cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Marcelo Marcelinho Machado
Marcelo Marcelinho Machado (žemaitėškā Marselo Marselinjo Mačiado, gėmė 1975 metās balondė 12 dėina Rio da Žaneirė, Brazilėjuo) - Brazilėjės rinktėnės ė Rio de Žaneira "Flamengo" krepšėninks. Vėins geriausiu Brazilėjės krepšėninku, rinktėnės līderis.
Machada aukštoms 200cm īr, uns žaid atakounontė gīniejė ė lėngvuojė krašta puoliejė puozicėjuo.
Pasėikėmā
Machado,Marcelo Marcelinho
Ēšėškės
Ēšėškės - miests Ēšėškiu seniūnėjuo Šalčininkū rajuone, 33 km i pėitvaikarios nug Šalčininku miesta, pri robežė so Baltarosėjė. Seniūnėjės cėntros. Mieste stuov Krėstaus Karaliaus Žėngėma i dongū bažnīnčė (ėšbūdavuota 1852 m.), vēk dvė vėdorėnės muokīklas. Netuolėi miesta īr ėšlėkus pėlēvėitė - XIV o. morėnės pėlėis griūviesē.
Moižė
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Kintū seniūnėjuo. Anuo gīven 34 žmuonis.
Padvarninkā I
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniu.
Ēšėškės
kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Moižė
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Padvarninkā I
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Žemaitėjės vīskopėjė
Žemaitėjės vīsokpėjė atsėrada apkrėkštėjos (uofėcēlē) žemaitius 1417 metās. Ana bova panikinta 1926 metās soskaidont anon i Telšiū vīskopėjė, Šiauliū vīskopėjė ė Paneviežė vīskopėjė.
Da veiziekat
kateguorėjė:vīskopėjės
Dargātē (Juonėškės)
Dargātē - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Ėšlaužos
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ėšlauža seniūnėjuo.
Dargātē (Juonėškės)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nebgīvena žmuonis.
Ėšlaužos
Istuorėjė
Miestalės īr ėšbūdavuots bovuosiuo grapa Tėškevėtiaus dvara vėituo. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 840 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Juociūnā (Vėlnios)
Juociūnā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Medėninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Bažninčė
thumb|240px|[[Seduos Švt. Panelės Marėjės Jėmėma i dongu bažnīčė|Seduos bažninčė]] Bažnīčė (ėš slavu k. „Dieva nomā“) - krėkštiuoniu (katalėku ė pruotestantu) malduos nomā.
Bažninčė vadėnama ne tėktās malduos noms, vuo ė vėsos tėkintiūju kuolektīvs. Bažninčės īr skėrstuomas palē plana (luotīnėškuojė ė graikėškuojė krīžė).
Peliekē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo.
Bažninčė
Bažnīčės
Peliekē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 17 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Kalvē (Jorbarks)
Kalvē - Jorbarka rajuonė, Veliounas seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 21 prietelės.
Plongės rajuons
thumb|240px|Gardū geuomorpoluogėnis draustėnis Plongės rajuons īr rajuons Telšiū apskrėtie. Cėntros īr Plongė.
Dėdliausė miestā ė gīvenvėitės:
Seniūnėjės
Rajuonė īr 11 seniūnėju (skliaustūs – seniūna būstėnė):
Covid-19 pandemėjė
thumb|right|422px|Sergontiu žmuoniū paplėtėms Svietė Kuoruonas virosa pandemėjės (tou čiesio da epėdemėjės) pradžiuo
Euruopuo dėdlē nūg pandemėjės nukentiejė Bolgarėjė, Buosniejė ė Hercogovėna ė Vengrėjė, katrūs mėrė dėdliausis skaitlios žmuoniu šėmtou tūkstontiu gīvėntuoju, vuo svietė — Peru (2023 m. lėipas 30 d. doumenėm). Palē vėsū smertiu skaitlio nu tuos lėgas daugiausē gīvėntuoju prarada JAV ė Brazilėjė.
Žemaitėjuo ė Lietovuo
Žemaitėjuo ė ton patiu vėsuo Lietovuo epidemėjė grēta ėšplėta par 2020 m. kuova mienesė.
2020 m. vasarė 26 d. diel kuoruonavirosa griesmėngoma Lietovuos vīriausnībė valstībie paskelbė ekstremalė sėtoacėjė. Pėrmas kuoruonas virosa nutėkėms Lietovuo bova ožtvėrtīnts 2020 m. vasarė 28 d. Kuova 16 d. nūg 00.00 ad. Lietovuo paskelbts karantėns, kuova 26 d. pratēsts lėgė balondė 13 d.
Kuova 20 d. naktėis meto Lietovuo, Okmergie, nūg COVID-19 mėrė pėrms asmou. 2023 m. lėipas 30 d. doumenėm, Lietovuo nu pandemėjes pradiuos pasėmėrė vėrš 9690 žmuoniū.
Šaltenē
Kateguorėjė:Notėkėmā Kateguorėjė:Medėcėna
Sūdienā
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo. Anuo gīven 49 prietelē.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Karkīlnė (Juonėškis)
Karkīlne - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nebgīvena žmuonis.
Padvarninkā II
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 24 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Ožparkasē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo. Anuo gīven 16 prieteliu.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Alasos
Alasos īr īvairaus kėlėma nemaluonos garsos. Alasos trokda ė lietėn bendravėma, trokda sosėkauptė, atsėpūstė. Infuormacėjės teuorėjuo alasos apėbūdėnams kāp so pagrėndėne infuormacėjė nesosėjės garsos.
Kateguorėjė:Gomtuos rēškėnē
Paurā
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Kintū seniūnėjuo. Anuo gīven 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Chluors
Chluors (Cl) īr kemėnis elemėnts, elemėntū lėntelės septīntuos gropės haluogens. Santikėnė atomėnė māsė - 35,5. Kondoula krūvis +17. Kemėnė formulė ne jongėniūs - Cl2.
