cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Poplesē
Poplesē - Juonėškė rajuonė, Kepaliu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Mėkaluos Doukša
thumb|200px|Pamėnklos Daukšā Varniūs
Mėkaluos Doukša (gėmė 1572 aba 1538 m. Babienūsė (daba Kiedainē) vuo mėrė 1613 m. vasarė 16 d. Varniūsė) bova konėgs, lietoviu rašta ė šnekuos puopolerintuos.
1570-1572 m. bova Krakiu klebuons, paskom ėšvīka i Varnios kor dėrba Žemaitėjės vīskopėjės admėnėstracėjuo. 1595 m. ėšleida ėš lėnkū kalbuos ėšversta „Katekėzma“, parašė anam pratarme. 1599 m. parašė „Postile“, kvėitė žmuonis rokoutėis ė rašītė sava kalba.
Cėtata: „Ne žemės derlomo, ne drabožiu skirtingomo, ne šalėis gruožībe, ne miestu ė pėliū tvirtomo gīvouta tautos, ale daugiausē ėšlaikīdamas ė vartuodamas sava kalbo. Sunaikink ana – sunaikinsi santaika, vienībe ė geruove. Sunaikink ana – ožtemdīsi saule dongou, somaišīsė svieta tvarka, atimsi gīvyībe ė garbe.“
Joudēkē (Juonėškis)
Joudēkē - Juonėškė rajuonė, Gāžātiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Šmuots suodas ī Žagarės regėjuonėnem parkė.
Istuorėjė
Joudėikē mėnavuonamė 1693 m. 2001 m. suoduo gīvena 123 žmuonis.
Omžios
Omžios īr 100 metu tronkontė gadīnė.
I omžios pr. Kr. II omžios pr. Kr. III omžios pr. Kr. IV omžios pr. Kr. V omžios pr. Kr. VI omžios pr. Kr. VII omžios pr. Kr. VIII omžios pr. Kr. IX omžios pr. Kr. X omžios pr. Kr. ė tēp tuoliau...
Omžē pu Krėstaus (aba mūsa gadīnės omžē):
I omžios II omžios III omžios IV omžios V omžios VI omžios VII omžios VIII omžios IX omžios X omžios XI omžios XII omžios XIII omžios XIV omžios XV omžios XVI omžios XVII omžios XVIII omžios XIX omžios XX omžios XXI omžios XXII omžios ė tēp tuoliau...
Tēpuogė omžios znuočie pargīvėnta trokmė. Gal znuočītė tam tėkra laikuotarpi (pvz: Kūlė omžios).
Rudelėškē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
2134
2134 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided pėnktadienī.
Nutėkėmā Svieti
2134 m. spėjam, ka ė vėdėne Saules sėstema grėš komėta Halley.
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Blosa
thumb|200px|Katėnblosė (Ctenocephalides felis)
Blosa ( (sin. Aphaniptera),, ) īr varmū gėmėnie, katruo prėgol basparnē, par šuonos papluokštė, spierē šuokoujontīs vabzdē.
Blosu kūns īr apaugis šeralēs ė spīgliokās. Anū kėrmē īr bakuojē, gīven paukštiu gūžtūs, londūs, nomūs ė jied vėsuokės kūna šiokšlės. Kāp ožaug, blosas pasėvert ė kraujasiorbios ė plemp paukštiu, žvieriū, žmuoniū krauji. Parneš vėsuokė kvaraba.
Nūruodas
Kateguorėjė:Vabzdē
Puoškuonis
Puoškuonis - gīvenvėitė, truopnē - gatvėnė suoda, Šalčėninku rajuonė, Puoškuoniu seniūnėjuo, seniūnėjės centrs. Īr pašts (LT-17005).
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 160 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Joudalksnis
260px|thumb|Joudalksnis alksnis (Alnus glutinosa)
Joudalksnis (,, šalėp Jorbarka da saka joudelksnis) īr beržėniu šeimuos medis. Ožaug lėgė 35 m. Žīda balondė miesnesie. Paskom sobrondėn žirgėnus.
Aug palē opės, ežerus, šlapiūs vėitūs.
thumb|250px|left|Joudalksnė žirgėnā
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Medē
Vėtėnē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Kretėngales seniūnėjuo. Anuo gīven 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
FK Žalgiris
FK Žalgiris īr Lietovuos fotbuola klobs. Ons īr nūg Vėlnious. Kloba spalvas ī žalė ė balta.
Kloba drabožiu ėšdėrbė̄jē
Ėšdėrbė̄jē palē metos:
Šaltenē
Žalgiris Kateguorėjė:Vėlnios
Opėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Posluovės
Posluovės - Juonėškė rajuonė, Kepaliu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 7 prietelē.
Jukons
170px|right|thumb|Terėtuorėjė Kanaduo
Jukons (pranc. ė ongl. Yukon) ī vėina ėš 3 Kanadas terėtorėjo.
Kateguorėjė:Kanadas provėncėjes
Pajauta
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Siejės 23
Siejės 23 dėina īr 266 metu dėina (kelamasēs metās - 267) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Pajauta
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Siejės 23
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Jolios Veselka
Jolios Veselka (, 1943 m. vasarė 8 d. Sėisėkūs, Okmergies rajuonė – 2012 m. lapkristė 26 d. Vėlniou) – Lietovuos akanuomėsts, akanuomėkas muokslu daktars ė puolėtėks. Akanuomėkas ė puolėtėkas klausėmās ī ėšgoldės šmuota knīngū, katrūs vėina aktoaliausiu būtom: „ Kāp sotvertė sauge ė baguota Lietova".
Kateguorėjė:Lietovuos puolitėkā
XVI omžios
Šešioulėkts mūso ėras omžios - šėmta metu laikuotarpės, katras prasėdiėjė 1501 metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngė 1600 metu groudė 31 dėina.
Tūkstontmetē: 1 tūkstontmetis - 2 tūkstontmetis - 3 tūkstontmetis
Omžē: XV omžios - XVI omžios - XVII omžios
Tansonnhats uora ousts
300px|thumb|Tansonnhats uora ousts Tansonnhats uora ousts (IATA kuods: SGN, ICAO kuods: VVTS) īr dėdliausės terptautėnės uora ousts Hošėmins. Tansonnhata uora ousts īr ož 1730 km i pėitos nu Hanuojaus ė ož 7 km Hošėmina miesta centra. Uora ousrs atėdarīts 1930 metās. Pernu uora ouste regolerē skrend maža uora bendruovė Vietnam Airlines. 2010 m. Pernu uora ouste bova 15 500 000 kelėivē.
Palonguos uora ousts
thumb|250px
Tansonnhats uora ousts
Kateguorėjė:Vietnama uora oustā
Palonguos uora ousts
Palonguos uora ousts (IATA kuods PLQ) īr dėdliausės terptautėnės uora ousts Žemaitėjuo. Palonguos uora ousts īr ož 32 km nu Klaipiedas ė ož 17 km Kretingas miesta centra. Uora ousts infrastroktūra tink aptarnautė vėdotėnius ė mažus uorlaivius. Tarptautėnis Palongos uora ousts īr itraukts i Lietovuos naciuonalėnė transpuorta plietruos ė Transpuorta investėcėju puoreikiu ivertėnėma (TINA) pruogramas.
Istuorėjė
1939 m. atėdarīts pėrmas Lietovuo regolēros uora maršrots Kauns–Palonga.
1963 m. ikorts Palonguos cėvėlėnis uora ousts, aptarnavės skrīdios i Vėlniu, Maskva ė šmuota kėtū TSRS miestū.
1991 m. ikorta valstībės imuonė „Palangos oro uostas“.
1998 m. rekonstroutė uorlaiviu stuoviejėma peruons ė riediejėma taks.
