cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Abū Nuvasos
miniatiūra|Abū Nuvasos Abū Nuvasos al Hasans ben Hani al Hakamis (750–810), žėnuoms kap Abū Nuvasos bova vėins dėdliausiu klasėkėniu arabu ė persu puoetu.
1917
1917 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided permadienī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Mozīrios
Mozīrios ī miests Baltarosėjuo, Guomelė srėtie, ousts pri Prėpetės opėis. Rajuona cėntros. 1998 m. čė gīvena 108,5 tūkst. gīvėntuojū. Īr gelžkelė stuotės. Par miestā ēn Babroiska-Žėtomīra kel’s.
Kateguorėjė:Baltarosėjės miestā
Bobiū seniūnėjė
Bobiū seniūnėjė īr Šiauliū rajuona pėitū ė pėitvakariū šmuotūs. Centros īr Bobē.
Gīvenvėites
Kateguorėjė:Šiauliū rajuons Kateguorėjė:Šiauliū rajuona seniūnėjes
Radunia
Radunia (lėnkėškā Radunia, Kašobū kalbuo Reduniô) īr Lenkėjės opės. Ana prasėded ėš ežera. Itek i Motlava opė, šalėp Dancėga ilonkas.
Nū 1910 m. lėgė 1937 m. bova ėšbūdavoutas aštounės hėdraalektrėnės, katrū benrds magtīngoms sodarė 14 MW.
Kateguorėjė:Lėnkėjės opis
Bokėškės (Zarasā)
Bokėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Muoldavu kalba
Muoldavu kalba - vėina ėš romanu kalbū. Muoldavu kalba rokounas tonkiausē Muoldavėjuo, kor ana tor valstībėnės kalbuos statosa. Muoldavu kalbuos egzėstatavėms īr gīnčėjams ė mažne vėsė lingvėstā laika anon romunu kalba, kāp ė Romunėjės gīventuojē.
Kateguorėjė:Ruomanu kalbas
Rīškienu seniūnėjė
Nouruodas
kateguorėjė:Telšiū rajuona seniūnėjės
Egėpts
Egėpta Arabu Respoblėka (Egėpts vuo Egipts, arab. جمهوريّة مصر العربية) īr šiaurės rītū Afrėkas valstībė. Egėptėitē īr gausiausė šiaurės rītū Afrėkas tauta, vuo pati šalės - dėdliausia arabėška valstībė. Egėpts dėdlē garsos senūjū civilėzacėjū palikėmu ė svieta masta istuorėnēs pamėnklās: piramidėm, sfėnksu, šventīkluom ėr farauonū kapās. Nūnā Egėpts īr glabnos puolitėnis ė koltūrėnis arabu svieta cėntros.
Alksnātis
Alksnātis ī ežers rītū Lietovuo, Ignalėnas rajuonė, Linkmenū seniūnėjuo, aple 5 km i šiaurės vakarū posė nug Linkmenū.
Kateguorėjė:Ėgnalėnas rajuona ežerā
Egėpts
Istuorėjė
Arabėšks Egėpta ožvadėnims Mişr īr semitėška kėlėma ė znuočie „šalės“ arbe „valstībė“. Senuobės egėptėitē sava šali vadėna „Msr“ (žemė, šalės), vuo „Kemet“ (jouds). Graikėšks ožvadėnims Aigyptos kėla nu senuobės egėptėitiu Chet Ka Pta – „Pta dūšės rūmā“.
Viera
Aple 90 pruoc. žmuoniū īr mosolmuonā, uvo aple 10 pruoc. - krėkštiuonē.
Koltūra
Egėpts tor baguota istuorėjė ė koltūra, sėikontė tūkstontius metu, pradedont farauonu koltūra, paskiau krėkštiuonėška, vuo da vieliau mosolmuonėška. Egėpta civilizacėjė tarp seniausiu svieta civilizacėju īr.
Gajana
Gajana aba Gajanas Kōperacėnė Respoblėka ī valstībė Pėitū Amerėkuo, prī Atlanta ondėnīna. Tora robežio so Venesoela, Brazilėjė ė Sorėnamu.
Egėpts
Koltūra
Egėpta tradėcėnė profesiuonalė mozėka itakuojė Senuobės Egėpta, Irana, Torkėjės, Kaukaza tautū, Ispanėjės, Bizantėjės, arabu mozėkėnės koltūras. Seniausiu liaudėis dainiu skvarmas ir žonrā sosėjė̄n so huda, karavana dainė, katros rėtmos bova palē kopranogarė žėngsnė.
Gajana
thumb|left|Kajetora kriuoklis thumb|
Karioumenė
Kateguorėjė:Pėitū Amerėkas valstībės
Egėpts
Koltūra
Auksėnė populēriuos mozėkas omžiaus mozėkontās laikuomė Sajeds Darvišos, Um Kalsum, Mohameds Abdelis Vahabs ė Abdelis Halims Hafezos.
thumb|left|240px|Sfėnksos ė Gizuos piramidė
Purvėinā (Šalčėninkā)
Purvėinā - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Kalesninku seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Gasiolėškė (Zarasā)
Gasiolėškė - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Queen
250px|right|thumbnail|Queen Queen (ongl. karalienė) - legendėnė brėtu ruoka gropė.
Ona pradėjė sava karjėra 1971 metās.
DėskuograpėjėQueen
Kateguorėjė:Onglėjės žmuonis Kateguorėjė:Mozėkas kuolektīvā
Šonpėjuolkė
thumb|240px|Šonpėjuolkės
Šonpėjuolkė, šons našlātė ī tuokė dīkū našlātiu (Viola) rūšės.
Žīdia šonpėjuolkė gegožė–bėržielė mienėsēs. Skėras nug kėtū našlātiu (pėjuolku) ka nekvepa. Aug pamediūs, krūmūs, pruogomūs, pėivūs.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Vasarė 25
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Šlīžios
thumb|250px|Šlīžios
Šlīžios da šlīžė, šlīžīs īr smolkė prieska ondenė žovės, katra prėgol pluokštiū vėjūnu (Balitoridae) šeimā.
Ėšruoda
Kūns rėdolėšks, nogara tomsē roda, šuonā tomsē geltuonė so tomsē rosvuom diemiem. Šuonos deng smolokos žvīnalē, katrėi prėgol padrėkā.
Pelekā pėlkšvā gelsvė, diemietė, apvalēs kraštās.
Prī lielės īr trīs puoras ūsu.
Suaugė šlīžē būn 10–12 cm (retā lėgė 15 cm) ėlgoma ė 7–8 g (retā – lėgė 15–20 g) sonkoma.
Būds
Lietovuo gīven daugomuo opiu ėr opaliu, katrūs īr smielietos aba kūlietos dognos. Anėm napatėnk dombliets dognos.
Laikas terp kūliu, augalū, kėrnu.
Žvejuojėms
Šlīžē nie žvejuonamė jiediō bat anūs tonkē ronkūm prī kūliu gaud vākā. Tuos žovės būn kāp jauks žvejuonont.
Kateguorėjė:Žovis
Ruomans
Ruomans bova Žemaitėjės, Lietovuos ė rosienu konėgaikštis.
Stavangeris
Stavangerės (Stavanger) ī miests pėitvakariu Nuorvegėjuo.
Vainėks
thumb|180px|Merga so kvietku vainėko
1976
1976 - īr Nakalamė̄jė metā, katrėi prasėded ketverga.
Stavangeris
Akuonuomėka
Miests mėnavuonams kap Nuorvegėjės naptas suostėnė.
1976
Nutėkėmā svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Stavangeris
Klimats
Miests īr pėitvakariū Nuorvegėjuo ont Šiaurės jūras kronta. Klimats īr jūrėnis (cfb), so švelniuom temperatūruom, vėjouts, ė vėsas vėdotėnės mienesiū temparatūras īr aukštiau 0 °C, par metos ėškrīnt 1200 mm krėtoliu, tonkiausē lītaus.