Chlora, kāp ė vėsū haluogenu, atuoma ėšuorėnis slouksnis tor 7 alektruonus.
Pavadėnėma kėlėms
Chluora pavadėnėma noliemė anuo spalva: graikėškā chloros znuočie gelsvā žals.
Kateguorėjė:Kemėnē elementā
Akademėjė
Akademėjė - Kiedainiu rajuona, Duotnovas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. 873 gīventuojē.
Istuorėjė
1922 m. čėštās ėkorta pėrmuojė Lietovuo augalū selekcėjės stuotės. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 873 gīvėntuojē.
Kalnėškē (Vāguva)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 38 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Aukštomalā
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Kintū seniūnėjuo. Anuo gīven 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Marko Popović
thumb|right|260px|Marks Popovėčios Marks Popovėčios (, gėmė 1982 metās bėrželė 12 dėina Zadarė, Kroatėjuo) īr Kroatėjės krepšėninks, bovis rinktėnės ė Kauna "Žalgėrė" žaidies. Popovėčiaus augoms īr 185 cm, sonkoms 82 kg, ons žaid ižaidiejė vėituo.
Laimiejėmā
2007, 2008 metu LKF tauries laimietuos
Popovic, Marko
Liuonards Dombriūns
Dambriūnas
Pėitū Parks
Pėitū Parks īr amerėkuonėšks anėmacėnis serēls, katron kora Mats Stouns ė Triejos Parkeris. Tėi autuorē igarsėn glabnūsiūs vėikiejus. Serēls īr platėnams ė translionams „Comedī Central“ televėzėjės nū 1997 metū. Serēlė ruoduomė vėdorėnės muokīklas vākū nūtėkėmā.
Kateguorėjė:Animacėjė
Tarpotē (Medėninkā)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Gluobalėzacėjė
Gluobalėzacėjė īr pruocesos, reiškėnīs, vīkstontis suocēlėnie pluotmie, apėmontis patės vairiausės vėsuomenės, valstībės ė kėtū suocēlėniu darėniū veikluos srėtis, anū aplėnka, pasėreiškontis tarposavė rīšiū ėntensīviejėmo, jodiejėmo bei kėtuom karaktuorėstėkuom vėsa svieta masto.
Kultūrėne puovīza gluobalėzacėjė paprastā īr nuognē neigiams dalīks, kadongi par ana nīkst vėitėnės tradėcėjės, papruotē, kalbas, vieras ė kėtė kuožna svieta regėjuona onėkalomā, vuo īr ožnešamas svetėmas, žėniasklaidas, kuomercėjės ėšpopoliarėntas pramuogas, švėntės. Pavīzdiou, ėš keltu tradėcėju parimts ė nuognē komercėlėzouts Hėlovīns paplėta pu svieta ėšstomdams vėitėnės mėrosiu pagerbėma švėntės. Panašē īr ė so Kalieduom, kumet ėš JAV paplėta masėnė duovėnu pėrkėma, dekuoravėma idiejės, ėšstomdamas vėitėnės, par ėlgos omžios gīvavosės tradėcėjės. Dielē gluobalėzacėjės tēpuogi nīkst tradėcėnė šėimuos sėstėma, īr diegiams feminėzmos, homoseksoalėzmos, liousa seksa kults, kas prived pri kuonservatīvesniū kraštū muoralėnės degradacėjės.
Akuonomėnė gluobalėzacėjė vargėngas šalis da smarkiau noskordėna, kėla gluobalės akuonomėkas krėzės.
Kateguorėjė:Koltūra Kateguorėjė:Akuonuomėka
Lėfts
200px|right|thumb|Lėfts uora oustė 200px|right|thumb|Vēkontis lėfts uora oustė
Lėfts īr kėlėma ītaisos. Būn plataus nauduonėma ė vėsuokiu rošiū. Tonkē pasėtaika būdavuonie ė, tonkiausē aukštūs, bodīnkūs. Lėftā gal būt žmuoniū ė/aba rakondu kielėmou.
Kateguorėjė:Teknuoluogėjės
Pėkcevėtē
Pėkcevėtē - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Rėitava savėvaldībė
Rėitava savėvaldībė īr savėvaldībė Telšiū apskrėtie. Cėntros īr Rėitavs.
Dėdliausės gīvenvėitės:
Seniūnėjės
Savėvaldībē prigol 5 seniūnėjės (skliaustūs – seniūna būstėnė):
Vainėikiu Medsiedē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo. Anuo gīven 9 prietelē.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Vātkėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Medėninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Plėkiu Sakuona
Sakuona ī Lietovuos futbuola klobs. Ons īr nūg Klaipiedas.
Šaltenē
sakuona Kateguorėjė:Klaipieda
Mažė̄jė Tobėnē
Mažējė Tobėnē - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nebgīvena žmuonis.
Pakražontis
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Gražotē
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ėšlauža seniūnėjuo.
Pakražontis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 39 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Gražotē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 117 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Balėškē
Balėškē - šeurėnė Kiedainiū rajuonā posė, Sorvėlėškė seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Balėškē īr ož maždaug 2 km i šiauris vakarus nu Sorvėlėškė. Kaimė gīven 2 gīventuojo.
Raudē (Šėlotė)
Raudē - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Kintū seniūnėjuo. Anuo gīven 12 žmuoniū.
Anatuomėjė
Anatuomėjė – biuoluogėjės muoksla šaka, tėronti uorganėzma kūna sodieti. Skėrstuoma i augalū anatuomėjė (fituonuomėjė) ė gīvūnu anatuomėjė (zootuomėjė), katrou prigol ė žmuogaus anatuomėjė.
Prīcmā
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Kintū seniūnėjuo. Anuo gīven 68 žmuonis.
Žīnelē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo. Anuo gīven 10 prieteliu.