2007 m. spalė 26 d. atėdarīts naus kelėiviu termėnals, atėtėnkontės Šengena sosėtarėma rēkalavėmos. 2011 m. atlėkts kelėiviu termėnala praplėitėms ė rekuonstrokcėjė.
Uora lėnėjės ė skrīdėmā
Ėš Palonguos galėm tėisē skrėst:
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos uora oustā
Naujė̅jė Lažā
Naujė̄jė Lažā - Kiedainiu rajuonė, Duotnovas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 54 prietelē.
Paškovienā
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Opīnas seniūnėjė. Anuo gīven 29 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Varsnelē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Palentėnė seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Zarasū seniūnėjė
Zarasū seniūnėjė - seniūnėjė Zarasū rajuona vėdorė rītūs, cėntros - Zarasā.
Nūruodas
Kateguorėjė:Zarasū rajuona seniūnėjės
Ferdėnands Magelans
thumb|250px|Magelans Ferdėnands Magelans (, ; 1480 m. pavasaris – 1521 m. balondė 27 d.) – puortogalu jūru keliautuos, atradies. F. Magelans pėrmasės ėš Euruopas vakarū krīptėm pasėikosiu Azėje, pėrmasės parplaukosiu Ramoji ondenīna. Anuo pradieta ekspedėcėjė pėrmuojė apėplaukosiu svieta, ale uns pats tuos keliuonės meto žova dabartėniūs Fėlėpėnūs.
Kateguorėjė:Puortogalėjės žmuonis Kateguorėjė:Keliautuojē
Pėteris Brėigelis Vīresnīsės
Pėteris Bregelis Vīresnīsės (api 1525 – 1569 m. siejės 9 d.) bova Nīderlandu Renesansa tapītuos ė gravėruotuos, sava kūrėnious dažniausē vaizdavės pėizažos ė valstėitios.
Rūgtis dėrvėnis
thumb|200px|Rūgtis dėrvėnis Rūgtis dėrvėnis ī tuokė žuolie, katra muokslėškā prigol prī rūgtėniu augalū šeimuos. Tasā augals aug pėivūs, palē opis. Pėktžuolė.
Pėteris Brėigelis Vīresnīsės
Nūruodas
Kateguorėjė:Renesansos Kateguorėjė:Flamandėjės žmuonis
Rūgtis dėrvėnis
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Siejės 24
Siejės 24 dėina īr 267 metu dėina (kelamasēs metās - 268) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Lančiūnava
Lančiūnava - Kiedainiū rajuonė, Vėlainiū seniūnėjuo, esontė gėvenvėitė. Lančiūnava īr ož maždaug 13 km i šiaurės rītos nu Kiedainiu, pri Via Baltica kelio. Anuo gīven 583 žmuonis.
Kateguorėjė:Kiedainiu rajuona gīvenvėitės
Dženg He
Dženg He (trad. kin.: 鄭和; sopaprastėnta kėn.: 郑和; pinyin: Zhèng Hé; Wade-Giles: Cheng Ho; gėmėma vards: 馬三寶 / 马三宝; pinyin: Mǎ Sānbǎo; arabėšks/persėšks vards: حجّي محمود شمس Hadžė Mahmod Šamsos) (1371–1433) bova kėnu jūrėnėnks, tīries, dėpluomats ė fluotėlės admėruols.
ANBO
thumb|250px|Romualdas Marcinkus, Jonas Liorentas, Antanas Gustaitis, Juozas Namikas, Jonas Mikėnas ir Kazys Rimkevičius šalėp ANBO liektova.
ANBO akruonėms nū ) Ontė Nuor Būt Vuorė - īr inžineriaus Antana Gostāte kara dėrbīkluos ėšdėrbtė liektovā.
Dženg He
Kateguorėjė:Kėnėjės žmuonis
ANBO
Ėšdėrbtė liektovā bova par posė matalėnės kuonstrokcėjės so vuora aušėnamāsēs varėklēs.
Nūruodas
Kateguorėjė:Aviacėjė
Nils
Nilas (arab.: يل, an-Nīl), opės Afrėkas žemīnė, vėina ėlgiausiu (so Amazuonė) opiu.
Kateguorėjė:Afrėkas opis
Ropėnėnkā
Ropėnėnkā - Juonėškė rajuonė, Kepaliu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 11 prieteliu.
Ornėižē
Ornėižē - Kiedainiu rajuonė, Duotnovas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 39 prietelē.
Nunavuts
Kateguorėjė:Kanadas provėncėjes
Tėlptėškės
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Pavėrvītė (Telšē)
Pavėrvīte - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Opīnas seniūnėjė. Anuo gīven 7 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Olė Riuomeris
thumb|right|206px|Ole Rømer
Ole Christensen Rømer (g. 1644 m. siejės 25 d. – m. 1710 m. siejės 19 d.) bova danu astruonuoms, katrs 1676 m. apskaitliava švėisuos grētoma.
Kateguorėjė:Danėjės žmuonis
Šaulē I
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 164 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Siejės 25
Siejės 25 dėina īr 268 metu dėina (kelamasēs metās - 269) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Lisa Gerrard
thumb|200px|Liza Džerard
Liza Džerard (Lisa Gerrard; gėmos 1961 metu balondė 12 d.) īr Australėjės mozėkontė, dainėninkė ė kompuozėtorė, katra bova svieta garsoma mozėkėnė dueta „Dead Can Dance“ narie (draugom so Brendano Perio).
Siejės 25
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Saunuorē II
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Kroupiū seniūnėjuo, ož 3 km i šiaurės vakarus nū Kroupiū.
Vītautē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Kretėngales seniūnėjuo. Anuo gīven 54 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Saunuorē II
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Palentėnis
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Palentėnė seniūnėjuo.
1804
1804 - īr kalāmieji metā, katrie prasided sekmadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Palentėnis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 109 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Lisa Gerrard
Sava karjėra pradiejė 1981 m. ė nu tuo čiesa dalīvava variausūsė pruojėktūsė. Ana gava „Auksėnė Gaublė“ apduovenuojėma ož mozėkėni takeli fėlmō „Gladiatorios“, katra kūrė draugom so Hanso Cimerio ė Klauso Badelto. Džerard ne tėktās dainiuoja, bat ė gruoja kėnėškās cimbuolās. Liza Džerard tor kontralta tėpa vuokala.
Popėškės
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Puoškuoniu seniūnėjuo.
Lisa Gerrard
Nūruodas
Kateguorėjė:Mozėkontā Kateguorėjė:Australėjė
Popėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 54 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Yahoo!
Kateguorėjė:Interneta paėiškous varėklē Kateguorėjė:Bėndruovės
Karklalis
thumb|240px|Karklalē Karklalis aba pliuoksos īr palemuonėniu šeimuos kvietka, tonkē augėnama šalėp nomū, žuolėninkūs.
Abidžans
thumb|right|240px|Abidžana thumb|right|240px|Abidžans Abidžans īr miests Dromblė Kaula Kronta pėitūs, šalėp Gvinėjės ilonkas. Gīven 3,7 mln. žmuoniū. Onkstiau Abižans bova valstībės suostėnė.
Istuorėjė
Miestą XIX omžiou ėkūrė prancūzu kuoluonėzatuorē.
Kateguorėjė:Miestā Kateguorėjė:Dromblė Kaula Kronts
Prapoulis sviets:Juras perėjuoda parks
thumb|250px|Tiranuozaurs teriuo San Diega Prapoulis sviets:Juras perėjuoda parks īr 1997 m. JAV fantastėnis fėlms aple dinuozaurus. Režėsėrios - Steven Spielberg. Fėlms īr prīš šėtā sokorta fėlma "Juras perėjuoda parks" pratesims.