2008 metū Euruopas koltūras suostėnė
2008 metās krūvuo so Lėverpolio (JK) bova Euruopas koltūras suostėnė. Bova somėslīnta Stavanger2008 kuoncepcėjė, katruos ėdiejė bova „Atvėrs ousts“. Ton ėdiejė dėdlē palaikė miesta ė regėjuona žmuonis.
Kateguorėjė:Nuorvegėjės miestā
Vainėks
Seniau vainėks bova dėdlē svarbos dākts mergā. Nug mažomies mergātėm liuob pins vainėkus, vuo anas nešiuos anūs lėgė kap apsiženīs. Vainėks (īpatingā rūtu) ožtatās palėka kap merguos čīstoma znuoks. Bėndrā, vainėks rēšk kuoki ožbėngtoma, tuoboloma, tūdie vainėkās žmuonis dabėn ė kavuojama nabašninka kapa, naujē pabūdavuotas truobas, anūs kabėn par švėntės.
Vainėko šauka i medė lapus ėrgė šakas krūvuo.
Kateguorėjė:Dāktā
Dzenbudėzmos
Dzenbudėzmos vuo dzen (ėš japuonu kalbuos 禅 = zen par kėnu 禅, vuo pėrmiausia ėš sanskrita dhyāna, kas znuočie sosėkaupėms, mėslėjėms + budėzmos) īr mahajanas budėzma šaka. Sosėskvarmava V–VI o. Kėnėjuo. Pradėninks — budėstu vėinoulis Bodhidharma. Plėta Kuoriejie. Ėš anuos — Japuonėjuo, kor paplėta XII-XIII o. Dzenbudėstu glabna idiejė — kuožnos gal atrastė tėisa patsā, gėlėndamons i savi.
Vaduovaujamė muokītuojė dzenbudėstā praktėkous dza dzen, aba siedėma meditacėjė. Glabnas dzenbudėzma sraujės īr rinzai ė soto muokīklas. Dzenbudėzmos toriejė magtīnga itaka japounų tradėcėnē koltūrā, estetėkā, arkitektūrā, maliavuojėmou ė bėndrā dailē. Nuo XX o. paplėtės Vakarū šalīs.
Kateguorėjė:Budėzmos
Pauleta
thumb|Pauleta Pauleta (Pedro Miguel Carreiro Resendes; g. 1973 m. balondė 28 d.) īr Portugalėjės futbolininks (puoliejs). So Portugalėjės rinktine dalīvava svieta ė Euruopas čempijuonatuos. Žaid „Paris-Saint Germain“ klobė.
Karjera
Kateguorėjė:Fotbuolėninkā Kateguorėjė:Puortogalėjės žmuonis
Trakū pėlės
thumb|250px|Trakū pėlės Trakū saluos pėlės īr gotėkėnė pėlės Trakūs, Galvės ežera saluo. Pastatīta XIV o. konėgaikštiu Kēstostė ė Vītauta. Šėta pėlės bova vėina ėš Lietovuos dėdliujū konėgaikštiu rezėdėncėju. Nūnā pėlės īr vėins svarbiausiu Lietovuos istuorėniu ė torėstėniu uobjėktu.
Vakarelis
Vakarelēs tepuogė šauk ė nebūtėnā šuokius ale ė vakarās rėngiamus vaidėnėmus, literatūras skaitīmus.
Trakū pėlės
Kateguorėjė:Lietovuos istuorėjė
Vakarelis
Nug XX o. pabėnguos vėituo vakareliu pradietas keltė diskuotekas.
Alėjuošėškės
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo gīven 72 žmuogos.
Vakarelis
Kateguorėjė:Zabuovas
Trakū pėlės
Trakai
Alėjuošėškės
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Panuotē
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Kaniavas seniūnėjuo, šalėp sėinas so Godėjė. Anuo gīven 320 žmuoniu.
Vėik Panuotiū vėdorėnė muokīkla, īr kuoplīčė. Rītū šmuotė tek opis Nuote, katra atskėr kaimalė nu Godėjuos.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Matsuo Bashō
Matsuo Bashō Matsuo Bashō
Radvėlėškis
Radvėlėškis – miests Šiauliu apskrėtie, 21 km ė pėitrītios nu Šiauliu, rajuona cėntros. Miests tor seniūnėjės statosa, tēpuogė īr apīlėnkiu seniūnėjės cėntros. Svarbos gelžkėlė mazgs.
Miesta vakarėnio robežiom ēn gėlžkėlis Vėlnios-Šiaulē. Radvėlėškis ėšsidiestės šiaurės vakarū - pėitrītiu krīptėm. Īr Švč. Mergelės Marėjės Gėmėma bažninčė (pabūdavuota 1945 m.), provoslavū cerkvė, koltūras nomā, pašts, rajuona cėntrėnė lėguonėnė, vakū globuos nomā „Nėkštoks“, senė̄jė katalėkū kapā, provoslavū kapā, miesta šiaurie - kariū kapā.
Istuorėjė
Radvėlėškis mėnavuojams nu XVI o. 1567 m. laikuomė Radvėlėške ikūrėma metās, ale kai katrėi šaltėnē nuruoda 1529 m. a 1539 m. ka kažkuoks žemės valdītuos ėš radvėlėškėitė skuolėnas 100 kapū grašiū. XVI o. vėdorie vėituovė prigolė Šiauliū ekonomėjē, katra valdė Radvėlas. Nu 1577 m. vadėnams miestalio. 1687 m. gava torgaus privilegėjė, 1710 m. - miesta teisės (ale 1708-1710 m. siautont marou ėšmėrė mažne vėsė miestā prietelē).
thumb|200px|left|Radvėlėškė gelžkėlė mazgs
XVIII o. Radvėlėškis pu bėškioka atsėgava, vuo īpatingā spartē pradiejė augtė 1868-1870 m. nutėisos Lėipuojės-Ruomnū gelžkėlė atšaka Daugpėlės-Radvėlėškis i čė bova ikorta gelžkėlė stuotės. Nu 1950 m. - rajuona cėntros. 1992 m. bėržele 17 d. patvėrtints miesta herbs.
Pavadėnėma kėlėms
Miesta vards tėkrā īr asmenvardėnis, kėlės nu seniau vėituov' valdiosiū Radvėlū pavardies, pridiejos prīsagėnė galūn' - ėškis.
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos miestā Kateguorėjė:Radvėlėškė rajuona gīvenvėitės
Brėtu imperėjė
Brėtu imperėjė - dėdliausė vėsū čiesū svieta imperėjė, klestiejosė nu XVIII o. ėkė XIX o. vėdore. 1921 m. anuo gīvena ~458 mln. gīventuoju (ketvėrtadalės tumetėnės Žemės puopoliacėjė), pluots sėikė 33 mln. km². Brėtu imperėjės terėtuorėju bova vėsūs žemīnūs, tudie bova sakuoma, ka anuo „nīkaduos nanosėleid saulė“. Sava klestiejėma vėršūnė pasėikė karalienės Viktuorėjės valdīma čieso.
Antšuonėjā
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo gīven 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Rīškienā
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Rīškienu seniūnėjuo, anuos cėntros. Anuo gīven 854 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Pakėsīs
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 118 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Osnės
thumb|200px|Osnės
Osnės, kėtap osnė, osnis ī tuokis augals, katros muokslėškā prigol prī grėižžėidiu augalū (Asteraceae) šeimuos.
Osnėis ī tuokė daugiametė žuolie, anuos stombris statmens, šakuots, tonkiausē dėdlis (lėg 2 m aukštoma, bet paprastā 0,5-1 m), nuors būn ė trompastombriu. Lapū kraštā baisē dīgliouti, skaudē badas. Osnėis žėids ī tuokis kap dīgliouts kamūlioks, vuo ont vėršaus anon rīškē rūžavuos spalvuos plaukalē. Kap nūžīdia – ėšēn pūkās.