Dražen Petrović
thumb|right|260px|Drazen Petrovic
Žiuogelē (Kretinga)
Žiuogelē - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo. Anuo gīven 15 prieteliu.
Dražen Petrović
Dražen Petrović (žemaitėška Dražens Petrovičios, 1964 m. spalė 22 d. – 1993 m. bėrželė 7 d.) – legendėnis Kroatėjės krepšėninks, vėins geriausiu vėsū laikū Euruopas krepšėninku, garsiejė sava rezoltatīvomo, bova vėins pėrmūjū euruopėitiu, katrėi pradiejė žaistė NBA. Žova 1993 metās per autoavarėjė.
Žīnelē
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Prīcmā
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Žiuogelē (Kretinga)
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Dražen Petrović
Nūruodas
Petrovic, Drazen
Sokomis
Sokomis ī faktšėkā liousuos Abkazėjės respoblėkas suostėnė, katra daugomuo svietė laik Grozėjės dalėm. Ousts ė koruorts ont Jouduosės jūras kronta.
PHP
PHP - atvėro kodo pruogramavėma kalba, katra skėrta poslapiū korėmou. PHP bova sokorta 1994 palei Rasmus Lerdorf ė īr dažnā nauduojėma ėnterneto poslapios.
Raudē (Šėlotė)
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Sokomis
Kateguorėjė:Grozėjės miestā Kateguorėjė:Suostėnės
Bėrštuona savėvaldībė
Bėrštuona savėvaldībė īr savėvaldībė Kauna apskrėtie. Cėntros īr Bėrštuons.
Dėdliausės gīvenvėitės:
PHP
PHP sėntaksė panašė ė daugėli stroktūrėniū kalbū, īpatinga ī C bei Perl.
Kateguorėjė:Pruogramavėma kalbas
Raminta
Raminta īr lietovėšks muoterėšks vards. Ons kila nu žuodė „ramus, ramaus būda“. Būn ė vīriška ton varda skvarma Ramints.
Žīmūs žmuonis
Žīmesni žmuonis, katrū vards īr Raminta:
Kateguorėjė:Vardā
Šaltopis (Prėinā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Vagarėškē
Vagarėškē - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Infuormatėka
Infuormatėka īr muokslos ape skaitlēvėmos, duomenu apdoruojėma ėr platē nauduo kuompiuterius. Praktikuo informatika apem tėik abstrakčius algoritmu, formaliū gramatikū i panašius tėrėmus, tėik i konkretesnes sritis - programavėm kalbas, programėn irang bei kompiuter sodėtėnes dalis.
Kateguorėjė:Infuormatėka
Suvernā
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Kintū seniūnėjuo. Anuo gīven 52 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Vītartē
Vītartē - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Kėluonē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Vāgovas seniūnėjuo.
Vītartē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nebgīvena žmuonis.
Vėsagėna savėvaldībė
Vėsagėna savėvaldībė īr savėvaldībė Otenas apskrėtie. Cėntros īr Vėsagėns.
Kėluonē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Beisbuols
300px|thumb|right|Beisbuola aikštie
Beisbuols – kuomandėnis lauka žaidėms (spuorts), katruo tėkslos – kū daugiau sava kuomandas žaidieju padietė apėbiegtė kvadrata, numošos lazda sviedėnoka, vuo tēpuogė leistė kū mažiau prīšėnėnku apėbiegtė kvadrata.
Kateguorėjė:Kuomandėnis spuorts
Kėluonē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Eifelė buokšts
thumb miniatiūra
Vėsagėna savėvaldībė
Dėdliausės gīvenvėitės:
Kateguorėjė:Lietovuos rajuonā kateguorėjė:Otenuos apskrėtės
Eifelė buokšts
Eifele buokšts - vėins Parīžiaus sėmbuolu, pastatīts 1887-1889 metās, kumet Parīžiuo bova rengema Svieta paruoda. Ligė 1931 m. bova aukštliausės svieta bodīnks (301 metros).
Šiaulē (Jorbarks)
Šiaulē - Jorbarka rajuonė, Veliounas seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 46 prietelē.
Eifelė buokšts
Kateguorėjė:Bodīnkā Prancūzėjuo Kateguorėjė:Buokštā
Akmenales
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 62 žmuonis.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Vabalā (Šėlotė)
Vabalā - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Kintū seniūnėjuo. Anuo gīven 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Antkolnė
- Jorbarka rajuonė, Veliounas seniūnėjuo asontė gīvenvėitė. Anuo gīven 35 prietelē.
Šalkėškės (Medėninkā)
Šalkėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Medėninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 16 žmuoniū.
Alkuoguolis
Alkuoguolis – uorganėnis jongėnīs, torėntis hėdruoksėla grope (-OH), sosėjongosia so alkėla o alkėlėnės gropės onglėis atuomo.
Bendra paprasta acėklėne alkuoguole fuormolė īr CnH2n+1OH.
Kateguorėjė:Uorganėnė kemėjė
Želvē (Kretinga)
Želvē - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 28 žmuonis.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Ontanėškē (Prėinā)
Antanėškē - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ėšlauža seniūnėjuo.
Ubuntu
220px|thumb|right|Ubuntu 11.10 (Oneiric Ocelot) Ubuntu īr Linux dėstrėbocėjė.
Ontanėškē (Prėinā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Lapvartē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Vāgovas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Klapatauskē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Vāgovas seniūnėjuo.
Lapvartē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Mėsėsėpė (opės)
Kateguorėjė:Opis
Klapatauskē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 22 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Grėguonē
Grėguonē - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 3 prietelē.
Lazonka
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Medėninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Čepelėškē
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ėšlauža seniūnėjuo.
Bėržtvėninkā
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo. Anuo gīven 4 prietelē.