Pasakuojėms
Fėlms prasėded praė̄jos ketorėm metam nū pėrmajam fėlmė vaizduonamu ivīkiu. Nuors Nublara saluo dinuozauru neblika, vuo mieginėmams nauduotuo gretimuo Sornas saluo sosėfuormava senuobėniu gīvūnu bendrėjė. Daktars Jans Malkuolms ė Sarah Harding draugom so fėlmavėma grope ėšvīksta i sala sokortė fėlma aple dinuozaurus. Slaptuom so anās ėšvīkst ė Jana dokra Kelly Curtis. No neožėlga i sala isiveržė naujausė teknėka gėnkloutė InGen kuompanėjės medžiuoklē, katrė sėik ėšvežtė dinuozaurus i zooluogėjės suoda. Par InGen ė Malkuolma kuomandu sosėdūrima daugums irengėmu suteriuojama ė žmuonės draugom priverstė keliautė i apleista bovosė muokslėne baze kū paskviestė pagelbas. Žīgeivius keliuonie liuob puol vėsuoki dinuozaurā. Malkuolma kuomanda sogeb ėškvėistė pagelba ė ėšsėliousoutė nū pavuoju. Malkuolma kuomanda grīžt namuo, a tuo čiesu medžiuotuojā pagaun tiranuozaura ė laivu gaben i San Diega. Anė tēpuogi pagaun ė jaunėkli, katra gaben so liektovu.
Dinuozaurā
Fėlmė pasiruod šėtė dinuozaurā:
Pervainē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Opīnas seniūnėjė. Anuo gīven 5 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Skarē
Skarē - Juonėškė rajuonė, Kepaliu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 33 prietelē.
Aleksandros fon Humbuolts
thumb|200px|A. fuon Hombuolts Aleksandros fon Humbuolts (Friedrich Wilhelm Heinrich Alexander von Humboldt; 1769 – 1858 m. gegožė 6 d.) – vuokītiu gamtėninks, keliautuos, geuograps. Prūsėjės ministra, fėluosuopa Vėlhelma fon Humbuolta, bruolis.
Kateguorėjė:Vuokītėjės keliautuojē Kateguorėjė:Vuokītėjės geuograpā Kateguorėjė:Vuokītėjės biuoluogā
Aristava
Aristava - Kiedainiu rajuonė, Vėlainiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Aristava īr ož maždaug 6 km i rītus nu Kiedainiu miesta, prī kelė Via Baltica. Anuo gīven 634 žmuonis. Šalep Aristavas tek' opė Vuobelės ėr anuos ėntaks Malčios.
Lietovē
miniatiūra|Lietovē Lietovē īr tauta, katra gīven gausiausē Lietovuo ė rokounas lietoviu kalba. Daugoms lietoviu īr katalėka, bat tēpuogi pasėtaik pruotestantu, ateistu, naujuovėšku vieru vierītuoju. Vėsom svietė gīven aple 4 mln. lietoviu, ėš katrū 2,9 mln. Lietovuo. Bat jēgo atskaitliuotė žemaitius, katrie dažnā skaitliuojami kāp lietovē, anū būtu mėzerniau.
Ožsėine lietovē
Lietoviu dėdlis šmuots īr JK, Airėjuo, JAV, Ėspanėjuo, Brazėlėjuo, Argentėnuo, Vokėitėjuo, Nuorvegėjuo, Švedėjuo Kanaduo ė kėtūs Svėita kraštūs. Lietoviu īr zars vėsūs Svėita kraštūs.
Kateguorėjė:Lietova Kateguorėjė:Baltā
FK Saned Muotrėšku
FK „Saned“ (Futbolo klubas „Saned“) īr Lietovuos muotrėšku fotbuola klobs. Ons īr nūg Juonėškė.
Istuorėjė
FK Saned buva ikorts 2013 m. Muotrėšku komanda bova ikorta 2021 m.
2022 m. muotėrėškos nūg FC Gintra perbiega in Juoniškė.
Šaltenē
Saned
Naujė̄jė Bakainē
Naujė̄jė Bakainē - Kiedainiu rajuonė, Duotnovas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 30 prietelē.
Abu Dabis
Abo Dabis īr Jongtėniu Arabū Emīratu suostėnė. Anuo gīven 603 tūkst. žmuoniu.
Tarbūtē
Tarbōtē - Juonėškė rajuonė, Gāžātiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Abu Dabis
Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:JAE miestā
Tarbūtē
Istuorėjė
2011 m. suoduo gīvena 8 žmuonis.
Siejės 26
Siejės 26 dėina īr 269 metu dėina (kelamasēs metās - 270) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Šiaurės vakarū terituorėjė
170px|right|thumb|Šiaurės vakarū terėtuorėjė Kanaduo
Siejės 26
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Šiaurės vakarū terituorėjė
Šeuris vakaru teritourėjė (pranc. Territoires du Nord-Ouest, ongl. Northwest Territories) ī vėina ėš 3 Kanadas terėtorėjo. Terėtuorėjė ī šiaurės vakarū Kanadas šmuotė.
Kateguorėjė:Kanadas provėncėjes
Triošē (Klaipieda)
Triošē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Kretėngales seniūnėjuo. Anuo gīven 52 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Kauna uora ousts
Kauna uora ousts īr ontrs palē dėdloma terptautėnės uora ousts Lietovuo. Kauna uora ousts īr ož 13 km i šaiurės rītos nu Kauna ė ož 8 km nū grētkele Vėlnios-Klaipieda.
Istuorėjė
.
Juras perėjuoda parks III
thumb|200px|[[Spinazaurs]] Juras perėjuoda parks III (Jurassic Park III) īr 2001 JAV fantastėnis fėlms aple dinuozaurus. Ons īr pratesims fėlma "Prapoulis sviets:Juras perėjuoda parks". Nekāp pėmos do šėta fėlma režėsava Joe Johnston a ne Steven Spielberg.
Aktuorē
Aktuorius - fėlma vėikies
Kateguorėjė:Filmā
XV omžios
Penkioulėkts mūso ėras omžios - šėmta metu laikuotarpės, katras prasėdiėjė 1401 metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngė 1500 metu groudė 31 dėina.
Notėkėmā palē datas
Tūkstontmetē: 1 tūkstontmetis - 2 tūkstontmetis - 3 tūkstontmetis
Omžē: XIV omžios - XV omžios - XVI omžios
Kateguorėjė:Omžē
Senlaukis
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Kroupiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Poduolskos
Poduolskos (rosėškā Подольск) īr miests Rosėjuo, Maskvuos srėtie, 36 km ont pėitū šmuota nu Maskvuos cėntra, pri Pachras opės (ana īr Maskvuos opės ėntaks). Rajuona cėntros īr. Par miesta ēn Maskvuos-Krīma gelžkelis (dėrb stuotės), tēpuogė šalep praēn Maskvuos--Krīma kel's.
Rosėjės liousavėma armėjė
Rosėjės liuosavėma armėjė (RLA, ROA, POA, POA,, , da žėnuoma kāp Vlasuova armėjė) bova gropė kariū, katrū daugoma sodarė rosā ė anėi par II Svieta vaina kariava Nacėstėnės Vuokītėjės šmuotė.
Poduolskos
183 095 gīvėntuoju (2010 m.).
Mašėnu gamības, metala apdėrbėma, kabeliu gamības, farmacėjės, cementa, poligrafėjės, jiedė pramuonė. Īr kelets cerkviu, terp katrū patė glavnuojė īr Šv. Trejībės.
Rosėjės liousavėma armėjė
RLA souorganėzava bovės Rauduonuosės armėjės generuols Andriejos Vlasuovs, katros miegėna vėsos rosos sojongtė ė kuovuotė prīš kuomuonėstu rėžėma.
