cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
4fun
Noruodas
Kateguorėjė:Euruovėzėjė Kateguorėjė:Lietovuos mozėkontā
XIX omžios
Devīniuolėkts mūso ėras omžios - šėmta metu laikuotarpės, katras prasėdiėjė 1801 metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngė 1900 metu groudė 31 dėina.
2059
2059 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided trečiadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
XIX omžios
Tūkstontmetē: 1 tūkstontmetis - 2 tūkstontmetis - 3 tūkstontmetis
Šiaušė
Šiaušė īr opalis šiaurės rītū Žemaitėjuo, Šiauliu ė Kelmės rajuonūs, Dobīsas kairė šmuota intaks.
XIX omžios
Omžē: XVIII omžios - XIX omžios - XX omžios
Šiaušė
Šiaušė ėštek ėš Riekīvas aukštapelkės. Srūn ont pėitū ė pėitvakariu šmuota. Prī Pašiaušės ont opėis padėrbtė dvė tvankė.
XIX omžios
Kateguorėjė:Omžē
Šiaušė
Intakā: Opītė, Vėžė, Trinkė, Doropis (vėsi kairė̄jė).
Prī Šiaušės stuov tuokės suodas: Vākšniegala, Gilvīdē, Pagervėnė, Kanapėnė, Slėšā, Pėkeliškė, Meškėnė, Ožvėžē, Pašiaušė, Daugėnē, Elvīrava, Mažolaitē, Gembūtėškė.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Dėdlė̄jė Muostātē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Kuliū seniūnėjuo. Anuo gīven 91 gīventuojis.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Dėdlėjė (Sovēks)
Dėdlėjė - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Smėlgīnā
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Dauparū-Kvėitėniū seniūnėjuo. Anuo gīven 141 žmuogos.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Paežerē (Šēmena)
Paežerē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 569 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Paliuonėškē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Kuliū seniūnėjuo. Anuo gīven vėins gīventuojis.
Daugelėškē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Paliuonėškē
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Daugelėškē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 345 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Gēdrē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Klausotiū ė Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 529 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Muoša
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Arkona
Arkona - Rosėjės paguonėška metala gropė, katra isėkūrė Maskvuo 2002 m. Anuos dainiu eilisė īr gausoms rosėška folkluora, slavu mitoluogėjės elementu.
Gropės pavadinėms Arkona kėla nū paskotėnės slavu paguoniu pėlėis, katra stuoviejė Arkonas kīšoli Riugena saluo (Vuokītėjė), pavadinėma.
Fėnuougru kalbas
Fėnuougru kalbas (fiu - ISO 639-2 kuods) īr Urala kalbuom prėgolantė kalbū šėimuos gropė. Šnuots mažū fėnuougru kalbū īr zars ėšnīkosės.
Fėnuougru kalbas
Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Domblīnė (Sovėiks)
Domblė̄nė - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Skersabalė
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 12 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Padaugova
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 273 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Čiūželē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Kuliū seniūnėjuo. Anuo nagīven žmuonis.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Šlapšėlė
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Dauparū-Kvėitėniū seniūnėjuo, ož 5 km i vakaros nu Gargždū. Anuo gīven 119 žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Nausuodnē (Aukštadvaris)
Nausuodnē - gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Alvėts
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 509 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Luans Santana
200px|thumb|Luan Santana Luan Santana (Luan Rafael Domingos Santana, g. 1991 m. kuova 13) īr Brazilu dainėninks ė kompozėtuorios.
Nūruodas
Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
Lazdėninku tvenkėnis
Lazdėninku tvenkėnis ī tuokis tvenkėnis vakarū Žemaitėjuo, Kretingas rajuonė, 2 km ont vakarū nug Darbienu. Palėkė̄s kap Darbuos opali ožtvenkė 8,5 km nug anou patėis žiuotiū. Tvenkėnė ėlgoms ī 2,6 km, platoms lėg 1 km.
Tvanka 1108 m ėlgoma ė 6,5 m platoma ī. Ondou bieg par šachta. Tvenkėnis ožtvenkts bova 1976 metās.
So tvenkėnė ondenio laista laukus. Šalėp tvenkėnė Sausdravā, Mažotē ė Lazdėninkā ī.
Kateguorėjė:Kretingas rajuons Kateguorėjė:Žemaitėjės tvenkėnē
San Marėns
San Marina Respoblėka vuo San Marėna Respoblėka - nedėdlė valstībė Euruopas pėitūs, apsopta Italėjės.
Istuorėjė
San Marina ikūrė krėkštiuonės akmenskaldės Šv. Marinus 301 mūsa eras metās. Vėdoromžēs Italėjė bova sosėskaldios i magtīngos miestos-valstībės - kāp pavīzdiou Venecėjė, Florencėjė. Tuos šalelės pu tropotoka isiliejė i dėdesnės terituorėjės, vuo San Marėns ėšlaikė savaronkėškoma ė liousoma. San Marėna valstībė īr pėrmuojė svieta respoblėka.
Puolitėnė sėstema
San Marėnė vīraun daugpartėnė demuokratėjė.
Admėnėstracėnis soskėrstīms
San Marėns soskėrstīts i devīnės savėvaldībės (castelli) - pu vėina kuožnam miestaliou.
Geuograpėjė
Isėkūrės šiaurės Italėjuo, rītėniamė Apenėnu kalnīna šlaitė. Netuolėj - Rimini koruorts. Aukščiausis tašks - Monte Titano (749 m.).
Klimats - vėdotėnis, šėltas vasaras, švelnės žėimas.
Tretė nu gala Euruopas valstībė vagol dėdoma - mažesnės īr tėktās Vatikans ė Muonaks.
Akuonuomėka
Toriedams mažā gamtėniu ėštėkliu, San Marėns vėsėškā prėgol nu klestėntē torėzma:
Darba magtėngomā palē pruopesėjė (2000 m.) Žemės ūkis 1%; Pramuonė 42%; Paslaugas 57%.