Čepelėškē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Bėržtvėninkā
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Čepelėškē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Benātē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo. Anuo gīven 41 prietelės.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Bėrbėlėškė (Jorbarks)
Bėrbėlėškė - Jorbarka rajuonė, Veliounas seniūnėjuo, asontė gīvenvėitė. Anuo gīven 42 prietelē.
Moby
200px|right|thumb|Moby
Moby (Richard Melville Hall; g. 1965 m. siejės 11 d.) – JAV alektruonėnės mozėkonts.
Albomā
Kateguorėjė:JAV mozėkontā
Kirkšnuovė
Kirkšnuovė īr opės Raseiniu rajuonė; Dobīsas kairės posės ėntaks. Prasėded šalep Lokošiūnu, 14 km i vakarus nug Krakiu, Graužu medie. Tek ont pėitvakariū. Ītek i Dobīsa 32 km nug anas žiuotiū, 5 km i šiaurės vakarus nug Ariuogalas.
Ėntakā: Klūpė, Vaštakė, Pjaunis, Rata (kairė̄jė), Saltragis (dešėnīsis).
Vėdotėnis nūlīdėms ī 282 cm/km. Prī Tauročiu ė netuol nug žiuotiū ī padėrbto prūdo.
Šaltėnee
Kateguorėjė:Lietovuos opis
Katėnā (Juonėškis)
Katėnā - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 28 žmuonis.
Makutiškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Medėninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Žīnē (Šėlotė)
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Laugėrėškē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Vāgovas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniu.
C (rēšk)
C gal rēkštė:
Laugėrėškē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Aviacėjė
Aviacėjė (nu ) – skraidīms nauduojontėis uorlaivēs (lėktovās, sraigtasparnēs, sklondītovās, aeruostatās) ė veikluos srėtis, apėmontė tuokiū prīmuoniu pruojektavėma, kuonstravėma, gamība, skraidīmą. Aviacėjė tēp pat kartās vadėnamė uora laivīnā.
Aviacėjė īr skėrstuoma i karėne, spuortėne ė cėvėlėne, tēpuogė kartās ėšskėrama robežious apsauguos, puolėcėjės aviacėjė.
Aviacėjė
FK Neptūnas
Neptūnas īr Lietovuos futbuola kuomanda. Ona īr nūg Klaipiedas.
Šaltenē
Neptūnas Kateguorėjė:Klaipieda
Oksfuords
Oksfuords (ongl. Oxford) – miests peitėnės Onglėjės vėdorie, pri Temzies ė Červeliuo opiu sontakas. Grafīsties centros. 154,6 tūkst. gīventuoju (2007). Miests garsie labā prestėžėško Oksfuorda unėversėteto, katros īr veins ėš seniausiu ė žėnomiausiu cielam svietė. Oksfuords īr ė magtīngs pramuonės centrs.
Gīstienā
- Jorbarka rajuonė, Veliounas seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 58 prietelē.
Oksfuords
Fotbuols
Kateguorėjė:Onglėjės miestā
Bogėnē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Liopšē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Apciūgā
Apciūgā īr rakonds, skėrts sogriebtė, laikītė kuoki dākta, kadongi uns īr par daug karštos, par daug slėdos a kėtēp nezgrebnos sojimtė ronkuom.
Īr dėdlė apciūgu īvaruovė, prėklausomā kun so anuom nuorėma darītė: īr apciūgā cvekams trauktė, laidams karpītė, vumzdēms atsoktė ė kt.
Kateguorėjė:Rakondā
Garšvėnė (Prėinā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Slabadka
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Medėninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 21 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Paalabordėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Medėninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Būtėnges suoda
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Kiedainē
Kiedainē (liet. Kėdainiai) īr miests vėdorė Lietuvuo, Kauna apskriti, pri Neviežė opės. Kiedainē īr ož 51 km ė šiaurė nū Kauna miesta. Rajuona cėntros īr. Tor 31,6 tūkstontius gīventuoju (2005 m.). Kiedainē īr kemėjės pramuonės cėntros.
Daratātē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo. Anuo gīven 5 prietelē.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
G
G, g - septėnta luotīnu abecielės raidė.
Latvelėškē
Latvelėškē - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 21 prietelės.
G
Kateguorėjė:Luotīnėškas raidės
F
F, f - šešta luotīnu abecielės raidė.
Kateguorėjė:Luotīnėškas raidės
Pakapėnė
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo. Suoduo stuov apgriovės Lokšiu malūns.
Istuorėjė
Suoduo liōb gīvent rosā staravierē. Anū gadīnie suoda liōb vadīntėis Sidorovka. D. Ragelis ėšbūdavuojė pėrma suodas malūna. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 37 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Kabotē
- Jorbarka rajuonė, Veliounas seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 2 prietelē.
Pakapė (Ruokėškis)
Pakapė - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Kliuokėškė
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ėšlauža seniūnėjuo.
Pakapė (Ruokėškis)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Kliuokėškė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Genču Medsiedē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo. Anuo gīven vėins prietelės.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Žemaitelē (Šalčėninkā)
Žemaitelē - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Ēšėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Nuorkē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Vāgovas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Pagrūbīs
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Euruopas Sājonga
Euruopas Sājonga (sotrompėntā ES) - dvėdešėmt septėniū šaliū akonuomėnė ė puolitėnė sājonga. 27-iūs ES šaliū gīven vēk 447 mln. žmuoniū. Bėndra sājongas valiota īr eurs. 500px|left|border
Būsėma plietra
Oficēlės kandidatės:
Instėtocėjės
Euruopas Vaduovu Tarība (katrō sodar vėsū ES šaliū viriausībiu vaduovā) teisėškā nie institucėjė, ale ana nustata glabnas ES raiduos krīptės.