Poduolskos
Istuorėjė
Miests ėšauga ėš Poduola suodas, katra XVIII omžiō prigolė Maskvuos Danėlova vėinoulīnō. Miesta teisės gava 1791 m. Prīš Spalė revoliucėjė Poduolskos bova vėins glavnūju pramuonės cėntrū Rosėjuo.
Rosėjės liousavėma armėjė
Kateguorėjė:Istuorėjė Kateguorėjė:Rosėjė
Poduolskos
Istuorėjė
Kateguorėjė:Rosėjės miestā
Krīžiu kalns
thumb|240px Krīžiu kalns a Jorgaitiu pėlekalnis īr Šiauliū rajuonė, 6 km nū Meškutiu kaima. Kalns īr vėsos apstatīts tūkstontēs krīžiu. 1993 m. kalna aplonkė patsā puopiežios Juons Paulios II.
Istuorėjė
Rašītėniūs šaltēniūs Krīžiu kalns pėrmuojė lėika mėnavuonams XIX o. vėdorie (krīžē randami nū 1850 m.), gal būt, ka krīžios pradiejė būdavuot pū 1831 m. sokėlėma.
Kateguorėjė:Katalėkībė Kateguorėjė:Žemaitėjės istuorėjė
Auslos
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Puoluocka Konėgākštīstė
Puoluocka Konėgākštīstė bova Kijeva Rosės konėgākštīstė. Gīvava nug IX o. lėgė XII o. dabartėnės Baltarosėjės šiaurėniam šmuotė.
Konėgākštīstės pradiuo (lėgė soėrėma) valdītas terituorėjės bendrā krūvuo liuob vadīntėis Puoluocka žemė. I ton žemė pakliova Minska, Vėtebska, Muogėliuova (vakarū šmuots) srėtīs dabartėis Baltarosėjuo, tēpuogė geuograpėškā artėmas terituorėjės dabartėis Rosėjuo ė Latvėjuo.
Pletontis Kijeva Rosē, 978 m. anuos dėdlīsis konėgākštis Vladėmirs ėšžodė vėsa vėituos dinastėjė ė X o. pabėnguo pajongė Puoluocka pri sava valstībės.
Kateguorėjė:istuorėjė
Tetervėnė (Telšē)
Tetervėnė - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Opīnas seniūnėjė. Anuo gīven 2 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Lava
thumb|250px|Lavas opė
Lava īr ėš ognėkalnė ėšsėveržosė magma. Sodarīta daugiausē ėš silikatu. Skīsta lava būn 700 °C - 1200 °C karštoma, ė īr 100 000 ruozu karštesnė ož ondeni. Sostingos lava sodara lavas laukus.
Žičkā
thumb|right|210px|Rauduonās žičkās ėšausts ronkšloustė rašts
Žičkā īr specēlūs neėšblonkantīs siūlā, skėrtė lininiū audėniū paroušā. Žemaitėjuo jau nū XVIII o. audamos žičkėnės skaras, žiorstā, ronkšloustē, staltėisės.
Kateguorėjė:Etnuograpėjė
Donuojos
Donuojos (sen. graiku kalba: Istros; ;
Kateguorėjė:Euruopas opės
Stuoniūnā (Juonėškės)
Stuoniūnā - Juonėškė rajuonė, Kepaliu ėr Saugielauke seniūnėjuos esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Abodža
Abodža īr Nigerėjės suostėnė. Anuo gīven 340 tūkst. žmuoniu.
Kateguorėjė:Suostėnės
Rėmašē
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Puoškuoniu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Nečeskā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Godātē (Šėlalė)
Godātē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Palentėnė seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Vėlniaus uora ousts
Vėlniaus uora ousts (IATA kuods: VNO, ICAO kuods: EYVI) īr dėdliausės terptautėnės uora ousts Lietovuo. Vėlniaus uora ousts īr ož 7 km nu Vėlniaus miesta centra.
Kateguorėjė:Lietovuos uora oustā Kateguorėjė:Vėlnios
Adis Abeba
Adis Abeba (amh. Āddīs Ābebā) īr Etiopėjės suostėnė. Anuo gīven 2,76 mln. žmuoniu.
Kateguorėjė:Suostėnės
Ėšlauža
Ėšlauža ī dėdlė viejė ėšlaužti medē ėr anūm dalis: šakas, kamėinā, ėšverstas šaknis, vėršūnės. Medē praded vėrstė, kap vies būn daugiau kap 20–25 m/s smarkoma. Pėrmiausē lūžt seni, sopovė̄, nu lėgū sotronījė̄, dėdlē ožsnigti medē. īpatingā lūžt eglīnā, senas pelkietas medės.
Ėšlaužūs gīven vabzdē, graužėkā, aug grības, samanas. Anas dėdlē rēkalingas medės ekuosistemā.
Kateguorėjė:Medė
Sakmie
Sakmie īr tuokis pasakuojims, katru īr paaiškėnams kuokė nuors dalīka atsėradims. Anas nier ėlgas bat nuognē svarbės tautuosakuo.
Kateguorėjė:Etnoluogėjė
Vertelē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Opīnas seniūnėjė. Anuo gīven 8 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Šaltmėrē
Šaltmėrē - Kiedainiu rajuonė, Duotnovas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 31 prietelē.
Siejės 27
Siejės 27 dėina īr 270 metu dėina (kelamasēs metās - 271) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Tiskūnā
Tiskūnā - Kiedainiū rajuoni, Vėlainiū seniūnėjie asonť givenvėiti. Tiskūnā īr ož maždaug 8 km ė šiauri nu Kiedainiū miestā. Anuo gīven 481 žmuonis.
Magotē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 315 žmuoniū.
Jodrienū seniūnėjė
Jodrienū seniūnėjė - seniūnėjė Klaipiedas rajuona rītūs, centros - Jodrienā.
Sėilėškės
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Kroupiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Jodrienū seniūnėjė
Nūruodas
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona seniūnėjės
Klaipiedas uora ousts
Klaipiedas uora ousts bova terptautėnės uora ousts Klaipieduo, dėrba 1921–1927 metās. Liektovā liōb skraidīt maršrotās: Klaipieda - Karaliaučios - Berlīns, Klaipieda - Karaliaučios - Gdansks. Nū 1925 m. galėm bova skrėstė tėisē i Kauna, Rīga, Talina, Helsėnkis, Gdanska (Danzigą), Karaliaučio.
Kateguorėjė:Lietovuos uora oustā Kateguorėjė:Klaipieda
Lentėnė (Palentėnis)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Šlapakē
Šlapakē - Juonėškė rajuonė, Kepaliu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 73 prietelē.
Akra
Akra īr Ganas suostėnė. Anuo gīven 1,96 mln. žmuoniū.
Kateguorėjė:Suostėnės
Bizantėjė
Bizantėjės mens
Vėdorumžiu pradiuo Bizantėjuo gīvava helenistėnės tradicėjės so Egipta, Irana ė Sirėjės dailies elementās. Bizantėškāsis stilios plietuots IV-XV o. Bizantėjės menou būdinga strainoms, spalvingoms ė spindesīs. Bažninčiu statībuo īsėvīrava dvė skvarmė:
Pėrmāsis bazilėkas tėps īsėgaliejė Vakarū Euruopuo, vo patiuo Bizantėjuo ė Rītūnse tebevīraun ontra tėpa budinkā.
Kateguorėjė:Bovosės valstībės Kateguorėjė:Graikėjės istuorėjė Kateguorėjė:Ruomas imperėjė
Ragė̄nė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 20 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Vekonīs (Juonėškis)
Vekonīs - Juonėškė rajuonė, Kepaliu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 44 prietelē.
Ėkrā
thumb|240px|Ėkrā
Ėkrā ī tuokėi žovū kiaušalē, katrūs anuos leid tėisē i ondeni. Anūm leidėms šaukiams nerštva.