Uoskars Mėlašios
thumb|150px|Uoskars Mėlašios
Osnės
Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā Kateguorėjė:Žuolės
Uoskars Mėlašios
Uoskars Mėlašios (g. 1877 – m. 1939 m.) – žīdu-godu-lietoviu puoets, mistėks, ateitėis pranašautuos.
Gėmė Čeriejuo, rītū Godėjuo, LDK bajuora ė žīdės šėimuo. 1899 metās tievs anou ėšvežė i Parīžio, katramė Mėlašios muokės hebraju kalbuos, gava klasėkėni fėloluogėni ėšsėmuokslėnėma.
Lietovā gavos liousībė, 1920 m. Uoskars Mėlašios palėka Lietovuos pasiontėnio Prancūzėjuo, bova dėdlis lietoviu koltūras remies Vakarū Euruopuo. I prancūzu kalba goldė lietoviu tautuosaka, apmīslėjė Lietovuos istuorėjė.
Mėlašiaus puoezėjė sėmbuolėnė, fėluosuopėnė.
Kateguorėjė:Prancūzėjės fėluosuopā Kateguorėjė:Prancūzėjės poetā Kateguorėjė:Lietovuos ambasaduorē
Volts Dėsniejos
thumb||250px|Volts Disniejos, 1954 Walter Elias „Walt“ Disney (Volts Disniejos; 1905 m. groudė 5 d. - 1966 m. groudė 15 d.) - JAV kėna fėlmu pruodiuserės, režėsierios, scenariju rašītuojs, ėgarsintuojos ėr anėmatuorios.
Disniejos tēp pat ėkōrė vėsam sviete žėnuomā Disnielėndā.
1918
1918 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ontradeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Ėgnalėna
Ignalėna – miests Otenos apskrėtī, 110 km ė šiaure nu Vėlniaus; rajuona cėntros, tor miesta seniūnėjės statosa, tēpuogi īr apīlėnkiū seniūnėjės cėntros. Pru miesta ēn geležkelis Vėlnios-Sankt Peterborgs. Miestė stuov medėnė Ignalėnas Švč. Mergelės Marijės Gėmėma bažnīčė (no 1961 m.), rajuona cėntrėnė lėguonėnė, paštos, pri Žaliuojė ežera šiaurėniuo kronta – Žėimuos spuorta cėntros.
Kateguorėjė:Lietovuos miestā Kateguorėjė:Ėgnalėnas rajuonā gīvenvėitės
Joknėškė (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Narimonts
Narimonts bova Žemaitėjės konėgaikštis.
1980
1976 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ontradeinī.
Notėkėmā sviete
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Čingėschans
thumb Čingėschans (Temüjin Borjigin; g. api 1155-1167 m., m. 1227 rugpjūtė 18 - garsiausios monguolu vads, kors bova sōkūres dėdliausiā imperėjē svieta istuorėjuo - nu Ramiuojo vondenīna rītous ėkė Elbies opės vakarous. Onuo ėr onuo armėjės veiksmā bova labā žiaurus.
Kateguorėjė:Valduovā Kateguorėjė:Monguolėjė
Valaks
Valaks ī tuokis žemės šmuots, katruo dėdloms nu dvėdešimtėis lėgė dvėdešimti ketoriū ektaru, tas ī, aplė 30 margu.
Kateguorėjė:Mieravėma vėinetā
Alksnīnėškė
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Tanzanėjė
Tanzanėjė īr valstībė Rītū Afrėkuo. Robežioujas so Kėnėjė, Uganda, Ruanda, Burundiu, Kuonga DR ė Zambėjė, Malaviu, Mozambiku. Tēpuogi skalaun Indėjės ondenīns.
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Vasarė 27
Vasarė 27 dėina īr 58 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Aželē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Balskā
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo gīven 40 žmuoniū.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
1919
1919 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided trečiadienī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Bresta srėtės
Bresta srėtės - Baltarosėjės srėtės šalėis pėitvakariū šmuotė. Admėnėstracėnis centrs - Bests. Vakarūs robežiounas so Lėnkėjė, vuo pėitūs - so Okraėna.
Juomontā
({{lt|Jomantai}) - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo.
Pīplīs
thumb|250px|Do pīplio
Juomontā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 230 žmuoniū.
Pīplīs
Pīplīs aba vėjūns īr žovės, katra prėgol vėjūnėniu žovū (Cobitidae) šeimā.
Juomontā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Pīplīs
Anuo kūns 25-30 cm ėlgoma, diemiets, tėktās skīros skėlvi. Nogara rosvā gelsva a rosva. Paėlgā kūna šuonu ēn pu platu tomsu brūkšni, a vėršō ė žemiau anuos – pu siaura brūkšnali. Pelekā tēpuogi diemietė. Žvīnā nuognē mizernė. Akis menkas. Kramė tēpuogi menka. Prī lielės īr 5 puoras ūsu. Jied bestoborios.
Pangrama
Pangrama (graik. pan gramma - kikvėina raidie) - trumps sakėnīs, katramė pavartuota vėsa abecielė kuokiuos ta kalbas.
Žuodis
thumb|Luotīnėškos teksts, katram žuod nie atskėrtė Žuodis – mažiausės kalbuos vėinets, torėntės prasme bei reikšmė.
Baltrelėškės
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Kazlu Rūduos seniūnėjuo.
Pīplīs
Nesenuo gadīnie pīplīs bova tonkė žovės, katra gīvena prūdūs, ežerūs, opies. Bat paskom ons jiemė retietė ė nūnā īr nuognē retā pagaunams.
Baltrelėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Pangrama
Pavīzdiou:
Rakā
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Kaniavas seniūnėjuo, ož 42 km i pėitos nū Godėjuos robežiaus.
Īr robežiaus parėjėma ponkts, so Godėjuos miestale Petuliavecy.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 142 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Pangrama
Kateguorėjė:Kalbuotīra
Žuodis
Gramatėkuo žėnuomas tuokės rūšīs kāp vēksmažuodis, būdvardis, skaitvardis, prīvēksmis, prīlėnksnis, īvardis ė kt.
Kateguorėjė:Kalba
Pīplīs
Nūruodas
Kateguorėjė:Žovis
Kirkizėjė
Kirkizėjė - valstībė vėdorė Azėjuo, bovosė Tarībū Sājongas respoblėka. Robežios ēn palē Kėnėjė, Kazachėjė, Tadžėkėjė ė Ozbekėjė.
Puolėtėnė sėstema
Valdėma skvarma Kuonstėtocėjuo īr nustatīta kēp demuokratėnė. Šalės nu 1991 metū prėklauso Valnu Valstībiu Sandraugā.
Kuorsėkėitiu kalba
Kuorsėkėitiu kalba - vėina ėš romanu kalbū. Kuorsėkėitiu kalba rokouns Kuorsėkuo, Italėjuo. Kuorsėkėitiu kalba prėgoldoma pri italu kalbuos tuoskanas dialekta. Kuorsėkėitiu kalba rokouns aple 402 tūkst. žmuoniū.
Kateguorėjė:Ruomanu kalbas
Kirkizėjė
Demuograpėjė
Daugėlės gīventuoju - kirkizā, rosā.
Ekonuomėka
Gauso mėnėralu, auksa, gīvsėdabrė, naptuos, doju. Daugoma gīventuoju vertas gīvolėninkīstė, dėrbamas žemės mažā.
Koltūra
miniatiūra|kairėje|240px|Bėškėks
Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Londons
Londons (da vadėnams Dėdlioujo Londono) - Jongtėnės Karalīstės suostėnė ė dėdliausis miests. 7,42 mln. gīventuoju. Miests īr Onglėjės pėitritiūs pri Temzės opės žioutiu. Dėdlīsės Luonduons apėm daug miestalio, prīmėstiū ė sodara metropolitėna grafīstė.