Inflēcėjė (2001 m.) 3,3%
Biodžets Aplė 400 000 000 duoleriu.
Komunėkacėjė
Laidėnė telipuona nauduotojē (2002 m.) 20 600
Muobėliūjū telipuonū nauduotojē (2002 m.) 16 800
Interneta vartuotuojē (2002 m.) 14 300
Moščena
thumb|right|250px|Moščenas bažnīčė Moščena īr suodna Vuoloinės srėtie pėitrītiū Okrainuo. Gīvėn 581 prietelios (2010 metūs).
Kateguorėjė:Okraina
Bruonėsluovs Lobīs
thumb|Bronislovas Lubys 2005-05-13 d. Bronislovas Lubys (1938 m. spalė 8 d. Plongie – 2011 m. spalė 23 d. Droskininkūs) - bovės kemėks, Lietovuos verslėninks, pramuonėniks, žemaitis, liōb būt baguotiausės Lietovuos žmuogos, kėlėma bova nū Plongės.
Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis Kateguorėjė:Lietovuos ministrā pėrmėninkā
Netiūnā (Trakā)
Netiūnā - gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 31 žmuogos.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Valmantėškē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 105 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Ožėlgē
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Mėžoikā
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Kuliū seniūnėjuo. Anuo gīven 80 gīventuojū.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Dougē (Zarasā)
Dougē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Petrašėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 31 žmuogos.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Vaitelē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Dauparū-Kvėitėniū seniūnėjuo. Kaimalie īr kuolektīvėnes suodnas.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 109 žmuonis.
Vingru kalba
Vingru kalba īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Svietė īr 14,5 mėlėjuona žmuoniū, katrėi rokounas vingru kalba, ėš anū aple 10 mėlėjuonū gīven Vingrėjuo.
Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Šermokšlis
thumb|250px|Šermokšlis Žemaitėjuo
Šermokšlis īr nedėdlis lapoutis medis. Muokslėškā prėklausa erškietiniu augalū šeimā.
Medė aukštoms 3-20 metru, žėivie līgė. Lapā ėšruod kāp plonksnas. Žėidā sokrauti i kekes, žīd gegožė-birželė mienėsēs, čīstā kvep. Ont rodenė šermokšlis sunuokėn rauduonas, nuognē rūgštēs "ougas" (anas ėš tėkrā nier ougas, vuo maži vuobuolielē).
Šermokšlė ougas nū sena žėnuomas kap liekvarsts. Ėš anūm dėrbama ougienė, erbata, vīns. Senuobie liuob būtė vierijama, ka šermokšlis īr dīvns augals, katros atbaida vėsuokius muonus. Pavīzdiou, Šv. Juona naktė kūtės liuob būtė apkaišuojamas šermokšlė šakelėm, ka laumės nētom i vėdu.
Lichtenšteins
Lichtenštėina konėgaikštīstė - valstībė cėntrinie Europuo tarp Šveicarėjės ė Austrėjės. Vėina mėnkiausiu svieta valstībiū.
Istuorėjė
Lichtenšteina kuonėgaštėjė ėsikūrė Švėntuo Ruomas imperėjuo 1719 m. sausė 23 d. 1806 m. lėipas 12 d. Lichtenšteins palėka naprėklausuoma valstībe.
Admėnėstracinis suskīsrstīms
thumb|140px|right|Lichtenšteina admėnėstracėnis suskirstīms
Lichtenštėins suskīrstīts i 11 bendruomeniū (Gemeinden), katrū daugom tesudar vėins miests:
Kateguorėjė:Euruopas valstībės
Maldienā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 469 žmuonis.
Gabrelē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Maldienā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Gabrelē
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Mažė̄jė Būdežerē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 434 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Chantu kalba
Chantu kalba īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Daugiause chantu kalba rokounas Rosėjės Chantu-Mansu regėjuonė. 2002 metās bova 13 568 žmuoniū, katrie muokiejė chantu kalba.
Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Dobninkā
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Antalkē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 67 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Mansiu kalba
Mansiu kalba īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Daugiause ana rokounas mansiū tautuos žmuonės, katrie gīven vakarū Sėbėrė. Mansiu kalba grētā nīkst. Bier palėkė 2700 žmuoniū, katrie rokounas mansiu kalba.
Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Juogelėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 41 žmuogos.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Muorfuoluogėjė
Morfoluogėjė aba morfologėjė (gr. morphe – skvarma, logos – muokslos) īr gramatėkas dalės, katra nagrėnie kalbuos dalis ėr anū sodieti - kaitība, darība.
Nuuks
Istuorėjė
Vėita bova apgīventa nū senuos gadīnės. Mėslėjama, ka žmuonės čėštās gīvena jau 2200 m. pr. m. e. Pats miests ikorts 1728 metās, ė ožvadīnts Guothabo (Godthåb; „geruojė viltės“).
Muorfuoluogėjė
Kateguorėjė:Kalbuotīra
Nuuks
Šaltenē
Kateguorėjė:Grenlandėjės gīvenvėitės
Aukštkolnē (Kauns)
Aukštkolnē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Serduokā
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 386 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Barkuods
thumb|right|"Wikipedia" barkodi.
Barkods, arbe brokšnėnės kods (ongl. - barcode) īr aparatās noskaitoma reprezentacėnė informacėjė ožkoduota vėzoalėnem formati. Tonkiausē barkodā īr pateikami paralelē ėšdiestītuos horėzantaliūs stōlpeliūs.
Barkodos noskaita optėnē skanėrē, vadėnamė barkodu noskaitīma skanėrēs.
Pėrms barkods bova sokorts 1948 metās. Barkodus sokūre do Dreksele teknoluogėjės instūta (ongl. - Drexel Institute of Technology) stodėntā Bernards Silver (ongl. - Bernard Silver) ėr Normans Jūzeps Vudlands (ongl. - Norman Joseph Woodland).
Lavarėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Barkuods
Prītaikėms
Barkodā prītaikomė didlēm spektri veiklu. Platiausē prītaikėti mažmenėnė prekībuo. Pėrmo leika barkuods krautovie panauduots 1974 metās, JAV, Ohajė valstėjuo, Marša sopermarkėtė (angl. - Marsh's Supermarket).
Lavarėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniū.
Barkuods
Nauda
Barkodu nauduojėms gal soteiktė didlē tėkslē informacėjė api pagrėndėnios versla objiėktos ėr ėgalīnt didlesne greite sprandėmo priėmėma. Pavėzdžiou:
Kateguorėjė:Teknuoluogėjės
Lavarėškės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Haris Puoteris
Haris Puoteris - brėtes rašītuojes J. K. Rowling parašītū septiniū fantastiniū knīngū serėjė. Pėrmuoji knīnga „Haris Puoteris ė Išmintėis akmou“ bova išleista 1997 m. Pagal pėrmuoses 5 serėjes knīngas kina kompanėjė „Warner Bros“ īr pastačius 5 kinus, vuo „Electronic Arts“ - 6 kuompiuterinius žaidėmus.
Knīnguos' aprašuomė jauna vaikioka burtininka Hare Puotere ė anuo draugū Ruone Vīzle ė Hermiuonas Ikīrieles nuotīkē burtininkū mokīkluo - Hogvartsė.
Galėnē (Zarasā)
Galėnē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Kuova 1
Kuova 1 dėina īr 60 metu dėina (kelamasēs metās - 61) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Vardadėinē
Alba – Albs – Albina – Albins – Antanina – Antanė – Eudora – Lėida – Rosnė – Tolgauds.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Vāzbūnėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Baravā
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Mėglėnā
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 51 žmuogos.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Kolėškē (Klaipieda)
Kolėškē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Dauparū-Kvėitėniū seniūnėjuo. Anuo gīven 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Karalē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 267 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Darba
Darba īr opalė šiaurės vakarū Žemaitėjuo; Švėntuosės kairė šmuota intaks. Prasided i šiaurės vakarū posė nug Pluokštiū. Tek par Kretingas rajuona ont pėitvakariu. Partek par Žalėmu, Varniškės, Švėntuosės medės. Žemopie staigē ožsok ont šiaurės, kert Lėipuojės-Palonguos plėnta ė jau Palonguos žemies itek i Švėntaja, anā lėkus 7 km lėg žiuotiū, i rītū posė nug Švėntuosės gīvenvėitės.
Intakā: Dobopis, Lazdopis, Žėba (kairė̄jė).
Gėtenėškė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Darba
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Godelē (Šēmena)
Godelē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 286 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Marija Šestić
thumb|right|240px Marėjė Šėstėč (Marija Šestić, g. 1987 m. gėgožės 5 d. Banja Lukoj) - garsė Bosnėjės ė Hercėgovinas dainininkė ė pijaniste.
2007 metās atstavava Bosnėje ė Hercėgovena Eurovėzėjės dainū konkursė so daina "Rijeka bez imena" (Opė ba varda). Marėjė ožėmė 11 vietu surėnkosi 106 taškus.
Nūruodas
Šestič Šestič, Marija
Kaliūkštē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniū.
Rauduonės seniūnėjė
Rauduonės seniūnėjė īr Jorbarka rajuona seniūnėjė, asontė Jorbarka rajuona rītūs. Cėntros īr Rauduone.
Juonošā
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Dauparū-Kvėitėniū seniūnėjuo.
Suodnuo īr prėvatos zuoluogėjės suodnos.
Grībė̄nė (Zarasā)
Grībė̄nė - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 35 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Juonošā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Bernuorėškē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Sielenā
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Kronis
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Sisimiuts
Sisimiuts (danu kalba: Holsteinsborg) ī ontros palē dėdloma Grenlandėjės miests, 2010 metās miestė gīvena 5 460 žmuonis. Sisimiuts īr vėdorė vakarū Grenlandėjuo, ož mažnē 320 km i šiaurė nū Grenlandėjės suostėnės Nuuka. Miests īr Kekata apskritėis cėntros.
Kuova 2
Kuova 2 dėina īr 61 metu dėina (kelamasēs metās - 62) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Kronis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniū.
Sisimiuts
Istuorėjė
Ton vėituo, katruo daba īr Sisimiuts, žmuonis gīvena aple 4500 metu. Pėrmė̄jė gīventuojē bova inuitā, prėgolė Sakvaka koltūrā, pū ton sekė Dorseta koltūras ė Tulės koltūras žmuonis. Senuobie ton regėjuons liōb būt žėnuoms ož sava faunas gausoma.
Kuova 2
Vardadėinē
Dautara – Eitara – Eitars – Eitarė – Eits – Eitauts – Eitautė – Eitīs – Elena – Helė – Helianta – Kuovs – Marcelins – Simplėcėjos.
Kronis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Sisimiuts
Geuograpėjė
Sisimiuts īr vėdore vakarū Grenlandėjuo, ož mažnē 320 km i šiaurė nū Grenlandėjės suostėnės Nuuka ė ož 75 km i šiaurė nū puolerėne rata.
Kateguorėjė:Grenlandėjės gīvenvėitės
Kuova 2
Smertis
Kateguorėjė:Dėinas
Grībėškė
– gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Rauduonienā
- Jorbarka rajuonė, Rauduones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 251 prietelės.
Paulėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Chaims Frenkelis
150px|right|thumb|Chaimas Frenkelis|
Chaimas Frenkelis (g. aple 1857 m. Okmergie – 1920 m. Vuokītėjuo) - Lietovuos pramuonėninks, vėsoumenės vėikies.