Kateguorėjė:Euruopa Kateguorėjė:Terptautėnės organėzacėjės
Padegsnis
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Vāgovas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Juoskaudā
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo. Anuo gīven 42 prietelē.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Marėjampuolės LEZ
Marėjampuolės LAZ (pėlns pavadėnėms - Marėjampuolės liuosuojė akanuomėne zuona, liet. - Marijampolės laisvoji ekonominė zona) liousuojė akanuomėnė zuona Marėjampuolie. LAZ ėkorta 2011 m. groudė 23 d. 49 metams.
Kateguorėjė:Akuonuomėka
Vėlniaus miesta savėvaldībė
Vėlniaus miesta savėvaldībė īr savėvaldībė Vėlniaus apskrėtie. Apjėm Vėlniaus miesta (katros īr savivaldībės cėntros), Grėgėškiu miesta ė tėpuogi kelis kaimos.
kateguorėjė:Vėlniaus apskrėtės kateguorėjė:Vėlnios Kateguorėjė:Lietovuos rajuonā
Aistė Smilgevėčiūtė
thumb|Aistė Smilgevėčiūtė
Smėlgevėčiūtė Aistė (g. 1977 m. spalė 29 d. Plongie) īr Žemaitėjės ė Lietovuos dainuorė. Ana dainiuo fuolkluorėnė mozėka, džiaza, popruoka. Nu 1996 m. mozėkėnė kuolektīva Skīlie narie īr.
1999 m. so žemaitėška dainė Strazdos dalīvava Izarėlie vīkosėm "Eurovėzėjės" dainiu kuonkorsė, ėr ožėmė 20 vėita ėš 23. Dainė parašė Sėgėts Geda ė Lėns Rimša.
Kėta žėnuoma dainuorės žemaitėška dainė - Opelė, atlėkta karto so gropė Skīlie (2015 m.)
Nūruodas
Smilgevičiūtė Smilgevičiūtė
Niagaras kriuoklīs
right|150px Niagaras kriuoklīs īr Niojuorka valstėjuo, JAV ė Ontarėjuo, Kanaduo, ont Niagaras opės, tekantės terp Ere ė Ontarėje ežerū.
Kateguorėjė:Kriuoklē Kateguorėjė:JAV geuograpėjė Kateguorėjė:Kanadas geuograpėjė
Nigeris (opė)
Nigeris – dėdliausė Vakarū Afrėkas opės. Tek Gvėniejės, Male, Nigere, Benina ė Nigerėjės terėtuorėjuom.
Kateguorėjė:Afrėkas opis
H
H, h - aštonta luotīnu abecielės raidė.
Kateguorėjė:Luotīnėškas raidės
Malgūžielē
Malgūžielē - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Šėlalė
Šėlalė - miests Tauragies apskrėtie, 30 km i šiaur' nu Tauragies. Rajuona cėntros. Šėlalė tor miesta senionėjes statos, tep pat īr kaimėškuoses senionėjes ė Traksiedē senionėjes cėntros.
Malgūžielē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniū.
Šėlalė
Pru miest tek Lokīsta (Jūras opes ėntaks) - ana tek vakarinie dalie. Per miest iš rītū i vakarūs tek Lokīsta ėntaks - Ašutis, katras miestė praplatie ė sudara tvėnkin. Stuov dvė bažninčes: Šv. Prancėškaus Asižietė (pastatīta 1909 m.) ė Evangelikū liuteruonū. Īr krašta moziejos, miesta kapā, rajuona cėntrėnė lėguonėnė, koltūras cėntros. Šėlales šiaures rītus īr pušins.
Istuorėjė
Miests iein i senuoves žemaičiū gėntėis gīvenamas terituorėjes rėbas. Šėlalė mėnavuojama nu XVI o., iš pradžiū kāp Gardova. 1586 m. mėnavuojams pri Šėlalels dvara išaugės mėstielis. 1660 m. Šėlalė gava prekības privilegėj. 1950 m. patapa miesto. 2001 m. patvirtins miesta herbs.
Nūruodas
Kateguorėjė:Žemaitėjės miestā Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Kelmėckā
- Jorbarka rajuonė, Veliounas seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 7 prietelē.
Lapopīs
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ėšlauža seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 78 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Kalgraužē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo.
I
Kateguorėjė:Luotīnėškas raidės
Kalgraužē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 38 žmuonis.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Pakėivis
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Vāgovas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 282 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
J
J, j - dešėmta luotīnu abecielės raidė.
Kateguorėjė:Luotīnėškas raidės
Muogėškės
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ėšlauža seniūnėjuo.
Kadagīnā (Kretinga)
Kadagīnā - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo.
Muogėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Kadagīnā (Kretinga)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 61 žmuogos.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Mažė̄jė Liėsā
Mažējė Liėsā - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 2 prietelē.
Malgūžē
Malgūžē - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
K
K, k - vėinoulėkta luotīnu abecielės raidė.
Kateguorėjė:Luotīnėškas raidės
Kiaupiškės
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo. Anuo gīven 40 prieteliu.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Patėltē (Ruokėškis)
Patėltē - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Zakarėškės (Vėlnios)
Zakarėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Čētē
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Liocėnava
- Jorbarka rajuonė, Veliounas seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 37 prietelē.
Uora pajiegas
thumb|[[Lietovuos karėnės uoro pajiegas|Lietovuos karėniu uora pajiegu štabs]] Karėnės uora pajiegas – gėnkloutuoju pajiegu rūšis, katruos pagrėndėnė oždoutis – atlėktė vainas veiksmos uorė. I anuos sodieti paprastā ėēn naikėntovā, buombuonešē, transpuorta liektovā ė kėti uorlaivē. Kai kor karėnies uora pajiegas tēp pat atsaka ož uoperacėjės kuosmuosė, balėstėnės raketas ė prīšliektovėne gīnība.
Pakėivokā
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Vāgovas seniūnėjuo.
Uora pajiegas
Ne vėsa kara aviacėjė prėskėrama karėniems uora pajieguoms: kartās sava aviacėje tor ė sausomuos kariuomenė ė kara laivīns.