Bresta srėtės
Admėnėstracėnis soskėrstīms
Srėtės ėšalinta i 16 rajuonu:
Kateguorėjė:Baltarosėjės srėtis
Rukuonīs
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Kalesninku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 12 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Lėiplaukė
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Rīškienu seniūnėjuo. Anuo gīven 293 prietelē. Suoduo stuov medėnė Šv. Jorgė bažnīčė, tēpuogi īr pagrėndėnė mokīkla.
Istuorėjė
Suoda mėnavuojama nū Vėdoromžiu, kūmet prėklausė Ceklė žemē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Londons
Istuorėjė
Londons īr dėdliausės Euruopas miests, ikorts mažnē prīš 2000 metu. Londons nu XI o. pabėnguos - XII o. pradious bova Onglėjės suostėnė, vuo nu 1707 m. - JK suostėnė. Londons krūvuo so Parīžiom bova pėrmė̄jė milijuonėnē miestā svietė.
Spuorts
Luonduonė vīka 1908 ė 1948 m. olėmpėnės žaidīnės, katruos čė da planounamas 2012 m.
Žmuonis
1997–2006 m. Londona ožrobežiou gėmosiu žmuoniu populēcėjė ėšauga nūg 1 630 000 ligė 2 288 000 (31 %). Palē 2007 m. apskaitliavėmos, 69 % miesta gīventuoju bova baltauodē, 14,8 % – kėlėma nū Azėjės, 10,5 % – joudauodē, vuo paslėkė īr maišītė aba prigol kėtuom etnėnėms gropiem.
Palē 2001 m. sorašīma rezoltatos 58,2 % Luonduona gīventuoju pasakė, ka anėi īr krėkštiuonīs, 8,5 % – mosolmuonā, 4,1 % – induėstā, 2,1 % – judiejē, 1,5 % – sikhā, 0,8 % – bodėstā, 0,5 % – kėtu vieru atstuovā, 15,8 % – be vieras, vuo palėkė 8,7 % i klausima aple tikiejėma neatsakė.
Šaltenē
Kateguorėjė:Onglėjės miestā Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Miestā, katrūs vīka vasaras uolėmpėnės žaidīnės
Vasarė 28
Vasarė 28 dėina īr 59 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Kiedainiu miesta seniūnėjė
thumb|240px|Lauks pri Tubiū thumb|240px|Laukā pri Bartkūnėškė thumb|240px|[[Kelerėškiu tvankinīs]] Kiedainiu miesta seniūnėjė - seniūnėjė Kiedainiu rajuona cėntrėnie dalī. Centros - Kiedainē. Ana īr vėinėntelė miesta seniūnėjė Lietovuo, apėmant ne tėktās miesta, no ė kaimus.
Sorėnams
Sorėnams o Sorėnama Respoblėka īr valstībė Pėitū Amerėkuo, pri Atlonta vuondenīna. Robėžiojas so Gajana, Brazilėjė ėr Prancozu Gviana.
Kiedainiu miesta seniūnėjė
Kėtė kaimā
Kateguorėjė:Kiedainiu rajuona seniūnėjės
Sorėnams
Karioumenė
Kateguorėjė:Pėitū Amerėkas valstībės
Kaulažuolė
thumb|200px|Kaulažuolė
Kaulažuolė kėtap kaula žuolie, tauka žuolie, taukis ī tuokis augals, katros muokslėškā prigol prī vagorklėniu augalū (Boraginaceae) šeimā.
Kaulažuolė daugiametė ī, anuos lapā ė stombrē šiorkštē plaukouti, stombē būn, šaknis stuoras. Ožaug lėg 1,3 m aukštoma. Žėidā vėjuoletėnē, žīdia nug gegožė lėgo spalė.
Aug kaulažuolė šlapiūs pėivūs, lonkūs, opiū, ežerū krontūs, krūmūs.
Tasā augals dėdlė liekarsta ī, nug sena nauduonama kaulu suopoliou gīdītė, nug dosolė, patrūkėma. Nug kaulažuoliu šaknū karvės pėins daras daug rėibesnio. Šaknis tink viežė gīdīmou. Bet tasā augals gal būtė kenksmings kepenuoms.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Vėdotėškė
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 12 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Jorge Luis Borges
thumb|right|180px|Chorchė Luisas Borchesas Chuorchė Loisos Buorchesos ( audio) (g. 1899 m. rogpjūtė 24 d. - 1986 m. bėrželė 14 d.) - Argentėnas rašītuos. Fantastėniu nuoveliu, esė, puoemu autuorios, literatūras krėtėks, pargoldītuos. Jorge Luis Borges īr vėins ėš geriausiu XX o. rašītuojū.
Kateguorėjė:Rašītuojē Kateguorėjė:Argentėnas žmuonis
Kelerėškē
Kelerėškē - Kiedainiu rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 385 prietelē. Šalep kaima tek Smilgātis.
Devīnakē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo gīven 3 žmuonis.
Adīna
Adīna aba valonda ī tuokis čiesė šmuots, katros tēsias 60 mėnotiu. Tas ī svarbiausis dėinuos miers; dėina (para) sosided ėš 24 adīnu. Čiesa adīnuom mieruoj dzieguorē.
1920
1920 - īr kalāmieji metā, katrie prasided ketvėrtadeinī.
Adīna
Bėndrā, žemaitiūs adīna (valonda) seniau liuob rēkš ė bikuoki ėlgesni čiesi, pavīzdiou: Jau valonda metu, kap tas bova aba Valonda metu bova klebuono Gegrienūs. Aba da valonda rēšk bėndrā esama čiesa: Negalio bepasakītė ton valonda, rīt pasakīso aba Ačiou Dievō, šia valonda esam svēki.
1920
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Adīna
Kateguorėjė:Čiesos
Gavienė
Gavienė ī čiesos pasninkou, katros ėšpoul 7 nedielės lėgo Velīku.
Gavienė ēn tūjaus pu Ožgavienu, ė prasided par Pelenėjė. Par vėsa Gavienė seniau liuob nejiestė mēsuos, pėina, svėista, smetuonas, kiaušiu. īpatingas Gavienės dėinas ī Pelenėjė, Dėdlīsis pondielis – tūsīk žmuonis jied tik sīki par dėina. Paskom draudėms jiestė mēsa palėka tik tuom dėinuom ė vėsiem pondielėm. Par Gavienė tepuogė žmuonis našuok, garsē neriekaun, tas ī maldā skėrtos čiesos.
Rokounama, ka Gaviens (Kanapinskos) par Gavienė gīven jaujuo, ė būktās gal' ėšneštė tūs, katrėi tou čiesou jied mēsa.
Kateguorėjė:Papruotē
Brests
Brests (aba Brasta, Lietovuos Brasta,, ) ī miests pėitvakariū Baltarosėjuo, Bresta srėtėis admėnėstracėnis centrs.
Istuorėjė
Miests žėnuoms nūg 1017 m. kāp senuobės Rosės miests Berestje (Берестье), ėkorts Boga ė Mokaveca opiu sontakas kīšolie.
Kateguorėjė:Baltarosėjės miestā
Ožjūris
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Tokėjės
Tuokėjou vīka 1964 m. vasaras uolėmpėnės žaidīnės ė 2020 m. vasaras uolėmpėnės žaidīnės (sosėvielėna diel COVID).
Groudė 28
Groude 28 īr 362-a metū dėina palē Grėgaliaus kalėnduorio (keliamases metās 363-a). Nug šiuos dėinuos lėgė metū gala lėikt 3 dėinas.
Gerdvils
Gerdvils o Erdvils bova Žemaitėjės konėgaikštis. Minavuojams drauge so Vīkintu 1219 m. Galiča Vuolīnės sotartī. Ons galiejė būtė Triniuota tievs.