Biuograpėjė
Liōb muokīntėis Vuoluožėna rabėnū semėnarėjuo, bat anuos nabėngė. Baltstuogie ėšmuokės uoduos dėrbėma amata, būdams 20 metu krūvuo so bruolio Abrauomo atėdarė uoduos dėrbėma dėrbīkla.
1879 metās so oždėrbto ė sotaupīto 5000 robliū kapėtalo parsėkielė i Šiaulios ėš valstėite Urbona nosėpėrka pelkėitas žemės ė dvijuos mediniūs būdīnkūs atėdarė uoduos dėrbīkla.
Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Grībėškė
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Džuordžos Maiklos
thumb|200px|Džuordžos Maiklos 2006 metās
Kroncėkā
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Džuordžos Maiklos
Džuordžos Maiklos (, tėkros vards: Džruordžos Kėrėjatis Panajuotis, 1963–2016 m. groudė 25 d.) bova grāku kėlėma, Onglėjės puop mozėkas dainios ė mozėkonts.
Kroncėkā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 30 žmuoniū.
Džuordžos Maiklos
Kuoncertėnē torā
Kateguorėjė:Onglėjės žmuonis Kateguorėjė:Mozėkontā
Kroncėkā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Gudžiūnā
Gudžiūnā - Kiedainiū rajuonė, Gudžiūnu seniūnėjė esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 656 prietelē.
Istuorėjė
Suodna mėnavuonama 1653 m. Opītės pavieta, Valmuonėškiū dvara ėnventuoriou. XX o. pradiuo bova valstiaus centrs. 1812 m. ėšbūdavuota kuoplītalė, vuo 1911 m. - bažnītalė, katron fondava graps Chrapovickis.
Sėbėrka (Trakā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Paongorē
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Kėsėniškē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo.
Gādelėškē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Kėsėniškē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 248 žmuonis.
Gādelėškē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kėsėniškē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Gādelėškē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Vuokėškelē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 257 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Grėgaliaus kalėnduorios
Grėgaliaus kalėnduorios - vėsam vakaru svieti naudojams kalėnduorios, sokorts Jolėjaus kalėnduoriuos pagrėndo. Grėgaliaus kalėnduorios remas Žemės apsėsokėmās api Saulė.
J. K. Rowling
thumb|150px|Rowling (2006)
Grėgaliaus kalėnduorios
Kateguorėjė:Kalėnduorios
J. K. Rowling
Džoana Rouling (g. 1965 m. lėipas 31 d.) ī brėtė gruožėnės lėteratūras rašītuojė, katra pasiraša slapīvardio J. K. Rowling. Rouling išgarsiejė kap fantastėniu apīsaku serėjės aplė vaikioka muonītuoja Hari Puoteri autuorė. 2004 m. vasarė mienesė žornalė „Forbes“ bova paskelbta, ka J. K. Rowling torts sėik 576 mėlėjuonus svaru sterlingu.
Alksnopē
Alksnopē - Kiedainiu rajuonė, Gudžiūnu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 3 prietelē.
J. K. Rowling
Bėbliuograpėjė
Palē kningas īr sokortė ė fėlmā.
Duolė Partuon
thumb|right|299px|Duolė Partuon gaun apduovenuojėma [[2010 m.]]
J. K. Rowling
Nūruodas
Rowling, J. K. Rowling, J. K.
Duolė Partuon
Duolė Partuon (, gėmus 1946 m.) ī Amerėkas mozėkontė, aktuorė ė dainė, katra pradiėjė sava karjėra 1964 m.
Groudėškė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū ė  Sovēka seniūnėjuos. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Godėškės (Zarasā)
Godėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Groudėškė
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Duolė Partuon
Kateguorėjė:JAV mozėkontā
Kuova 3
Kuova 3 dėina īr 62 metu dėina (kelamasēs metās - 63) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertis
Kateguorėjė:Dėinas
Rūgštos pėins
thumb|right|230px|Rūgštos pėins
Rūgštos pėins aba rūgė̄s pėins ī tuokis pastuoviejė̄s ė parūgė̄s pėins, katros ėš skīsta ė saldė patapė̄s rūgšto ė tėršto. Pėina rogėma sokela tuokės bakterėjės, šaukiamas streptakuokās. Žmuonis rūšta pėina gera vėina aba so vėrtuom bolbėm, pil i šaltėbarštius, kepėnius.
Antošava
Antošava - Kiedainiu rajuonė, Gudžiūnu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 37 prietelē.
Šatrē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Dauparū-Kvėitėniū seniūnėjuo.
Suomiu kalba
Suomiu kalba īr artėma baltu kalbuom par skuolėnius. Anuo īr aple 11 pruoc. gīmėnėngu žuodiū baltū kalbuom.
Šatrē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 52 žmuonis.
Suomiu kalba
Ana rokounas kėik mažiau kāp 6 mln. gīvėntuoju.
Šatrē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Suomiu kalba
Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Gāliūnā (Kauns)
Gāliūnā - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Stakē
- Jorbarka rajuonė, Rauduones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 241 prietelės.
Aukštadvaris
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
X–XIV o. ont pėlekolnē liōb būt pėlės, šalėp anuos pradiejė kortėis gīvenvėite, lėgė XV o. bova žėnuoma, kāp dvars. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 1031 žmuogos.
Nūruodas
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Estu kalba
Estu kalba (estėškā: eesti keel) īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Estu kalba rokounas aple 1,1 mėlėjuona žmuoniū, katrū dėdliuojė daugoma gīven Estėjuo. Estu kalba īr labā artėma Soumiu kalbā.
Rašts
Raidės C, Q, W, X, Y, raidė naudionamas tėktās kėtū kalbū vardam, pavardiem ėšgoldītė Raidės F, Š, Z ir Ž nauduonamas pasęskuolīntios žuodiuos ėš kėtū kalbū.
Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Antanava (Gudžiūnā)
Antanava - Kiedainiu rajuonė, Gudžiūnu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 38 prietelē.