Ėkrā pasigamėn pas žovū muotrėškas, anūm kiaušėdies. Kap anuos ėšnerša tūs ėkrūs, tap paskom anūs apvaisa žovū vīrėški (so pėinēs). Ėkrā plauka liuosā pu ondeni, kabėnas prī žuoliū, kūliu, kronta. Ėš ėkrū ėšsirėt žovītės.
Žovės so ėkrās šaukiama, ka ana īr ėkrė. Kap katrūm žovū ėkrā ī dėdlē gers jiedis.
Kateguorėjė:Žovis Kateguorėjė:Jiedē
Vėsgėnē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Opīnas seniūnėjė. Anuo gīven 5 prietelē.
Trakē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Kretėngales seniūnėjuo, ož 3 km i pėitrītios nu Kretėngalės. Anuo gīven vėinioulėka žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Vėdoromžē
Vėdoromžē – istuorėnė Euruopas istuorėjės epuoka, datoujama tarp Antėkas ė naujūju laikū. Vėdoromžiu pradžė tradicėškā laikuomė 476 m. (Vakarū Ruomos imperėjės žlogėma metā). Pabėnga sėijama so trėm svarbēs nutėkėmās (XV-XVI o.): dėdlēsēs geuograpėnēs atradėmās, Renesanso ė Refuormacėje.
XIV omžios
Ketorioulėkts mūso ėras omžios - šėmta metu laikuotarpės, katras prasėdiėjė 1301 metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngė 1400 metu groudė 31 dėina.
Vėdoromžē
Čiesās vėdoromžiu termėns nauduojams kėtū, naeuruopėniu, cėvėlėzacėju periuodėzavėmou.
Valėnava
Valėnava - Kiedainiu rajuonė, Duotnovas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 30 prieteliu.
Vėdoromžē
Vėdoromžē
XIV omžios
Tūkstontmetē: 1 tūkstontmetis - 2 tūkstontmetis - 3 tūkstontmetis
Omžē: XIII omžios - XIV omžios - XV omžios
Jūstėns Marcinkevėčė
Raštā
Kateguorėjė:Lietovuos puoetā
XIV omžios
Notėkėmā
Kateguorėjė:Omžē
Alžīrs (miests)
Alžīrs īr Alžīra suostėnė. Anuo gīven baveik 2 mln. žmuoniū.
XIII omžios
Trīlėkts mūso ėras omžios - šėmta metu laikuotarpės, katras prasėdiėjė 1201 metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngė 1300 metu groudė 31 dėina.
Tūkstontmetē: 1 tūkstontmetis - 2 tūkstontmetis - 3 tūkstontmetis
Omžē: XII omžios - XIII omžios - XIV omžios
Jautis
thumb|240px|Žmuogos ara jautēs Angoluo
Siejės 29
Siejės 29 dėina īr 272 metu dėina (kelamasēs metās - 273) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Jautis
Jautis ī karvės tekis, ėšruomīts, ka dėrbtom ūkė darbus. Veršiokus, kap anėi būn maži, ėšruomīj, ėš anūm ėšaug jautē, katrėi nug veršiu (boliu) skėras sava ramio būdo, klosnomo.
Siejės 29
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Štadvėlē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 212 žmuoniū.
Jautis
Kateguorėjė:Gīvuolē
Štadvėlē
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Ventspėle uora ousts
Nūruodas
Kateguorėjė:Latvėjės uora oustā
Darželē (Boivīdē)
Darželē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Vėišotē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Kroupiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
ABBA
ABBA - popolerė XX omžious 8-uojė ė 9-uojė dešimtmetė mozėkas gropė ėš Švedėjės, bova vadėnama "geriausio Švedėjės ekspuorto", nas dėdlē bova popolerė vėsam svietė.
Singlā
Kateguorėjė:Mozėkas kuolektīvā Kateguorėjė:Švedėjės mozėkontā
Lietovuos futbuola rinktėnė
Lietovuos futbuola rinktėnė īr ož Lietovā luošiantė futbuola kuomanda, katra valda Lietovuos futbuola federacėjė.
Federico Fellini
Fėlmuograpėjė
Kateguorėjė:Režėsierē Kateguorėjė:Italėjės žmuonis
Lietovuos futbuola rinktėnė
Rinktėnė nadalėvava anėi vėinam Euruopas aba svieta čėmpėjuonatė. Treneris īr Reinhold Breu.
Istuorėjė
Jau 1923–1938 m. Lietovuos nacēnalėnė futbuola rinktėnė (LNFR) žaidė terptautėnies varžībūs. 1940 m. Lietovā uokopavus TSRS, lietovē žaidė ož TSRS futbuola rinktėnė.
Lietovā atgavus naprigolnībė, pėrmuosės varžības bova surengtas 1990 m. gegožė 27 d. prīš Estėjės rinktėnė.
Lietovuos rinktėnė nu 1993 m. dalivaun svieta ėr Euruopas čempėjuonatu atronkūs, bet da nie sīkė anūm naivēkė ė čempėjuonatū fėnalėniūs etapūs da nikūmet nadalīvava.
Žīmē žaidiejē
Bovė̄ žīmē žaidiejē:
Kateguorėjė:Lietovuos futbuols
Apītalaukis
Apītalaukis īr Kiedainiu rajuonė, Vėlainiū seniūnėjuo, asontė gīvenvėitė. Apītalaukis īr ož maždaug 5 km ė šiauri nu Kiedainiū miesta.
Suodnuo īr Apītalaukė Šv. apaštalu Petra ė Puovėla bažnīčė, tēpuogi dvars, katruo valdė Tiškevėčē, Zabīlas. Vīstuoma suodėninkīstė.
Istuorėjė
2001 metās Apītalaukie gīvena 215 žmuoniū.
Pėncėškė (Šėlalė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Kėrmėns
thumb|250px|Kėrmėns ([[slėiks)]]
Kėrmėns, kėrmėls, kėrmis īr tuokis padars, katra cielos kūns īr mėnkštos ėr ėlgos.
Kėrmėnā tonkiausē gīven ondenī aba dėrvuo, no īr ė tuokiū, katras apsėgīven kėtūs gīviūs. Tuokė kėrmėnā vadėnamė parazėtās.
Kėrmėnās da vadėnamė vabzdē sava jaunībės bovī. No biuoluogėškā anėi īr vėsā skėrtingė gīvē ė vadėnamė vėkšrās.
Apvalė̄jė kėrmėnā
Apvaliūju kėrmėnū kūns ėšruod kāp siūls aba verpstuoks. Anėi tor šėknaskīlė. Tonkiausē būn parazėtā.
Papluokštė̄jė kėrmėnā
Papluokštiūju kėrmėnū kūna skvarma īr papluokštė, nie kūna ertmies, šėknaskīlės. Tonkiausē būn parazėtā.
Žėidoutė̄jė kėrmėnā
Žėidoutūju kėrmėnū kūns īr padėrbts ėš dalaliu, tor kraujė, jiedėma sėstėma.
Kateguorėjė:Kėrmėnā
Šlėkē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Kretėngales seniūnėjuo. Anuo gīven 81 žmuogos.
Amans
Amans īr Juordanėjės suostėnė. Anuo gīven 2,13 mln. žmuoniū.
Verškolē
Verškolē - Juonėškė rajuonė, Kepaliu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 6 prietelē.
Amans
Kateguorėjė:Suostėnės
Alfreds Hėčkuoks
thumb|250px|A. Hėčkuoks
Sers Alfred Joseph Hitchcock, Alfreds Hėčkuoks (1899 m. rogpjūtė 13 d. - 1980 m. balondė 29 d.) - kėna režėsierios ė pruodioseris, kėlėma ėš Dėdliuosės Brėtanėjės, ale vieliau dėrbės ė JAV.