Groudė 28
Švėntės
Tarptautėnė kins dėina
Gerdvils
Vagol lėgenda, Gerdvils ožkariava rosienu žemes ėr ikūrė Gardėna miesta.
Groudė 28
Vardadėinē
Alobts - Albota - Algards - Algardė - Ema - Jaugėna - Inga - Ivita - Irvita - Ingeborga - Kamėlė - Kantvėls - Vaidėlotė - Vidis
Gerdvils
Kateguorėjė:Žemaitėjės konėgaikštē
Groudė 28
Smertis
Kateguorėjė:Dėinas
Esperanto
thumb|100px|Esperanto vieleva Esperanto - labiausē ėšplėtos dėrbtėnė kalba, katra liousā ruokounas 100 000 - 2 mln. žmuoniū. Anou sokūrė puolėgluots Liodvėks Zamenhuofs.
1921
1914 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided šeštadeinī.
Esperanto
Kateguorėjė:Dėrbtėnės kalbas
1921
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Dainė
Dainė mozėkuo īr santīkėnā tromps vuokalėnės mozėkas korėnīs, katra gal līdietė mozėkas instromentu akuompanėments. Tonkiausē dainė atlėik vėins atlėkies, ale ana gal būtė atlėikama ė dueta, trijo vuo netgė da daugiau žmuoniu.
Bacātē
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Pramuonės perversmos
Pramuonės perversmos, arba indostrėnė revoliucėjė - puokītē gamības teknuoluogėjūs ėr organėzacėjuo, katrū čieso bova perēta nu manufaktūrėnės pri stambiuosės mašėnėnės gamības. Pramuonės perversmos ėr ana sekosė indostrēlėzacėjė bova rīškės ėlga Euruopas muodernėzacėjės pruocesa, prasėdiejosė XVIII o., sodietėnės dalis. Perversmos ivairiūs šalīs ivīka skėrtėngo čieso.
Jasauskā
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Kaniavas seniūnėjuo, šalėp kele i Dobėtiūs.
Rītū šmuotė tek opis Nuote, katra atskėr kaimalė nu Godėjuos.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 66 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Saluovėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Grendavės seniūnėjuo.
Stiekīs
thumb|250px|Stiekīs
Ruoplē
260px|thumb|[[Nėla krakuodėls (Crocodylus niloticus)]]
Stiekīs
Anuos nogara tomsē žalsva aba pilkšva, šuonā gelsvė. Ožaug lėgė 9 cm ėlgoma. Nogaras peleks so trėm dedlēs spiglēs.
Saluovėškės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Liousū Valstībiu Sandrauga
LVS, VVS aba NVS (Liousū Valstībiu Sandrauga) - valstībiū sājonga, jongontė Rosėje so dar 11 bovusiū Tarību Sājongas rėspoblėku. Šiou čiesu VVS ėšgīven puolėtėnē krėzē. Okraėna tėk formalē prėklausa VVS. dešinėje|miniatiūra|270px|NVS dešinėje|miniatiūra|270px|NVS
Ruoplē
Anėi ėšplėtė̄ vėsūs žemīnūs, škīrus Antarktėda.
Prī ruopliū prėgol:
Stiekīs
Lietovuo ta īr nuognē tonkė žovės, katra gīven ė prieskūs ondenīs, ė jūruo. Jiedėmō nie tinkama.
Kateguorėjė:Žovis
Liousū Valstībiu Sandrauga
Kateguorėjė:Organėzacėjės
Šaltuojė vaina
Šaltuojė vaina bova kuonflėktu, itampas ė varžīmuosė terp JAV ė TSRS bei anū sājongininku laikuotarpis nu XX o. 5-uoje dešėmtmete vėdore ėkfsdfsdfsdfsdfė XX o. dešimtuoje dešėmtmete pradiuos. Ton laikuotarpio varžīmasės pasėreiškė ivairiuos sritīs: vainėniu kuoalėcėju skvarmavėmas ė veikla; ideuoluogėnės ė psėchuoluogėnė kuova; šnėpėniejėms; lenktīniavėms teknuoluogėne vīstėmuosė sritīs, iskaitont kuosmėnės teknuoluogėjės; gėnklavėmuosė varžības, iskaitont kondoulėnė gėnkloutė.
Vėrbalė seniūnėjė
Vėrbalė seniūnėjė - seniūnėjė Vėlkavėškė rajuona vakarūs, cėntros - Vėrbalis.
Ontra svieta vaina
thumb|240px Ontra svieta vaina notėka par XX o. vėdorė, nūg 1939 m. siejės 1 d. lėgė 1945 m. siejės 2 d. Ana bova pati dėdliausė ė žiauriausė vaina svieta isuorėjuo. Dalīvava nat 61 valstībė, vaina ējė ont 40 valstībiu terituorėju. Glabna kuova vīka terp fašėstu (Trets Reichs, Japuonėjė, Italėjė) ė sājongėninku (TSRS, JAV, JK，Kėnėjės). Par vaina žova nūg 70 lėgė 85 mėlėjuonu žmuoniū, daugiausē TSRS ė Kėnėjės gīvėntuoju.
Vėrbalė seniūnėjė
Nūruodas
Kateguorėjė:Vėlkavėškė rajuona seniūnėjės
Šaltuojė vaina
Šaltuojė vaina
Ontra svieta vaina
Lietova i vaina bova itraukta 1939 m. rogpjūtė 23 d. dėina, kumet palėka pasėrašīts Molotova-Ribentropa pakts. Palē anou pradiuo vėsa Lietova atėteka Vuokītėjės itakas sferā, ale pu vielesniu derību bova priskėrta TSRS. Vainā prasėdiejos, 1939 m. siejės 1 d. Lietovuos vīriausībė paskelbė neutralėteta. Spalė 10 dėina, vaduovaunontis sotartėm so TSRS, pri Lietovuos bova viel prijongts Vėlnios, vuo i grōžėntas terituorėjės ivesta 20 000 tarībėniu kareiviu. 1940 m. bėrželė 15 d. ėškart pu ultimatuma TSRS okupava, vuo rogpjūtė 3 d. aneksava Lietova — ijongė i TSRS sodieti.
Griaužā (Tauragie)
Griaužā - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo gīven 55 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Kalnėškē (Skaudvėlė)
Kalnėškē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 61 žmuogos.
Ontra svieta vaina
Vainas veiksmā Lietovuo prasėdiejė 1941 m. bėrželė 22 d., kumet nacėstėnės Vuokītėjės karioumenė ožjėmė ciela Lietova. Tou pat čieso bova soorganėzouts Lietoviu aktīvėstu fronta antisuovėitėnis sokėlėms, palėka paskelbta laikėnuojė vīriausībė, katruos nacē napripažėna ė leida vēktė ligė rogpjūtė 5 dėinas. Lietova palėka Lietovuos generalėnė srėtėm Ostlanda šmuotė.
Naciu okupacėjės čieso Lietovuo liuob vīkdītė holokausts, diukuo palėka ėšžodītė ~95 % Lietovuos žīdu (195 000), da 30 000 prieteliu ėšvežta i koncentracėjės stuovīklas. Naciu okupacėjės čieso meto vīka nedėdlis antinacėnis prīšėnėmasis, tonkiausē pasīvos.
1944 m. lėipa Rauduonuojė armėjė pradiejė veržtėis i Lietova. Lėipas 13 d. ožjėmė Vėlniu, rogpjūtė 1 d. – Kauna, spalė 8 d. - Telšius, vuo spalė 23 d. bova ožėmta ciela Žemaitėjė. Paskiausis ožjėmts Lietovuos šmuots, Klaipieda ė Koršiu Nerėjė, ožjėmtė atėtėnkamā 1945 m. sausi ė vasari.