Baltėjės Antantė
200px|thumb|Baltėjės valstībės 1920 m.
Baltėjės Antantė - Lietovuos, Latvėjės ėr Estėjės liōb būt Baltėjės valsībiu sājonga pasėrašīta 1934 m. siejės 12 d. Ženevuo ė galiuojosė lėgė ton gadīnes, kūmet anuos neteka liousoma par Ontruojė svieta vaina.
Mėslīta kortė dėdlia Baltėjės Antarntė, katron ivēto: Lėnkėjė, Lietova, Latvėjė, Estėjė, ė Soumėjė, bat ton padėrbtė neėšēje, diel Lietovuos-Lėnkėjės kuonflėkta.
Kateguorėjė:Istuorėjė
Golbėnė (Sovēks)
Golbė̄nė - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Karelu kalba
Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Bruno (vēkies)
Kateguorėjė:Filmu veikiejē
Sacha Baron Cohen
Kuova 4
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Kuova 5
Kuova 5 dėina īr 64 metu dėina (kelamasēs metās - 65) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Balondē (suoda)
- Jorbarka rajuonė, Rauduones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 104 prietelē.
Līviu kalba
Līviu kalba īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Ana kalb mažiau, nē 150 žmuoniū, katrū daugoma gīven Latvėjuo. Līviu kalba tor dvejes tarmes: Korša ė Salacas.
Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Vepsu kalba
Vepsu kalba īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. 1989 m. 6 355 žmuonis rokavas vepsū kalba.
Godravis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Vepsu kalba
Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Dobelka
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Danėlava (Kiedainē)
Danėlava - Kiedainiū rajuonė, Gudžiūnu seniūnėjė esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 8 prietelē.
Debė Reinuolds
thumb|150px Debė Reinuolds (, 1932–2016 m.) bova JAV kėna aktuorė ė verslėninkė. Bova žanuota 3 sīkius. Tonkē vaidėna mozėkėniūs kėnūs. 1979 m. šiaurės Huolėvūdė, Kalėfuornėjuo, atvierė sava šuokiu stodėjė.
1992 m. ana nūsipėrka The Clarion Hotel and Casino vėišboti ė kazėnuo, Las Vegasė, Nevaduo, ė davė nauja ožvadėnėma The Debbie Reīnolds Hollīwōd Hotel, bet 1992 m. tasā vėišbotis bankruotava.
Kateguorėjė:JAV aktuorē
Kuova 6
Kuova 6 dėina īr 65 metu dėina (kelamasēs metās - 66) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Klaipiedas sokėlėms
thumb|280px|Pamėnkls Sokėlėmou Klaipiedas senousiūs kapūs
Klaipiedas sokėlėms - Klaipiedas krašta pajongėma karėnė uoperacėjė 1923 m. Terpokarė istuoriuograpėjuo liob tėigt, ka ton sokėlėma suorganėzava patīs Klaipiedas krašta žmuonis, katrėi nuoriejė krašta pajongėma Lietovā, bat XX o. pabėnguo jimts dėdliau vertint patious Lietovuos vīriausnībės duovis pajūngont krašta Lietovā. Napaisont terptautėnės bendroumenės spaudėma Lietova nėigė prisėdiejosė pri ton sokėlėma. Klaipiedas krašta žmuonis "sokėlėliu" kariaunā nasėpriešėna.
Literatūra
Kateguorėjė:Lietovuos istuorėjė Kateguorėjė:Klaipieda
Ėžuoru kalba
Ėžuoru kalba īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Bier 200 žmuoniū, katrie rokounas ėžuoru kalba, daugoma anū gīven Ingrėjuo, Rosėjuo.
Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Uora ousts
thumb|250px|Vaizds ėš uora i Incheon terptautėnė uora ousta (Kuoriejės Respoblėka)
Uora ousts - īr transpuorta bendruovė, katra īr uora lėnėjės trasuo ė īr skėrta regoleriems kelėiviu ė kruovėniū parvežėmams, pasėrēškontė kāp infrastruktūra, katruo ton uorlaivės, kāp liektovs, aba malūnsparnės gal pakėltė ė lēstėis.
Uora oustu klasėpėkacėjė
Uora oustu klasė apsprendama palē metėnes žmuoniū parvažėma srauta apimtės (somėnės vėsū atskrendontiu ė ėšskrendontiu kelėiviu skaitlios, ėskaitont ė tranzėtėnios kelėivios):
Kateguorėjė:Uora oustā
Jarmalėškės (Trakā)
Jarmalėškės - gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Angars
thumb|200px|Liektovu angara skema
Angars - bodīnkos, katram laikuomė, aptarnaunamė, remontounamė liektovā, aba malūnsparnē. Nuolatėnē angarā gal būt 100 m ė dėdesnė, vuo laikinė̄jė gal būt ė lėgė 30 m.
Nūruodas
Kateguorėjė:Aviacėjė
Zaunėškē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 72 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Patonkėškē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Dėdlė̄jė Šelvē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Klausotiū ė Šēmenas seniūnėjuo. Anuo
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 243 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Kuova 7
Kuova 7 dėina īr 66 metu dėina (kelamasēs metās - 67) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Kībartā (Jorbarks)
Kībartā - Jorbarka rajuonė, Rauduones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 28 prietelē.
Jakėškē (Zarasā)
Jakėškē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 27 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Kadarėškē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Graužē (Gudžiūnā)
Graužē - Kiedainiū rajuonė, Gudžiūnu seniūnėjė esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 2 prietelē.
Kadarėškē
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Katkoškės (Zarasā)
Katkoškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Vātlaukis
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 106 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Gastiūnā (Kiedainē)
Gastiūnā - Kiedainiū rajuonė, Gudžiūnu seniūnėjė esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 26 prietelē.
Vātkūnā (Kauns)
Vātkūnā - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Matolėškē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 108 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Vuodu kalba
Vuodu kalba īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Bier 62 žmuonės, katrie rokounas vuodu kalba. Kalba paplėtosė Rosėjuo i rītos nū Pėipaus ė Pskuova ežerū.
Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Mikails Vilfrids Vuoinīčios
thumb|200px|Mikails Vilfrids Vuoinīčios 1885 m.
Versalis
Versalis ī Prancūzėjės miests, Parīžiaus prīmiestis. Karalios Liodvėks XIII, tuo gadīnie mėnkuo Versalė suoduo, ėšbūdavuojė mėnka pėli, katra paskom palėka dėdlēs karalėškās paluocēs. Paskesnēs omžēs Versalis bova palėkė̄s vėsuos Prancūzėjės puolėtėnio cėntro.
Mikails Vilfrids Vuoinīčios
Mikails Vilfrids Vuoinīčios (Wilfried Michael Voynich; gėmės 1985 m. spalė 31 d. - mėrės 1930 m. kuova 19 d.) bova ėš Žemaitėjės kėlės revuoliocionėirios, antėkvars, katruos pagarsiejė sava sorasta sliepėninga kninga, vadėnama Vuoinīčious ronkraštiom.
Versalis
Kateguorėjė:Prancūzėjės miestā
Mikails Vilfrids Vuoinīčios
Vuoinīčios gėmė Telšiūsė, lėnku-lietoviu bajuoru šeimuo. Muokies vairiuosė muokīklūsė, paskum ėšvīka Maskvuō, kur onėversetėtė gava lekarstvėninka ėšsėlavėnėma. 1885 m. Kaunė ons bova sojėmts ož dalėvavėma lėnku suocēldemuokratu vėikluo, ėr ikalėnts Varšovas tiormuo. Paskum Vuoinīčios ėšsiūsts i Sėbėra. 1890 metās ons pabiega i Luonduona. Tenās apsėžanėjė so žīmė revuoliocionėirė Etelė Lilian Bul. Anodo ėšvīkava i Amerėka, apsėgīvenava Niojuorkė.
Vuoinīčios Vuoinīčios
Balsē (Kiedainē)
Balsē - Kiedainiū rajuonė, Gudžiūnu seniūnėjė esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 6 prietelē.
Kētuonīs
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Kuova 8
Kuova 8 dėina īr 67 metu dėina (kelamasēs metās - 68) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Kuova 9
Kuova 9 dėina īr 68 metu dėina (kelamasēs metās - 69) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Kuova 8
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Klemėntėškė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Šuolē (Kauns)
Šuolē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Rauduonės suoda
- Jorbarka rajuonė, Rauduones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Šuolē (Kauns)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Muorkūnava
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Kometē I
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 8 žmuonis.
Muorkūnava
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Rauduonės suoda
Kateguorėjė:Jorbarka rajuona gīvenvėitės
Muorkūnava
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Kometē I
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Kelėivėniu stacėjė
thumb|240px|[[Krīžkalne kelėivėniu stacėjė]]
Lietovuo
Lietovuo anuos pradietas būdavoutė XX o. 7-am dešimtmetie ė daba īr 51 kelėivėniu stacėjė. Anuos īr zars vėsūs dėliūsiūs miestūs ė keliu sosėkėtėma vėitūs, kāp pvz. Krīžkalnie.
Kateguorėjė:Transpuorts
Moilažuolė
miniatiūra|240px|Moilažuolė Moilažuolė aba moilėnė, moilūnė (Saponaria officinalis) ī tuokis žuolīns, katros muokslėškā prigol prī gvazdėkėniu augalū šeimuos.
Cieluo moilažuolie ī gausoms sapuonėna – tuokės medegas, katra potuoj kap moilos ė tink prausėmousi, diemiems valītė. Augala šaknis dėdlė liekvarsta ī.
Aug moilažuolė opiu krontūs, šalėp keliū. Žīdia nug birželė lėg siejės tuokēs švelnē rausvās žėidās.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Žuolīnā
Naulaukis (Trakā)
Naulaukis - gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Kelpts
thumb|right|250px|Vēns dėliausu [[Lietova|Lietovuos kelptu - Vilnius]]
Kelpts - transpuota prėimuonė, nuognē - laivs, katron skėrta sālīgėnā nedėdlēs atstomās parvežtė žmuonės, aba kruovėnios. Kelptā nuognē kosoun regolerē sāsiauriūs, ežerūs, jūruos.
Istorėjė
Pėrms varėklio (gara mašėna) varuoms kelpts bova palēsts 1811 m. spalė 11 d. Ton bova ėšradė̄jė John Stevens kelpts Juliana, katrs korsava terp Naujuorka ė Naujuo Džerse.
Kateguorėjė:Transpuorts
Kometē II
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Rotkuonē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 24 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Kuova 10
Kuova 10 dėina īr 69 metu dėina (kelamasēs metās - 61) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Kuova 11
Kuova 11 dėina īr 70 metu dėina (kelamasēs metās - 71) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Draustėnė (Kiedainē)
Draustėnė - Kiedainiū rajuonė, Gudžiūnu seniūnėjė esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Knėpėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Stakiu kaims
- Jorbarka rajuonė, Rauduones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Jūras traktuorios
thumb|right|250px|Borga saluos jūras traktuorios
Jūras traktuorios - muotuorėnė transpuorts prėimuonė, skėrta važinietė ont seklaus vondens, līgio dogno, skėrta parvežtė kelėivios.
Burga saluos viešbotės „Burgh Island Hotel“ vežiuo kelėivios Burga saluo (JK) par 250 m skersmens sāsiaurė.