Kateguorėjė:Režėsierē
Andora (miests)
Andorra la Biella Անդորրա-լա-Վիեխա 안도라라벨랴
Dėmėtrėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 527 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Varms
Varms īr bikuoks kondons vabzdis; anon gal būtė pavadėnts:
Sīkio gal būt pavadėntė ė vėsė bestoumenē gīvē.
Siejės 30
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Rīgas uora ousts
thumb|Rīgas uora ousta termėnals Rīgas uora ousts (, IATA kuods: RIX, ICAO kuods: EVRA) īr dėdliausės terptautėnės uora ousts Latvėjuo ė Baltėjės valstībies. Rīgas uora ousts vakarinem Rīgas miesta šnuotė.
Kateguorėjė:Latvėjės uora oustā
Strazdos
260px|thumb|Strazds gėismininks (Turdus philomelos) Strazdos aba strazdos gėismininks īr strazdėniu šėimuos žvėrblinis paukštis.
Aple strazda žemaitiu liaudėis kultūruo īr sokorta nemažā dainiu.
Kateguorėjė:Paukštē
XII omžios
Dvīlėkts mūso ėras omžios - šėmta metu laikuotarpės, katras prasėdiėjė 1101 metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngė 1200 metu groudė 31 dėina.
Notėkėmā
Vėlnios pėrma lėika pamėnavuots rašītinius šalteniūs.
Tūkstontmetē: 1 tūkstontmetis - 2 tūkstontmetis - 3 tūkstontmetis
Omžē: XI omžios - XII omžios - XIII omžios
Kateguorėjė:Omžē
Vuolters
Vuolters (Voltaire; tėkr. Fransua Mari Arujė; 1694-1778) – prancūzu rašītuos ė fėluosuops, vėins ėškiliausiu Švėitėma omžious atstuovu.
Nūruodas
Kateguorėjė:Prancūzėjės rašītuojē
Eugenėjos Gėntvėls
Žīmas
Gentvils Kateguorėjė:Klaipiedas merā Kateguorėjė:Klaipiedas puolitėkā Kateguorėjė:2012-2016 m. Lietovuos Seima narē Kateguorėjė:2016-2020 m. Lietovuos Seima narē Kateguorėjė:2020-2024 m. Lietovuos Seima narē
Griautiuonė̅s
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Gielānē
Gielānē - Kiedainiu rajuonė, Duotnovas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 21 prietelės.
Sautvolds
Sautvolds ī miestalis ė krūvuo parapėjė rītu Onglėjuo, ont Šiaurės jūras kronta, ož 156 km i šiaurės rītu posė nūg JK suostėnės Luonduona. Šalėp miestalė ī poikos pliažos. Pliažė ī ėšbūdavuotas mažas triuobalės torėstam.
Nūruodas
Kateguorėjė:Onglėjės miestā
Trakū seniūnėjė
Trakū seniūnėjė - seniūnėjė Traku rajuona šiaurie, cėntros - Trakā.
Nūruodas
Kateguorėjė:Trakū rajuona seniūnėjės
Čėkuolads
thumb|Šmuots čėkuoladā ėštėrpės skīstam čėkuoladė
Pakernėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 10 žmuoniū.
Čėkuolads
Čėkuolads - maistā jiedis, vėins ėš platē naudoujamo sodedamu daliu vėsoukimes kondėterėjės dėrbeniams, ėšdėrbts ėš fermentouto skrodėnto maltu kakavas popielio.
Pakernėškės
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Čėkuolads
Čėkuolada daugiausē sojied Šveicarėjės gīventuojā (statistinis švėicars par metos sojied aple 10,4 kg čėkuolada).
Kateguorėjė:Jiedē
Frankforts
thumb|left|250px Frankforts (pri Maina) īr ketvėrts palē dėdoma Vuokītėjės miests, katros īr Šiaurės Hesena žemie. Isikūrė̄s prī Maina opės. Anamė gīvėn zars 670 000 prieteliu. Miests īr glabnos Euruopas fėnansu ė akanuomėkas cėntros.
Kateguorėjė:Vuokītėjės miestā
Ožviedare
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Opīnas seniūnėjė. Anuo nagīven prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Joudnuotrīnė
thumb|180px|Joudnuotrīnė patuorie
Joudnuotrīnė ī piktžuolė, katra muokslėškā prīgol prī nuotrīnu šeimuos (Urticaceae). Ta ī vėinmetis, 25-40 cm augštoma augals, ėštėsā apaugės smailēs ė trapēs dilgėnamaisēs plaukalēs. Anūm paleista rūgštės aitrėn skūra. Augala šaknės nedėdlė, stombris statmens, ketorbriaunis, dėdlē šakuots ė lapouts. Žėidā balti ī.
Joudnuotrīnė žīda nug lėipas lėgė siejės. Aug daržūs, šiokšlīnūs, suodnūs, patuoriūs.
Kateguorėjė:Žuolės Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Lėipokā
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Parbėg laivelis
Parbėg laivelis - terptautėnės fuolkluora ansamblio festėvalės, vīkstontės kuožnās metās bėrželė mienesie Klaipiedo.
Kateguorėjė:Fuolkluora pastīvalē
FK Vilnius Muotrėšku
FK „Vilnius“ (Futbolo klubas „Vilnius“) īr Lietovuos muotrėšku fotbuola klobs. Ons īr nūg Vėlnios.
Istuorėjė
FK Vilnius buva ikorts 2019 m. Muotrėšku komanda bova ikorta 2020 m.
Nūg 2021 m. muotėrėškos žaid A līguo.
Nūruodas
Vilnius
Žardelėškē (Zarasā)
Žardelėškē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Roška
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Palentėnė seniūnėjuo.
Žardelėškē (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Roška
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Amsterdams
Amsterdams īr Nīderlandu suostėnė. Anuo gīven 0,74 mln. žmuoniū.
Lėipuojės uora ousts
Lėipuojės uora ousts īr terptautėnės uora ousts ož 5 km i rītū posė nūg Lėipuojės, vakarū Latvėjuo.
Amsterdams
Anam vīka 1928 m. vasaras uolėmpėnės žaidīnės.
Lėipuojės uora ousts
Pluots – 2200 ha. Skrėnd airBaltic uora lėnėjės. Tas ī ontrs palē skrendontiu žmuoniu skaitlio uora ousts Latvėjuo.
Kateguorėjė:Latvėjės uora oustā
Sparta
thumb|250px|right|Spartas griuviesē
Stenlis Kubrėks
Kateguorėjė:Pruodioserē Kateguorėjė:JAV žmuonis
Sparta
Sparta (gr. Σπάρτη) - vėins iš svarbiausiū antikėnes Graikėjės miestū, pats galingiausis Peloponesa miests-valstībė, katram prėklausė Lakuonika ė Mesenėjė. Spartas miests bova isikūres cėntrinie Lakuonikas dalie, dešėniajamė Euruota opes krontė.
Juonėnės (Vėlnios)
Juonėnės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 3 žmuonis.
Sparta
Sparta īr ė šiuolaikinis miests ož keliū kiluometrū nu antikėnes vėitas. 2001 m. duomenim anamė gīvena 16 473 prietėlē.