Pakėivokā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Uora pajiegas
Kateguorėjė:Karėnė aviacėjė
Pakėivokā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Plikšals
thumb|180px|Plikšals ont kelė
Plikšals (kėtap plikšala, plinkšalā) ī tuokis uors kāp šāl ba snėiga, tas īr sausā. Tūdie par plikšala daug kor palėik pliks leds. Plikšals notink tonkiausē žėima (tēpuogi rodenė pabėnguo, pavasarė pradiuo), kūmet eškrint šlapdraba, lytos, būn rūks aba praded tirptė snėigs, bet paskom uorou atviesos ėš ėškrėtosė ondenė daras leds. Par apskarda plikšals daras vėituo.
Par plikšala leds daras ont keliū, takū, tūdie būn nuognē slėdo ētė aba važioutė. Kelius rēk barstītom smėltėm, pelenās, droska. Dėdlis speigs ba snėiga ī bluogā augalams, ba anėi gal' eššaltė.
Kateguorėjė:Leds Kateguorėjė:Uorā
Pačiodėškē
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ėšlauža seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 24 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
L
L, l - dvīlėkta luotīnu abecielės raidė.
Kateguorėjė:Luotīnėškas raidės
Šiaurės jūra
thumb|[[NASA padėrbta Šiaurės jūras puortėgrapėjė.]] Šiaurės jūra – šelfėnė jūra pri Euruopas, Atlanta ondėnīna dalės.
Jūras ėlgoms - daugiau kāp 970 km, platoms - 580 lm, vuo pluotībė - 570 000 km².
Pakrontė so Šiaurės jūra tor Danėjė, Švedėjė, Nuorvegėjė, JK, Vuokītėjė, Nīderlandā ė Prancūzėjė.
Pain of Salvation
Pain of Salvation - Švedėjės pruogresīvaus metala gropė.
Nūruodas
Kateguorėjė:Švedėjės mozėkontā
M
M, m - trīlėkta luotīnu abecielės raidė.
Kateguorėjė:Luotīnėškas raidės
Nociūnā (Juonėškis)
Nociūnā - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 31 prietelės.
Panamas kanals
miniatiūra|
Panamas kanals – dėrbtėnis ondėns kels Centrėnie Amerėkuo, Panamuo. Bova ėšksts ėr ėšbūdavuots XX o. pradiuo. Būdavuonont anou mėrė dėdlis šmuots žmuoniu. Anuo dieka sotrompiejė jūrū kels ėš Otlanta i Ramiuojė vondenīnos.
Kateguorėjė:Kanalā Kateguorėjė:Panama
Ouga
Ouga ī kāp katrū žėidėniu augalū soltings vaisios, katros netor kaula vėdou.
Sīkēs skėras kon žmuonis vadėn ougom ė kas prėgol prė anūm biuoluogėškā. Pavīzdiuo, mielīnė nie čīsta ouga, ka ana pasėdėrb ne tėktās ėš žėida mezgėnės, bat ėr ėš žėidsuostė. Vuo tuomats ī čīsta ouga, bat vadėnams daržuove.
Kniežā
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Vīdautėškės (Dūkštas)
Vīdautėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Mėckūnū seniūnėjė
Mėckūnū seniūnėjė - seniūnėjė Vėlniaus rajuona vėdore rītūs, centros - Mėckūnā.
Nūruodas
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona seniūnėjės
Mėnelgā
- Jorbarka rajuonė, Veliounas seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 22 prietelē.
Konėgėnė
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo. Anuo gīven 3 prietelē.
Marluons Brando
Nūruodas
Brando Brando,Marlon
Konėgėnė
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Paknitovis
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Vāgovas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Lėngienā
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Pakompėškē
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ėšlauža seniūnėjuo.
Lėngienā
Istuorėjė
1979 m. metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniu, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Pakompėškē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 27 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Ted Lundström
right|thumb|200px|Ted Lundström
Ožšvėtėnės
Ožšvėtėnės - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 5 prietelē.
Ted Lundström
Ted Lundström (g. 1974 m. balondė 16 d.) - Švedėjės meluodinga death metala mozėkonts. Ons liob būt Eternal Oath narīs.
Suodėninkā
Suodėninkā - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo asontė gīvenvėitė. Anuo gīven 8 prietelē.
Ted Lundström
Kateguorėjė:Švedėjės mozėkontā
Puopīrios
Puopīrios īr pluona lakštėnė medega ėš celioliuozės plaušeliu, sojongtū pavėršėnēs rīšēs. Tonkiausē anuo dėrbėmou nauduojamė spīglioutiu ė lapoutiu plaušelē, skorlē, makulatūra.
Laukelē (Kretinga)
Laukelē - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo. Anuo gīven 14 prieteliu.
Puopīrios
Palē nauduojėma paskėrti puopīrios būn:
Laukelē (Kretinga)
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Puopīrios
Puopīriaus dėrbėma ėš medė žėivies, kanapiu, skorliu ė žvejuojėma tėnklū aple 105 m. ėšgalvuojė kėns Cai Luns.
Galerėjė
Kateguorėjė:Tekstėlė Kateguorėjė:Medegas
N
N, n - ketorioulėkta luotīnu abecielės raidė.
Kateguorėjė:Luotīnėškas raidės
Padoubīs
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Maluonėškē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo. Anuo gīven 2 prietelē.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Vartā
thumb|250px|Vartā
Vartā ī tuoruo, gardė, sėinuo padėrbts oždaruoms praējėms. Paprastiausi vartā ī golstė kartės, katrou galam atkeltė aba ožkeltė. Mondresni vartā ī kāp dėdlės doris – anėi vīrēs prėkabinti prī tuoras aba truobesė sėinas ėr ī varstuomi.
Kateguorėjė:Bodīnkā
P
P, p - šešioulėkta luotīnu abecielės raidė.