Pu tuos vainuos palėkosė Šaltuojė vaina ožtroka mažne 50 metu.
Šaltėnē
Kateguorėjė:Ontra svieta vaina Kateguorėjė:Istuorėjė
Uoksėtanu kalba
Uoksėtanu kalba - vėina ėš ruomanu kalbū. Uoksėtanu kalba rokouns Prancozėjės pėitūs, šmuotė Italėjės ė Ispanėjės. Uoksėtanu kalba rokouns 583000 žmuoniū.
Kateguorėjė:Ruomanu kalbas
Okinavas prefektūra
Okinavas prefektūra (, tarėms okinavėškā: ʔUchinā-chin) – patiūs pėitūs asontė Japuonėjės prefektūra, prigolontė Kiūšiū regijuonou. Prefektūrą sodar šėmtā Riūkiū salīna salū, 1000 km ėlgoma jousla ētontiu į šiaurės vakaros nu dėdliu Japounėjės salū: Honšiū, Šikoku ė Kiūšiū. Prefektūras suostėnė Naha isėkūros pėitėniam Okinavas saluos, dėdliausės prefektūruo ė tonkiausē apgīvėndėntas, šmuotė. Gėnčītėnas Senkaku salas tēpuogė pdigol Okinavas prefektūrā.
Okinavas saluos vėitėnē Riūkiū žmuonis īr. Ligė 1879 m. toriejė sava atskėra valstībė, Riūkiū karalīstė. Pu Ontra svieta vainuos palėka ožjėmta JAV karioumenės ė tėktās 1972 m. grōžėnta i Japuonėjės sodieti. Prefektūruo tēpuogė isėkūrosės JAV karėnės bazės - ėš vėsa 75% vėsū Japuonėjuo asontiu JAV karėniu baziu.
Kateguorėjė:Japuonėjės prefektūras
Varvalis
thumb|80px|Varvalė botelkė
Bartkūnėškē
Bartkūnėškē - Kiedainiu rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 385 prietelē. Šalep kaima tek Smilga. Bartkūnėškiuos gīven Viktoras Muntianas.
Varvalis
Varvalis (aba varvalīs) ī tuokis tepals, katros parēn nug bongėniu ė rouniu kūna taukū. Tas ī dėdlē stuori ė rėibē taukā, katrėi leid jūras žvierim nasošaltė šaltūs arktėniūs ėr antarktėnius ondenūs, pagelbėj anim laikītėis ont ondenė nanūskēstont.
Varvali seniau žmuonis tonkē nauduojė kap batū tepala, ka anėi blizgietom ė naleistom ondenė, tēpuogė ons tėka degintė liktarnūs, teptė bačkas, ka ondou načiorkštom. Varvalis baisē smėrdž.
Kateguorėjė:Medegas
Roalds Amondsens
thumb|right|180px|Roalds Amondsens Roalds Amondsens (Roald Engelbregt Gravning Amundsen; g. 1872 m. lėipas 16 d. – m. 1928 m. bėrželė 18 d.) bova Nuorvegėjės keliautuos, atšiauriū srėtiū tīrėnietuos. Ėšgarsiejė 1911 m. groudė 14 d., kūmet pėrmāsis pasėikė Pėitū ašėgali Antarktėduo.
Amundsen Kateguorėjė:Nuorvegėjės žmuonis
Vasarė 29
Vasarė 29 dėina īr 60-a metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio, katra īr itraukama tėk kelamāsēs metās.
Smertis
Kateguorėjė:Dėinas
Lauka Suoda
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Rīškienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Balėnē (Zarasā)
Balėnē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Visbuotā
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo gīven 25 žmuonis.
Ledā (Kiedainē)
Ledā - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 3 prietelē.
Klabotka
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Papliestėškė
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 19 žmuoniū.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Esvatėnis
Esvatėnis (onkstiau liuob vadīntėis kāp Svazėlands aba Svazėlėnds') ī valstībė Pėitū Afrėkuo. Robežiounas so Pėitu Afrėkas Respoblėka vakarūs ė so Mozambėko rītūs.
Spraudātē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo.
Esvatėnis
Ta ī vėina mažiausiu Afrėkas šaliū. Ana karalīstė ī, valstībės galva ī karalios, nūg 1986 m. karaliaun karalios Msvati III. Daugoms Esvatėnė gīventuoju ī svazē.
Spraudātē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 30 žmuoniū.
Esvatėnis
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Spraudātē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Kalvē (Variena)
Kalvē (, god. - Ковальки) - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Kaniavas seniūnėjuo, šalėp sėinas so Godėjė. Anuo gīven 68 žmuonis.
Godā kaimalė vadėn Ковальки (Kovalki).
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Getiuonėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Grendavės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Valuonu kalba
Valuonu kalba - vėina ėš romanu kalbū. Valuonu kalba rokouns Belgėjės Valuonėjės regėjuonė. Valuonu kalba rokouns aple 600 tūkst. žmuoniū.
Galatasaray
Galatasaray Spor Kulübü (Galatasaray Sport Club) īr fotbuola kuomanda vakarėnem Stambulė, Turkėjuo. Klubs ikorts 1905 metās. Nomū rungtīnes žaid "Türk Telekom Arena" stadijuonė, katram īr 52 652 sėdėmū vėitū.
Nūruodas
Kateguorėjė:Fotbuola kuomandas
Valuonu kalba
Kateguorėjė:Ruomanu kalbas
Ėrtouna
Ėrtouna īr opiesmos pėitū Žemaitėjuo, Tauragies ė Šėlalės rajuonūs, daugomuo – Mažuonu seniūnėjuo. Tas ī dešėnė šmuota Šonėjės intaks. Prasided Ringiū medie, šalėp Pūtvės suodas. Tek ont pėitū posės.
Intakā: Būdopis (dešėnīsis), Ėrtounielė ė Gėropis – kairiuojo.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
1922
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Kamštē (Šėlalė)
Kamštē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniū.
Bazėliuonā
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Kamštē (Šėlalė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Bazėliuonā
Istuorėjė
I rinki suodas žmuonis gīvena jau nū onkstīva gelžėis omžiaus. 2011 metās gīvenvėitie gīvena 390 žmuoniū.
Vata
thumb|220px|Vatuos šmuotelē
Kvėstė
Kvėstė īr opės Skouda ė Mažeikiu rajuonūs; Vardovuos kairīsis ėntaks. Tek par Bukontiu suoda.
Vata
Vata ī šmuots ėšdėrbtuos medvilnės. Ana dėdlē minkšta, porė ī, tūdie gerā solaika šėloma – ana ded i drabožiu pamošala, patalus, baldus, prītaika statībūs. Diel sava švaroma ė minkštoma vata nauduon tvarstont ruonas, ožteptė vuo ožpiltė liekarstas, kosmetėkuo.
Kateguorėjė:Medegas
Kvėstė
Tek ėš Rauduonuosės pelkės ī šiaurės rītus pru Okrėnus ė Kukiū k. terituorijuo ītek i Vardova, 17,1 km nu anuos žiuotiū. Kert Seduos-Žėdėku (Nr. 207) ė Mažėikiu-Žėdėku (Nr. 170) kelius.
Pakrontės
Prī Kvėstės īr Pakvėstė, Račaliu, Astėikiu, Pocaičiu, Okrėnū, Bukūnčiu, Kukiū kaimā. Kair. krontė, Astėikiu k., īr Pakvėstė, dā kėtēp mėnavuojamė kāp Astėikiu senkapē (AV 682).
Osakas prefektūra
Osakas prefektūra  – Japuonėjės prefektūra, isėkūros Kansajaus regijuonė, Honšiū saluo. Suostėnė – Osaka. Palē gīvėntuoju skaitlio prefektūra īr ontra pu Tokėjė.