Juonėnės (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Sparta
Spartietėška dvasė
Spartuo vergū (heluotū) bova daug daugiau nego tėkrū spartietiū-karėiviū, dėltuo anėi turieje būtė vėsumet pasiruošė vergū sukėlėmams. Spartietē bova stėprė, garbingė kareivē. Anus kovuos menū muokīdava nu septīniū (da sakuoma, ka nu trijū) metū. Gīvendava kareivinies' praktikoudava homoseksualius santīkiūs. Vėsus metus vilkiedava tiktā pluon apsiaust, mėiguodava unt šiorkščiū nėndriū. Vaikiokams bova skėrta fiziniū pratėmū, skėrtū lavintė kūn, pvz., bėgiuotė per šakas, žarėjas. Be tuo, anus skaudē plakdava rīkštiem, ka priprasto pri skausma. Ka galieto bet kokiuom saliguom prasimaitintė, paauglē vagėliava. Nutvieros vagont nubausdava ož nesiekm'.
Mergelkuom tep pat bova skėrama daug diemese. Anuos bova tep aukliejamas, ka galieto gimdītė stėprius, sveikus vākus. Jeigo vāks gimdava sėlpnos a lėguots, kūdiki numesdava nu skarde. Tep ruoštė kareivē bova poikos ė igodė.
Kateguorėjė:Senuobes miestā Kateguorėjė:Graikėjė
Aušrėnė
thumb|250px|[[Mienolis|Mienou ė Aušrėnė]]
Aušrėnė aba Rītmetielė īr baltu gražoma, meilės dievātė. Ana īr Aušruos žvaizdies īasmenėnėms. Ana īr laikuma Saulės dokra, ė ėžėib Saulės švėisa ėš rīta. Pasakuojama legenda aple Aušrėnės ė Mienesė meile.
Šventībrastis
Šventībrastis īr kaims Kiedainiu rajuonė, Vėlainiū seniūnėjuo. Šventībrastis īr ož maždaug 8 km ė šiauri nu Tiskūnū kaima, pri Neviežė opės. Anuo gīven 169 žmuoniū.
Īr 1744 m. pastatīta Krėstous Atsėmainėma bažnīčė, teipuogi īr gamtuos pamėnkls - Šventībrastiuo ōžuolā, katrie žīm' senobeniū vierū apeigū vėita.
Padavėms
Padavėms īr mitoluogėnis pasakuojėms (sakmie) kāp atsėrada kuokė tā vėita, ėš kor kėla anuos vards. Tonkē padavimu veikiejē būn mėlžėnā, laumės, raganas, pruosenē, konėgaikštē. Īpatinga magėška reikšme tor prakeikėma, gondėnėma.
Vuo, vėins padavėms, kāp pasėdarė Baublė ežers Kiedainiu rajuonė:
''Nuognē senē, kumet da gīvena mūsa senuoliu senuolē, tuo vėitou, kor daba īr ežeros, bova dėdlis mėšks. Pu ta mėška ganė galvėjos. Karta vėina mergaitė ganė jautiu banda. Anā beganont ožkėla dėdlis debesas, ožkėla dėdelė oudra. Vėsė jautē sosėspėitė i vėina krūva. A vėins jautis, katra vards Baublīs, atsėskīrė nu banduos ė riaumuodams pasėleida biegtė par mėška. Mergaitė vītis, ale liuob negalietė pavītė, ožpīkosė sokeikė: „Ka tavėi tas baisus debesas prarīto!“ Solīg šitās žuodēs ont tas vėitas, kor bova jautis, krita debesas, ė tuo vėituo pasėdarė pati dėdlė doubie, pėlna ondens. Nu ta ė pavadėnta Baublė ežero. Ė žėima, kumet ožšāl, tas ežers mauruo kāp tas jautis''.
Kateguorėjė:Etnoluogėjė
Šėmkā (Klaipieda)
Šėmkā - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Kretėngales seniūnėjuo. Anuo gīven 21 žmuogos.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Koršiu konėgā
Anėi bova koršiu bajuoru ainē, pamėnavuotė pėrma sīkė Petersburga duokomėntūs 1320 ė gīvena Ķoniņi, Pliķi, Kalēji, Ziemeļi, Viesalgi, Sausgaļi ė Dragūni suoduos. Koršiu konėgams priklausė tuokės šeimas kap (nūdėinas latviu kalbuo): Aparjods, Peniķis, Tontegode, Vidiņš, Dragūns, Saukants ė kt. Anėi toriejė specēlės prėvėlėjės Lėvuonėjės uordėna čiesās, tuokės kap medžiuoklė, karėnė prīvuolė, muokestiu nemuokiejėms, bet tas prėvėlėjės prarada 1845. Par 1863 metu gīvėntuoju sorašīma bova soskaitlioutė 405 prietelē ė bova laikuomė atskėra tauta. Nuors koršē bova par laika asėmėlioutė latviu - koršiu konėgā prisauguojė sava atskėroma nasėžanidamė so kėtuom tautuom. 1920 metās koršiu konėgā bova pradietė laikītė valdiuos latvēs.
Nūruodas
Kateguorėjė:Baltā
Saugielaukė seniūnėjė
Saugielaukė seniūnėjė īr Juonėškė rajuona šiaurės rītūs. Cėntros īr Bariūnā.
Paopīnis (Telšē)
Paopė̄nės - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Opīnas seniūnėjė. Anuo nagīven prietelē.
Severienā
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Palentėnė seniūnėjuo.
Paopīnis (Telšē)
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Severienā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 49 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Akira Kurosawa
Akėra Koruosava (1910 m. kuova 23 d. - 1998 m. siejės 6 d.) - japuonu kėna režėsierios, fėlmu pruodisseris, scenarėstos. Režėsierios ivertėnts tuokēs svarbēs apduovanuojėmās, kāp Uoskaro ož gīvenėma pasėikėmos.
Kateguorėjė:Japuonėjės žmuonis Kateguorėjė:Režėsierē
Pentėškē
Pentėškē – kaims Šakiū rajuonė, pri kelio Grėškabūdės–Lukšē. Šiaurėniu šmuoto pratek Penta.
Šiaudėnė
Šiaudėnė - Kiedainiu rajuonė, Duotnovas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 28 prietelē.
Nerštva
Nerštva (kėtap nerša, neršėms) ī tuokis čiesos kap ondenė gīvē (īpatingā žovis, nuor gal būtė ė varlės) leida sava ėkrus.
Žovis nerša pavasari, bet skėrtingo čieso ė skėrtingūs vėitūs: līdekas nerša vuo nūtėrpus snėigou, sava ėkrus lėi ont ondenė augalū, paskom žuolies, balondė pabonguo nerša brōšės ė rodakės. Šamā nerša opiū atkolūs puoruom ė sava ėkrus kieravuoj. Karšē ėr ešerē nerša dėdlēs tontās prī krontū, terp žuoliū. Vuo aruosā nerša tīkē, pavasarė pabonguo aba net vasaras pradiuo.
Nerštvā rēkalings ondenė šėltoms prīgolnā palē žovi: skersnokiou – 10-12 laipsniu, meknē – 5-13, karpiou – 18-20, aruosou – 14-19, rodakē – 14-18, ešeriou – 9-12, salatiou – 6-10, šamou – 16-28, līdekā – 4-13, vuožkā – 15-20, brōšē – 8-12, sterkou – 7-8.
Šaltėnē
Kateguorėjė:Žovis Kateguorėjė:Gausėnėmasės
Ondrējūnā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Lauksargiū seniūnėjė
Lauksargiū seniūnėjė - seniūnėjė Tauragies rajuona pėitvakariūs, centros - Lauksargē.
XI omžios
Vėinioulėkts mūso ėras omžios - šėmta metu laikuotarpės, katras prasėdiėjė 1001 metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngė 1100 metu groudė 31 dėina.
Notėkėmā
Tūkstontmetē: 1 tūkstontmetis - 2 tūkstontmetis - 3 tūkstontmetis
Omžē: X omžios - XI omžios - XII omžios
Karēvėškės (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Verpstelė
miniatiūra|250x250px|Godėška verpstelė Verpstelė  ī rakonds verpėmou. Tas īr apvalnos medėnis kuotalis siūlams vīninuotė. Ant anon gala ožmauts 2–5 cm skersmenė basisokontis ratoks. Ons būn padėrbts ėš muolė, gintara, kūlė, raga, sīkēs ėš metala.