Paknitovis (vėinsiedis)
Paknitovis - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Vāgovas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Ožbalē (Juonėškės)
Ožbalē - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nebgīvena žmuonis.
Patelvėškīs
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ėšlauža seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Šiltnomis
thumb|250px|Šiltnomē
Šiltnomis ī tuokis būdinks, katramė ī augėnami augalā, katrėi prī tuos vėitas uora patīs neaug aba aug sonkē.
Šiltnamė riems dėrbams ėš medė, plastmasės aba metala, vuo sėinas ėš plevalės aba stėkla. Šiltnomē būn nug vėsā mažū, katrūs būdavuo šalep nomū, lėgė dėdliū pramuonėniu šiltnomiu ūkiu.
Šiltnomiūs tonkiausē augėn agorkus, tuomatus, pėpėrus, kvietkus, anūs tēpuogi augėn paprastas darža daržuovės, katras pavasarie, kūrenont šiltnomi, ožaug daug onkstiau.
Paagliuonīs
- Jorbarka rajuonė, Veliounas seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 7 prietelē.
Kauna „Žalgiris“
Kauno "BC Žalgiris" (žemaitėškā Kauna "Žalgėris") - seniausė ė tituluotiausė Lietovuos krepšėnė kuomanda, ikorta dar par ontra svieta vaina - 1944 metās.
Istuorėjėė
"Žalgiris" jau 1947 metās palėka SSRS čempėjuono. Vėliau komanda dar pėnkis kartus palėka SSRS čempijuonė, septīnis kart vicečempijuonė ė šešis kartus bronzas medale laimietuoja.
1981 metās „Žalgiris“ pėrma lėika dalīvava tarptautinies varžībuos' - Europas Tauriū laimietuojū tauries turnīrė, ė pakliova i ketvirtfinali. 1985 metās apėntās tam patiam turnīrė „Žalgiris“ pasėikė finala, katramė praluošė „F.C. Barcelona“ komandā. 1986 metās „Žalgiris“ jau žaidė Čempijuonū taurie ė pateka i finala, katram praluošė Zagreba "Cibona" so legendėnio Draženo Petrovičio. Tas patēs metās bova lamieta Tarpžemīnėnė W. Jones taurie, ė „Žalgiris“ palėka magtīngiause mėgiejū komanda (ton gadīnie tėktās NBA kuomandas tebova vadėnamas profesionalėm) pasaulie. 1989 m. „Žalgiris“ apėntās žaidė Tauriū laimietuojū taurie ė pakliovaa i pusfinalė.
1998-1999 metā sėkmingiausė „Žalgėriou“ pu nepriklausomībes atgavėma. 1998 metās „Žalgiris“ laimiejė Europas taurė, vuo 1999 metās ėšluošė prestižiškiause Europas turnīra - Eurolīga.
2004-2005 m. sezuonė „Žalgiris“ palėka LKL ė SEB BBL čempijuono, vuo 2005-2006 m. tus patiūs turnīrūs užjiemė ontr vėit. 2006-2007 m. sezuonė komanda palėka LKL čempijuonė, vuo SEB BBL līguo užjiem ontr vėit. Eurolīguo komanda užjiem 23 vėita terp 24 komandū.
Krūvuo "Žalgiris" 20 kartu īr LKL čempijuons. Komanda žaid Kauna Sporta halie. ikė 2011 m.
Ėšbūdavuota nauja Žalgire arena Nemona saluo 2011 m.
Komandas sodietis 2007-2008 m.
Komandas sodietis (2008 m. vasarė 8 d.):
Nūruodas
Kateguorėjė:Kauns Kateguorėjė:LKL komandas
Anders Fridén
right|thumb|200px|Anders Fridén
Anders Fridén (SV Pär Anders Friden; g. 1973 m. kuova 25 d.) - Švedėjės mozėkonts, In Flames  vuokalėsts.
Kateguorėjė:Švedėjės mozėkontā
Naujuojė Īpėltės
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo. Anuo gīven 84 prietelē.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Žuolėninks
thumb|250px|Žuolėninks
Žuolėninks (kėtāp žuolīns, kvietkīns) ī vėita suodībuo, šalep nomū, katruo ī augėnami vėsuoki žuolīnā ė kvietkas. Tas paprastā būn patė dailiausė vėita, prī kėima ė tuoras, sīkēs atrobežiouta da tuoralė. Žuolėninkā šalep nomū radas pėrmiausē diel liekvarstėniu žuoliū ė pagardū, bet paskom anūs diel dailoma pradietas augintė ė kvietkas.
Šv. Ontana Paduvietė bažninčė
left|250px '''Šv. Ontana Paduvietė bažninčė''' - baruokėnė-klasėcėstėnė Telšiū vīskopėjės katedra, pastatīta 1761-1791 metās (dabartėnis buokšts bėngts 1821 m.). Pri anuos īr ėr Telšiū dekanats. Vėinintelė Lietovuo bažninčė, torontė dvėukštė altuorio. Katedra pastatīta ont aukštiausės Telšiū Insolas kalna. Gerā matuos miesta panuoramuo. Pri anuos stuov bovės bernardėnu vėinoulīns (dabartėnė semėnarėjė (ikorta vīskopa V. Borisevičiaus 1927 m.)) ė vīskopū rūmā (pastatītė 1929 m., palē žīmaus tuo meta arkėtekta V. Dobeneckė briežėnius). Īr šalėp ėšlėkės pastats, katramė seniau bova pėrmuojė Telšiū muokīkla (statīta 1798 m.). Švėntuorio so Katedras aikšyė jung vartā, šaukamė Garbies vartās. Vėsa šėta pastatū kuompleksa žmuonis miegst vadintė "Žemaitėjės Vatėkano".