Kvėstė
Pakrontės
Kvėstės šlaitā ėr vaga paskėndė vešliūs lapuotiu medīnūs, katrėi diel tonkiū ėivu vėituoms sonkē praēnamė. Pėlna nedėdeliū pėivieliu, šlaitū, aikštieliu. Kėik dėdelēsnė salpa īr prī Dodopė. Vėngiouts, vešlēs medēs apžielė̄s Kvėstės opalis brongintėns diel ėšlėkosiu keravuojamu ė keravuotėnu augalū vėisliu, ėr kāp poiko kraštuovaizdė torėntis elemėnts. Čė aug vīrėškuojė gegožraibė, kalnėnis peliežirnis - labā reta rūšės Mažėikiu rajuonė, pu kelis egzempliuorius rasta tėktā šiuo vėituo ėr prė Gedvīdu, siauralapė driegmenė, dvėlapis blūndis ėr kt.
Groudė 29
Groude 29 īr 363-a metū dėina pagal Grėgaliaus kalėnduorio (kelaimases metās 364-a). Nu šiuos dėinuos lig metū gala lėikt 2 dėinas.
Osakas prefektūra
Kateguorėjė:Japuonėjės prefektūras
Kvėstė
Šaltėnē
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis Kateguorėjė:Mažeikiu rajuons Kateguorėjė:Skouda rajuons
Groudė 29
Vardadėnē
Tuomis - Gentvainis - Gaja - Teofėlė
Kasbarīnā
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo gīven 44 žmuonis.
Galaverknis
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Grendavės seniūnėjuo.
Kasbarīnā
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Jatkontalē
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Galaverknis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniū.
Pelenė
thumb|200px|Pelenės
Jodrienā (Telšē)
Jodrienā - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Rīškienu seniūnėjuo. Anuo gīven 147 prietelē.
Pelenė
Pelenė, ī tuokis augals, katros ved jiedamas ougas, muokslėškā prigolb ons prī erėkėniu augalū (Ericaceae) šeimuos.
Aug pelenė palē žemė, būn 60 cm aukštoma. Pelenės ėš lapu padabnės i brokniu lapus, tik biškeli smolkesnės. Žėidā balti, sogolė̄ i nūlinkosės kekės. Žīdia gegožė–bėrželė mienėsēs. Ouga rauduona, miltinga, ėšruod panašē kap broknėis.
Aug pelenės sausūs pošīnūs, ont smėltiu.
Tas ī liekvarsta, katra tink inkstu, pūslės lėguom gīdītė. Lapus renk onksti pavasarie, aba vasaras pabonguo. Pelenėsė daža rausvā, joudā.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Ougas
Slabada (Kazlū Rūda)
Slabada - gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Kazlu Rūduos seniūnėjuo.
Jodrienā (Telšē)
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Galaverknis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Vėrbalė Miesta Laukā
- gīvenvėitė Vėlkavėškė rajuonė, Vėrbalė seniūnėjuo.
Slabada (Kazlū Rūda)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Lūgelē
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
1923
1923 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided permadienī.
Ešerīs
thumb|260px|Ešerīs
Vėrbalė Miesta Laukā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Vėlkavėškė rajuona gīvenvėitės
Libartā
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo.
Ešerīs
Ešerīs īr žovės, katra prėgol ešerėniu žovū (Percidae) šeimā.
Libartā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 17 žmuoniū.
1872
1872 - kalāmieji metā, katrie prasided pėrmadeinī. Tāp pat:
1923
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Sauslaukės (Tauragie)
Sauslaukės  - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 13 žmuoniū.
Prancūzėjės Gviana
Prancūzėjės Gviana īr Prancūzėjės ožjūrė dapartaments Pėitū Amerėkuo, pri Atlonta ondėnīna. Tor robežio so Sorėnamo ėr Brazilėjė.
Kazakstans
Kazachstana Respublika (Kazachstans, Kazachėjė) – valstībė vėduriuo Azėjuo. Rėbounas so Rosėjė, Kėnėjės Liaudėis Respoblėka, Kirkizėjė, Ozbėkėjė, Torkmienėjė bei Kaspėjės jūra.
Pluotmielaivis
thumb|240px|Pluotmielaivis so raketa skraidėnams ė kuosmosa Pluotmielaivis īr irengėms, skėrts skraidītė puo kuosmosa.
Papošīnē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 21 žmuogos.
Radvėlėškė Švt. Panuos Marėjės Gėmėma bažninčė
'''Radvėlėškė Švt. Panuos Marėjės Gėmėma bažninčė''' stuov Radvėlėškie Mairuonė gatvie 10, irėngta 1945 m.
Čing dinastėjė
thumb|250px|Čing dinastėjės vieleva. Čing dinastija – dinastėjė, ikorta mandžiūru klana Aisin Giuora dabartėnės Kėnėjės šiaurės rītūs, 1644 m. pakeitosė Ming dinastėjė ė taposė paskotėnė Kėnėjės imperatuoriu dinastėjė. 1912 m. paskotėnis imperatuorios toriejė atsėsakītė suosta ė prasėdiejė Kėnėjės Respoblėkas era.
Karapuolis (Tauragie)
Karapuolis ī gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo gīven 74 žmuonis.
Radvėlėškė Švt. Panuos Marėjės Gėmėma bažninčė
Istuorėjė
1597 m. mėnavuojama Radvėlėške katalėkū bažninčė ė parapėjėnė muokīkla. 1619 m. isteigta parapėjė. Ana miestelie gava sklīpa muokīkla ė klėbonėje statītė, kortė prieglauda. Konėgs K. Ausiens su parapėjėitēs 1769 m. pastat' nauja medėnė bažninčė. Anuo 1789 m. konsekrava pavīskopis Aduoms Kuoscia.
1868 m. bažninčė sudėgė. Klėbuona Jūzapa Bartkevičė rūpestio 1870 m. atstatīta. Ana bova krīžmėnė plana, su kūdās buokštelēs. Per Ontra svieta vaina bažninčė sodėgė. Ana 1945 m. irėngta mūrėniamė, vuokītiū belaisviū statītamė būdnīnkė. 1991 m. konsekrouta.
Arkitektūra
Išlėka liaudėis arkitektūras skvarmu 5 tarpsniu varpėnė, statīta 1876 m.
Karapuolis (Tauragie)
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Radvėlėškė Švt. Panuos Marėjės Gėmėma bažninčė
Arkitektūra
Kateguorėjė:Lietovuos bažninčės
Kėrnės I
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo.
Bernuotā (Šiaulē)
Bernuotā  - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Kaniava
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Kaniavas seniūnėjuo, pri sėinas so Godėjė.
Loisos Ajala
Luis Ajala (Luis Ayala), puolituologs, Čilės socialėstū partėjės ėr tarptautinio socialėstū judėjėmuo veikiejs.
Kėrnės I
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Mēronėškėlē
Mēronėškėlē - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 25 prietelē.
Kaniava
Šalėp kaimalė īr Paršele ežers.
1219
Nutėkėmā Žemaitēms
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Kaniava
Istuorėjė
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
1398
1398 - nekalāmieji metā, katrie prasided pėrmadėinī.
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
1924
1914 - īr kalāmieji metā, katrie prasided ontradeinī.
Nānē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Tadžikistans
Tadžikistans arba Tadžikėjė (tadž. Тоҷикистон) īr valstībė Vėdorėniuo Azėjuo, tor robežius so Kėrgėzėjė, Kėnėjė, Ozbėkistano ė Afganėstano. Suostėne īr Dušanbė. Rītinė šmuota užėm Pamīra kalnā (aukštiausė vėita - Ismoila Samani kalns, katros geriau žėnuoms kap Kuomonėzma piks). Given 5,5 milijuona prieteliu. Dėdliuojė dalės giventuoju īr tadžėkā, rosā ė kėrgėzā.