Kateguorėjė:Transpuorts
Jerozalė (rēšk)
Jerozale vadėnamė īr:
Kriaunienā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 45 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Akvatuorėjė
Skėramas:
Kateguorėjė:Transpuorts
Ensiferum
Ensiferum īr Suomėjės heruojėnė folkluorėnė metala gropė. Ikorta 1995 m. ė par ta čiesa īr ėšleidos 5 albumus. Pavadėnėms ensferum luotīnu kalba znuočie „kalavėjoutis, laikontis kalavėjė“. Gropės dainiu tematika - vainuos žīgē, istuorėjė, fantastėka, likims. Remiamasė suomiu epu Kalevala, skandėnavu saguomis. Šaižūs vuokalā derėnamė so pakėlēs, vuo iprastinė sonkiuojė metala mozėka - so folkluorėnēs ritmās.
Pamėškė (Trakā)
Pamėškė - gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Lankelėškē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Jūra (žornals)
Jūra - lietovėšks terptautėnės versla žornals, paltėnams Lietovuo ė ožsėinie. Šmuot straipsniu īr aple jūras ė transpuorta versla jūruos.
Nūruodas
Žornala "Jūra" tėnklopės
Mariu kalba
Mariu kalba īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Ana rokounas daugiau, kāp 600 tūkst. žmuoniū.
Abecelė
Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Lėpnėkā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Kuova 12
Kuova 12 dėina īr 71 metu dėina (kelamasēs metās - 72) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Šventuojė Ruomas imperėjė
Сьвяшчэнная Рымская імпэрыя Sveto Rimsko Carstvo Erromatar-Germaniar Inperio Santua Sacro Romano Impero Germanico Împaratoriya Romê ya Pîroz Imperium Romanum Sacrum Šventoji Romos Imperija Det hellige romerske rike av den tyske nasjon Rímskonemecká ríša புனித ரோமப் பேரரசு
Sausarāstis (Trakā)
Sausarāstis - gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Kuova 12
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Sausarāstis (Trakā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Kuova 13
Kuova 13 dėina īr 72 metu dėina (kelamasēs metās - 73) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Aduomātėške
- Jorbarka rajuonė, Rauduones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 2 prietelē.
Kuova 13
Vardadėinē
Krėstėna – Liotaurs – Liotaurė – Paulėna – Teodora – Vaidėlė – Varbuts
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Gudžiūnu Gelžkėlė Stuotės
Gudžiūnu GS - Kiedainiū rajuonė, Gudžiūnu seniūnėjė esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 80 prieteliu.
Kateguorėjė:Kiedainiu rajuona gīvenvėitės
Kuomiu kalba
Kuomiu kalba īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Kalba tor kelės dialektos, katrie čiesās īr laikuomė atskėruom kalbuom.
Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Fluotėlė
Fluotėlė - tam tėkra paskėrėma laivīns so igola. Paskėrtės gal būt vėsuokė: prekības laivīns, kara laivīns. Fluotėle gal būt sodarīta fonkcėnio prėncėpo ėš skėrtīngo vėinetu.
Kateguorėjė:Transpuorts
Jautakē (Kauns)
Jautakē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Rėnguovė
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 25 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Kuova 14
Kuova 14 dėina īr 73 metu dėina (kelamasēs metās - 74) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Gudžiūnu kaims
Gudžiūnu kaims - Kiedainiū rajuonė, Gudžiūnu seniūnėjė esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 18 prieteliu.
Mešteru kalba
Mešteru kalba īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Mešteru kalba ėšnīka XVI o.
Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Loudkas
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Kuova 15
Kuova 15 dėina īr 74 metu dėina (kelamasēs metās - 75) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Beragėnė
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Raudonakis
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Konėgėškē (Šēmena)
Konėgėškē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Raudonakis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Konėgėškē (Šēmena)
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Raudonakis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Šamanėzmos
Šamanėzmos īr vierėjėmo gamtuos ė buočiu dūšėm pagrīstas pėrmīkštės vieras skvarma. Ana remiasė vierītuojui vierėjėmo, ka šamans diel tėisiuogėnė ruokavėmasė so dūšėm gal paveiktė tėkruove, sožėnuotė aple atėiti. Šamanėzmos īr vuo bova paplitės bavēk vėsom svietė. Ans īr praktėkounams kap katrū Azėjės (īpatėngā Sėbėra, Tuolėmūju Rītū), Afrėkas, Amerėkas, Okeanėjės tautū.
Jerozalė
Miesta statosos gėnčītėns īr. Ėzraelis kontolioun ciela miesta ė īr paskelbės Jerozalė sava suostėnė, no nemažā šaliu tuo neprėpažīst.
Šamanėzmos
Kateguorėjė:Viera
Jerozalė
Nūruodas
center|thumb|700px|
Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Izraelė miestā
Ravā (Trakā)
Ravā - gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Anarkėjė
Palē pėrma apėbriežėma anarkėjė gal būtė teuorėnie vėsoumanie, katra remias anarkėzma puolitėnės teuorėjės prėncėpās.
Tēpuogė veizieket
Kateguorėjė:Valdīma skvarmas
Ravā (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Robarbs
thumb|180px|Jauns robarbs
Robarbs, kėtap rabarbuors, rabarbars ī tuokė daržuovė, katra muokslėškā prigol prī rūgtėniu augalū (Polygonaceae) šeimuos.
Robarbs ī so stuorās, mēsingās stombrēs ė šaknėm. Lapā dėdli. Žėidā robarba būn smulkē, baltuoki, sogolė̄ tuokiuo šloutelie.
Robarbu stombrē būn nuognē rūgštā. Anėi, kap būn švėiži, tink jiestė, tepuogė ēn i kėsielius, barštius, ougīnės, kuompuotus, marmaladus.
Kateguorėjė:Daržuovės Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Raubatuonē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 22 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Kelė znuoks
200px|thumb|right|Kelė znuoks Lietovuo, ruodontis ka tōn vėitō tonkē būn avarėjės
Kelė znuoks īr znuoks, statuoms šalėp aba vėrš kele, skėrts infuormoutė vairoutuojos.