Kateguorėjė:Rakondā
Pagrondas
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Bariūnā
Bariūnā - Juonėškė rajuonė, Saugielauke seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 535 prietelē. Seniūnėjės centros. Īr pašts (LT-84034).
Mis Lietova
Mis Lietova - gruože kuonkorsos napsėžanėjosiuom mergelkuom, katrs notīnk so partraukuom vėina lėika metūs.
Ėšluošiejės
Šmuots ėšluošieju:
Kateguorėjė:Mis Lietova
Autuobusos
thumb|240px|Sens Volvo VBK autuobusos Kauna autuobusu stuotī Autuobusos aba kelėivėnė īr daugiavėitė mašėna, katra skėta keleiviam parvežtė. Nug 9 lėgė 12 vėitu torintės mašėnas īr vadėnmas mikriokās, vuo dėdlesnės - autuobusās.
Lietovuo daugums autuobusu īr šėtū markiu:
Daugpėle uora ousts
Daugpėle uora ousts īr terptautėnės uora ousts šalėp Daugpėle miesta, rītu Latvėjuo. Uora ousts īr ož 12 km i šiaurės rītu šmuota nu Daugpėle miesta. Onkstiau čė bova sovietu karėnė uora bazė. Uora ousts remontounams ė planounama anou atėdarīt 2013 metās.
Kateguorėjė:Latvėjės uora oustā
Aulis
Kateguorėjė:Papruotē
Jodrienā
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Jodrienū seniūnėjuo, ož 8 km i pėitvakarios nu magėstralės Klaipieda-Kauns. Seniūnėjuos centrs. Anuo gīven 531 žmuogos.
Istuorėjė
Judrienū dvars mėnavuojams 1561 m., miestalės – XVI o. pabėnguo.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Ožpelkē (Telšē)
Ožpelkē - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Opīnas seniūnėjė. Anuo nagīven prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Šāpē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Kretėngales seniūnėjuo. Anuo gīven 28 žmuonis.
Džuordžos Lokasos
thumb|250px|G. Lucas George Lucas (g. 1944 m. gegožė 14 d.) īr Uoskara pelnės amerėkėitiu fėlmu režėsierios, pruodioseris.
Šāpē
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Džuordžos Lokasos
Kateguorėjė:Pruodioserē Kateguorėjė:Režėsierē Kateguorėjė:JAV žmuonis
Poudē
Poudē - Kiedainiu rajuonė, Duotnovas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 15 prieteliu.
Korkolā
Varlės korkolus korka i šėlta, gerā saulės apšvėista ondeni, tas ī, i prūdus, griuovius, opaliu ėr ežerū krontus, balas. Par kelės dėinas ėš korkolū ėšsirėt varluožē.
Kateguorėjė:Gausėnėmasės
Spėngē (Palentėnis)
Spėngē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Palentėnė seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Žāzdrē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Apėdemėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 16 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Amazuonėjė
thumb|240px|Kaimalis Amazonėjuo Amazuonėjė īr Pėitū Amerėkas gamtėnis regėjuons, katros īr ėšsėdiestės Brazilėjės, Perū, Venesoelas, Ekvaduora, Bolivėjės, Kolumbėjės terėtorėjėsė. Da tēpuogi neretā prėskėriams ė Gvianas regėjuons. Pluots aple 7 mln. km².
Amazuonėjē īr būdėnga pluokšta līgoma, ėšvaguota daugībės ondėnėgu opiu. Klimats vėsumet karšts ė šlapės. Zars vėsa terėtuorėjė deng tonkūs, naėžengamė mėškā (vadėnama selva), katrūs gīven daugībė ivairiū gīvūnu.
Amazuonėjė īr nuognē svarbos kuomponents svieta klėmata cėrkolēlėjuo.
Kateguorėjė:Pėitū Amerėka
Juonėškės (Vėlnios)
Juonėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Akmenė
Akmenė – miests Akmenies rajuona savivaldībie, 12 km ė pėitvakarios no Naujuosiuos Akmenies, Dabėkėnės dešėniajam krante. Seniūnėjės cėntros, Akmenies Šv. Onas bažnīče (pastatīta 1912 m.) ėr parapėjė, Akmenies gimnazėjė, vakū luopšelės-darželis „Gintarielės“.
Mėlėjuonėnē miestā
Mėlėjuonėnis miests – miests, torontis bent 1 mln. gīvėntuoju. Anu svietė īr daugiau kāp 450. Neskaitioujant prīmiestiu, pats dėdliausis īr Šanchajos.
=Afrėka=
=Australėjė=
Bimbals
thumb|250px|Bimbals
Mėlėjuonėnē miestā
=Azėjė=
=Euruopa=
Bimbals
Bimbalā ī dvėsparniu (Diptera) vabzdiū būriō prėgolōns varmā.
Mėlėjuonėnē miestā
=Pėitu Amerėka=
Bimbals
Anėi tor dėdlės akis, katras poikē blėzg. Patėnū akis koktuo soėlėit, a pataliu ī parskėrtas. Skėvalis ī platos ė papluots, pėlkā roduos spalvuos. Patėnā jied kvietku nektara, vuo patalės solp gīvoliu krauji; tamē anas tor gėlėma rakondos sava bornuo.
Joudžemis
thumb|155px|Joudžemis
Bimbals
Lervas gīven šlapiuo žemie, ondenī, drūnījontėm medi, poviesiūs. Anas jied šliožos, kėrmėlos. Soaugosė bimbalā būn šlapiūs, kēsās apžielosiūs vėitūs, a karštuom dėinuom skraidiuo ė poldėnie karvės, arklios.
Bimbalū īkondėms ī skausmings, tūdie karvės anū baidas, doud mažiau pėina. Kāp katras rūšis parneš kvarabū.
Joudžemis
Joudžemis ī tuokė dėrva, katruo dėdlē daug povenu, katras ė doud jouda barva, ī. Ta ī dėdlē derlinga dėrva, katras derloms parēn nug homosa – povenu, katras palėik sopovus dėrvuo augosē žuolē, tepuogė kėtū augalū šaknėm, lapam, šakuom, gīvūnu kūnam. Joudžemē palėik kor aug dėdli daugiametiu žuoliū pluotā – stepies, pampūs, savanūs.
Bimbals
Lietovuo gīven par 30 bimbalū rūšiū. Prī bėmbalū prėgol aklis, panašos varms īr dvėlinkė.
Kateguorėjė:Vabzdē
Joudžemis
Grīna joudžemi pil i kapū, šėltnomiu dėrva, vazuonus, anou skalsėn laukus.
Kateguorėjė:Žemė
Biedronka
miniatiūra|Biedronka Augostavė miniatiūra|Biedronkas interjers
Biedronka (žem. – potpalakė) ī Puortogalėjės savėnėnku dėdliausis krautoviu tinklos Lėnkėjuo. Bėndruovė ikorta 1995 m. „Biedronkas“ tinklė dėrb daugiau kāp 40 tūkstontiu žmuoniū. Tinklos sosided ėš daugiau kāp 2600 krautoviu.
Kateguorėjė:bėndruovės
Varluožis
thumb|240px|Pėlns ondou varluožiu
Varluožis (kėtap boužgalvis, varluožgalvis, varluogalvis, varluozos, varluožė) ī tėktās ėš korkolū ėšsirėtė̄s tuokis gīvis, būsėma varlie. Ons da ī kap ė žovės – toria ėlga oudega ė trompa bet stuora kap boužalė, kap božons galva. Ėš šuonu toria kap ė pelekus, kap ė kuojės.