1924
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Nānē
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Latvėjės nacionalėnė krepšėnė rinktėnė
Latvėjės nacionalėnė vīrū krepšėnė rinktėnė - krepšėnė komanda, katra tarptautinies' varžībuos atstovaun Latvėjės valstībė. Latvėjės rinktėnė īr pėrmuoje Euruopas vīrū krepšėnė čempijuonata nugalietuoja. 1937 m. Latvijuo vīka ontrasis Euruopas čempijuonats. FIBA reitingė užjem 34 vėit.
Tadžikistans
Geuograpėjė
Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Berkinienā
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Rīškienu seniūnėjuo. Anuo gīven 108 prietelē.
Lėntvaris
Lėntvaris īr miests Rītū Lietovuo, Vėlnious apskrėtī, Traku rajuoni, 9 km i rītos no Traku. Seniūnėjės centros. Dėdlē svarbos gelžkėliu mazgs: gelžkelē i Vėlniu, Kaišeduoris, Trakus, Variena. Anuo stuov' Vėišpatėis Apsėraiškėma Švt. Panelai Marėjėi bažnīčė. Šalep miesta telkša Lėntvariuo ežers ėr stuov' dvars.
Pūkis
thumb|260px|Pūkis
Liaudienā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Lėntvaris
No 1596 m. mėnavuojams Lėntvorėškiu dvars.
Pūkis
Pūkis (aukštaitėškā: pūgžlys, pužas, dzūkėškā: ežgė, Panemoniūs: pūkys,, , ) īr žovės, katra prėgol ešerėniu žovū (Percidae) šeimā.
Lėntvaris
Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Pūkis
Lietovuo pūkis tonkos īr. Jiediō nie tėnkams.
Pėivīs
Pėivīs īr opės Telšiū ė Mažeikiu rajuonūs; Vėntas kairīsis ėntaks. Prasėded Balienielė ežerė, netuol Mėtkaitiu kaima. Tek i šiaurė par Pėivienus, Žėbėkus, Stuočkus. I Vėnta ītek Lielaitiu suoduo. Ont opės īr 2 tvankėnio.
Kotorē (Tauragie)
Kotorē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo gīven 2 žmuonis.
Balondė 2
Balondė 2 dėina īr 92 metu dėina (kelamasēs metās - 93) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. Mėnėma susigiminiavusiu miestu dėina.
Kotorē (Tauragie)
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Balondė 2
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Rauduonplīnis
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Kazlu Rūduos seniūnėjuo.
Viegielie
thumb|250px|Viegielie
Abidvėju Tautū Respoblėka
thumb|150px Žečpuospolėta aba Abidvėju Tautū Respoblėka sotrūmpėnėms ATR bova muonarkėnė respoblėka, sodarīta ėš LDK ė Lėnkėjės. Ana gīvava 1569 - 1795 m. Ožėmė aple 1 mln. km². Suostėnės bova Kruokova, vuo paskum Varšova.
Rauduonplīnis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Viegielie
Viegielie aba kvapė īr žovės, katra prėgol viegielėniu žovū (Lotidae) šeimā.
Rauduonplīnis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Abidvėju Tautū Respoblėka
Kateguorėjė:Bovosės valstībės Kateguorėjė:Lėnkėjė
Stoumenėnē gīvē
Stoumenėnē gīvē īr tuokė gīvē, katrėi tor stoumeni (nogarkauli). Pri stoumenėniu prėgol žovis, varlēgīvē, ruoplē, paukštē, žvierē.
Slabada (Kazlū Rūda)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Ešerīs
Anuo kūns īr lėgė 50 cm ėlgoma, aukštos, kopruots, apaugės kėitās žvīnās. Nogara tomsē žalsva īr. Šuonā žalsvā gelsvė so 5-9 tomsēs īstrėžās brūkšnēs. Skėlvis balts. Pelekā („ešerē“) nuognē skodrā.
Parīžios
Kateguorėjė:Prancūzėjės miestā Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Miestā, katrūs vīka vasaras uolėmpėnės žaidīnės
Ešerīs
Lietovuo ešerīs īr tonkė žovis, gīven prieskūs ondenīs. Paprastā ešerē pagaunamė 15-18 cm ėlgoma, 70-500 g sonkoma.
Nūruodas
Kateguorėjė:Žovis
1872
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Groudė 30
Groude 30 īr 364-a metū dėina palē Grėgaliaus kalėnduorio (keliamases metās 365-a). Nu šiuos dėinuos lig metū gala lėikt 1 dėina.
Vardadėinē
Dovīds - Gedrėms - Gedrėmė - Gedvaida - Gedvaids - Gedvains - Gedvainė - Gražvėls - Sabina - Sabėns - Sabīs - Vīkints
Smertes
Kateguorėjė:Dėinas
Sauslaukės (Tauragie)
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Prancūzėjės Polinezėjė
Prancūzėjės Polėnezėjė (prancūzėškā: Polīnésie française, tajėtietėškā: Pōrīnetia Farāni) ī Prancūzėjės ožjūrė terėtuorėjė, katra īr pėitėnie Ramiuojė uondenīna dalie, Puolinezėjuo. Sosided ėš 5 salīnu. Suostėnė Papeetė isikūrus dėdliausiuo saluo – Taitie.
Prancūzėjės Polėnezėjė sodara tėi salīnā:
Kateguorėjė:Okeanėjės valstībės
Balondė 1
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Barauka (Sovēks)
Barauka - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Neduojės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 17 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Degotē (Rīškienā)
Degotē - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Rīškienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 m. Degotiūs gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Vasaruojis
thumb|240px|Vasaruojė lauks (mėižē)
Pluotmielaivis
Kateguorėjė:Astruonuomėjė
Samninkelē
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Grendavės seniūnėjuo.
Vasaruojis
Vasaruojis ī tuoki javā aba kėtuoki žuolėnē augalā, katrėi nūnuokst par vasara, tas ī, anūm narēk sietė prīš žėima kap žėimkėntiu.
Prī vasaruojė gol vasarėnē kvėitē, vasarėnē rogē, mėižē, tēpuogė daugoms kėtū javū, daržuoviu, šieralū: žėrnē, pruosā, grėkā, rīžā, popas, lēšē, sauliegrōžas, lėnā, vėkē ė kt.
Samninkelē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniū.
Panama
Panama o Panamas Respoblėka īr valstībė Centrėnė Amerėkuo, terp Ramiojė vuondenīna ėr Karėbu jūras. Robėžiojas so Kolumbėjė ėr Kosta Rėka.
Vasaruojis
Kateguorėjė:Žemės ūkis
Samninkelē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Panama
Kateguorėjė:Šiaurės Amerėkas valstībės
Bernuotā (Šiaulē)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Račīlėškė
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Kazlu Rūduos seniūnėjuo.
Dženėfer Luopez
thumb|180px Dženifer Lopes (g. 1969 m. lėipas 25 d. Niojuorkė, JAV) īr aktuorė ė daininkė, kėlėma ėš Puerto Rika. Ana īr ėšluošos daugel vėsuokiu apduovanojėmu mozėkas ė kina srėtīsė.
Nūruodas
Lopez, J. Lopez Lopez
Račīlėškė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 31 žmuogos.
Bernuotā (Šiaulē)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Račīlėškė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Balondė 3
Balondė 3 dėina īr 93 metu dėina (kelamasēs metās - 94) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Makuorka
thumb|200px|Makuorka
Makuorka, ī tuokis tabuokas augals; ont muoksėlškā prigol prī bolbėniu augalū (Solanaceae) šeimuos. ī kėlėma nug Pėitū ė Cėntrėnės Amerėkas, ale daba augėnams platē svietė.
Augals vėinmetis ī, ožaug lėgo130 cm aukštoma. Stombris šakuots bavēk nug patė pamata. Lapā makuorkas dėdli ī, apvalainās galās. Žėidā būn geltuoni.