Kateguorėjė:Transpuorts
Švėnta Petra raktā
thumb|200px|Švėnta Petra raktā
Mėsvėitē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Švėnta Petra raktā
Tasā augalioks daugiametis ī, ožaug 15-30 cm auktoma. Lapā anou ėšėlgi, švėisē žali, raukšlieti, rėistās kraštās. Švėnta Petra raktu žėidelē ėšruod kap pondelis raktu (tūdie ė tuokis vards). Tėi žėidā gardē kvepa, sogolė̄ krūvuo pu 5-20, švėisē geltuoni.
Žīdia raktelē pavasari, balondė–gegožė mienėsēs. Aug sausuokūs pėivūs, dėrvuonūs, šalėp keliū, atšlāties, mediu ākštelies ė pruogomielės. Tink skalsės dėrvas. Sīkēs raktelius augėn šalėp nomū, daržieliūs.
Švėnta Petra raktā liekarsta ī. Gīdėmou tink ciels augals. Pritink gīdont kuosoli ė kėtas alsavėma lėgas – koklėša, dūsoli, tepuogė poudagra.
Nūruodas
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Loudē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Alksnē (Klaipieda)
Alksnē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Dauparū-Kvėitėniū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Kuova 16
Kuova 16 dėina īr 75 metu dėina (kelamasēs metās - 76) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Vardadėinē
Henrika – Julijons – Norvaldė – Norvils – Norvilė – Vaidota – Vaidots
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Ketorratis
thumb|right|200px|[[Honda kuompanėjos ketorratis]]
Ketorratis - atvėra tėpa sausumuos transpuorta prėimuonė torontė ketorės (čiesās trės) ratos.
Istuorėjė
Pėrmė trėratē atsėrada 1970 m., kūmet anūs pradiejė dėrbtė Honda kuompanėjė. Pėrmė ketorratē tsėrada 1982 m., anūs pradė̄jė dėrbtė Suzuki kuompanėjė. Pėrmo muodelio palėka QuadRunner LT125.
Etnuograpėjė
thumb|250px|Žemaitiu truoba Liaudėis boitėis moziejō Romšėškėsė
Etnuograpėjė īr suocialėniu reiškėniu tīrinėjėms ėr aprašīms, katros remias tėisiuogėniu stebiejėmu. Istuorėškā pradiets nauduotė apibūdėnont literatūrėnius kūrėnius aple primitīvės, kolonėzoutas tautas. Dielē šėta etnuograpėjė gal būtė skaitliuojama kap literatūrėnis žanros, nebūtėnā sosėjės so muokslėniu vėsoumeniu pažėnėmo. Nepaisont šėta etnuograpėnē aprašīmā bova etnoluogėjės muoksla pradė. Tudie etnuograpėjėss sāvuoka tepuogi tonkē nauduojama kap etnoluogėjės sėnuonėms.
Etnuograpėjė tepuogi īr vėins ėš kuokībėniu etnoluogėjės metuodu, kumet tīrinietuos praleid tam tėkra čiesa vėinuos kultūras atstuovu gretuo ėr apraša anū vėsoumene kap stebietuos bei dalīvis.
Pastriūnīs
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Mairuonē (Zarasā)
Mairuonē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Cėrolē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Dauparū-Kvėitėniū seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Stėrnėškē (Šēmena)
Stėrnėškē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 96 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Kuova 17
Kuova 17 dėina īr 76 metu dėina (kelamasēs metās - 77) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Martienėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Ilulisats
Ilulisats (grenlandu kalba: Ilulissat, danu kalba: Jakobshavn) - trets palē žmuoniu skaitlio Grenlandėjės miests. Miestė gīven 5072 žmuonis. Ilulisats īr Kasoitsopa savėvaldībie, vakarū Grenlandėjuo. Miesta ožvadėnėms rėikš ledkalni grenlandu kalbuo. Ilulisats īr labā tonkē lonkuoms torėstu miests.
Ožobalē (Trakā)
Ožobalē - gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Ilulisats
Kateguorėjė:Grenlandėjės gīvenvėitės
Ožobalē (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Eglīnā (Klaipieda)
Eglīnā - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Dauparū-Kvėitėniū seniūnėjuo. Anuo gīven 29 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Tamelē
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Etnoluogėjė
Pradiuo etnoluogėjė tīrė pėrmīkštes koltūras, katras paprastā da netoriejė rašta, bova ėšlaikiosės sava viera. Daba etnoluogėjė tīrinie ivarės tautas, pasėtelkdama antropoluogėjės, istuorėjės, psicholuogėjės, semiotikas žėnės.
Lietovuo etnoluogėjės stodėjės vīkda Vītauta Dėdliojė onėversėtets.
Kateguorėjė:Koltūra
Andriošiūnā
- Jorbarka rajuonė, Rauduones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 4 prietelē.
Vanagė̄nė
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 47 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Paprūdē (Kauns)
Paprūdē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Grėbžėnē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Dauparū-Kvėitėniū seniūnėjuo. Anuo gīven 59 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Kuova 18
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Vėštiakaimis
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Mērėškėlės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Kuova 19
Kuova 19 dėina īr 78 metu dėina (kelamasēs metās - 79) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Uosiuots
Uosiuots (grenlandu kalba: āsiāt, danu kalba: Egedesminde) ī pėnkts palē žmuoniu skaitlio Grenlandėjės miests. Miestė gīven 3 005 žmuonis. Uosiuots īr Kvāsuitsupa savėvaldībie, vakarū Grenlandėjuo.
Kateguorėjė:Grenlandėjės gīvenvėitės‎
Uobelopē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Padaugovelė
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Liebartā (Dauparā)
Liebartā - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Dauparū-Kvėitėniū seniūnėjuo. Anuo gīven 27 žmuonis.
Udmortu kalba
Udmortu kalba īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Kalba daugiausē nauduojama Rosėjuo, ana rokounas aple 464 tūkst. žmuoniū. Kalba tor uofėcēliuos kalbuos statosa Udmortėjuo.