma dragėjė, katrā vaduovavo ku tėk īsteigtuos parapėjės konėgs P. Meškausks. Tuos draugėjės vėins ėš uždaviniū bova - atidarītė muokīkla. 1908 metās kap tėk ana ėr atidarė bibliuoteka vo tep pat ėr muokīkla. Pėrmasis „Saulės“ muokīkla muokītuos bova Aduoms Juodelė. 1910 m. ton muokīkla jau lonkė 120 muokiniū, dėrba do muokītuojē. Prasidiejus pėrmā svieta vainā, muokīkla bova oždarīta, bet 1915 metās apėnt pradiejė vēktė.
Be šiū muokīklū Mažeikiūs 1911 metās atidarīta prėvatė keturklasė prekības muokīkla, katra priklausė latvē L.Markevičienē. Muokīkluo bova mokėnama rosėška. 1914 m. tou muokykluo mokėnuos 217 muokėniū. Par Pėrmūji svieta kara bova uždarīta.
Dabarčiou Mažeikiūs vēk šiuos muokīklas ėr kėtas švėitėma īstaigas: i da 9 luopšelē-darželē.
Nūruodas
Kateguorėjė:Žemaitėjės miestā Kateguorėjė:Nedielės straipsnis Kateguorėjė:Mažeikē
Būdā (Vėlainē)
Būdā - Kiedainiu rajuonė, Vėlainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 14 prieteliu.