Istuorėjė
right|250px Šalėp bovosės (laikėnuos) bažninčės 1624 m. pastatīts bernardėnu vėinoulīns, katrėi bova pakvėistė fundatuoriaus Telšiū žemės valdītuojė (seniūna) LDK puokanclerė Puovėla Sapiegas ėr anuo patiuos Kuotrīnas. P. Sapiega ton dėrba sekdams kėtū magnatu pavīzdio: J. Chodkevīčė (1609 m. ikordėna bernardėnus Kretinguo) ėr A. Valavīčė (1614 m. ikordėna bernardėnus Tītovienūs). Fundacėjės akta 1624 m. kovo 31 d. patvėrtėna tėkrāsis Telšiū savėninks karalios Žīgėmonts III.
1650 m. surė̄sta vīskopa Petra Parčevskė rūpestio naujė medėnė bažninčė. Ana par 1702 m. miesta gaisra sodegė. Šalėp bova pastatīta Loreta Švč. Panuos Marėjės kuoplīčė, katra vieliau tapa morėnės bažnīčės šuonėnio dėdioujo altuoriomė.
1738 m. pastatita naujė medėnė.
Bernardėnu mūrėnė vėinoulīna (L skvarmas) vėins šmuots pastatīts 1702 m., kėta - 1762 m. Ėš Kretingas parkelta muokīkla, katruos mūrėnis dviaukštis pastats ėškėla 1796 m. (dabā dā stuov).
1761 m. pradieta statītė mūrėnė bažninčė, 1794 m. kuonsekrouta. Naujuojė bažninčė gava dvėgoba '''Loreta Dieva Muotinas ė Šv. Ontana Paduvietė''' varda.
1802 m. sodarīta sotartės pastatītė prībažnītė ė 2 buokšto (pristatīts tik prībažnītis).
Par 1830-1831 metu sokelema bažnīčiuo bova švėntėnamas sokėlieliu boriū vielevas.
1853 m. oždarīts bernardėnu vėinoulīns, bernardėnā ėškeldintė i Kretinga ė Tītovienus. Klebuona J. Moncevičiaus rūpestio 1862 m. ėšmūrīts bažninčės buokšts, nes bažnītė diel kalna slinkėma pradiejė skėltė. Jau 1867 m. gauts valdiuos leidėms remuontoutė anūn.
1881 m. gauts leidėms remuontoutė audruos apgriauta buokšta. Ons nugriauts ė pastatīts nūdėinas. Arkėtekts Piotrs Serbinovičios 1893 m. sopruojektava švėntuoriaus tuora ė vartus, 1896 m. parėngė bažninčės remuonta pruojekta. Ana so partraukuomės remuontouta lėg 1914 m. Ikūrus Telšiū vīskopėjė, bažninčė 1926 m. tapa katedra (vīskops Jostėns Staugaitis).
Arkėtektūra
Bažninčė vielībuojė baruoka ė klasėcėzma stėliaus, stačiakompė plana, vėinabuokštė, so trisėinė apsėdė. Vėdos 3 navu, atskėrtū pėliuorēs, dėngtū skliautās, balkuonā. Meistros Jorgis Mažeika sokūrė septīnis altuorios, vėins ėš anū (didīsis) īr vadėnams Loreta Švč. Panuos Marėjės. Puožemiūs (senuosiuos bažninčės) bova irėngta sodietinga hipuokaustėnė šėldėma sėstema (rasta par kasėniejėmus 1987 m.). Īr kriptas kor palaiduotė vīskopā J. Staugaitis, V. Buorėsevīčė, P. Ramanausks.
Nūruodas
Aple Bernardėnu vėinuolīna ė bažninčė
Aple Telšius
„Mažoji studija” aple Telšiū katedra
Verkšiuonė̅s
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Šležā
Šležā - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 7 prietelē.
Q
Q, q - septīnioulėkta luotīnu abecielės raidė. Žemaitiu kalbuo ana nevartuojama.
Raupē
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 34 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Koršienā
Miests īr īsėkūrės apėbos Vėntuos, pri Šiauliū-Palonguos plėnta. Pėitėnio miesta šmuoto ēn gelžkielis. Koršienā nu sena garsie puodininkīstės amato; anūsė nu sena īr Bruoniaus ė Bruonės Radeckū keramėkas moziejos.
Istuorėjė
Miests ė apīlinkes iein i senuoves žemaitiu gėntėis gīvenamuos terėtuorėjes rėbas. Koršienā pėrma kart mėnavuojamė XII o. 1561-1563 m. Koršienā jau žėnuomė kap mėstielis ė dvars. Īpatėngā spartē jem vīstitėis XIX o. pabenguo, pru Koršienūs nutėisos Lėipuojės-Romnū gėlžkėli. Pu Ontruos svieta vainuos Koršienā 1946 m. gava miesta teises, bova valsčios, apskrėtėis cėntros, lėg 1962 m. - rajuona cėntros. 1994 m. spalė 24 d. patvirtins miesta herbs.
Pavadėnėma kilmie
Aiško, ka miesta vards īr sosėjes su koršēs, ale nežėnuoma, a ons kėles tėisiuogē nu koršiu gėntėis varda, a nu pavardies Koršos, Kuršis a netgė Koršiens.
Reins
Reins (retoruomanėškā Rein,, , , ) īr vėina sruovėngiausiu ė reikšmėngiausiu Euruopas opiu. Anuos ėlgoms - 1239 km.
Kateguorėjė:Opis
Papėlalis
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Vāgovas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 17 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Sofėzmos
thumb|250px|Dervėšu šuokis
Robėniške
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo. Anuo gīven 9 prietelē.
Sofėzmos
Sofėzmos (‎) – idealėstėnė metafizėka derėnontė asketėnė mėstėnė islama sruovie. Ana skelb, ka Dievs īr pažīstams, so anou galam sosėlėitė per ekstazė ė kuontemplecėjė. Sofėzma sekies vadėnams sofėjom arbe dervėšo.
Kateguorėjė:Islams
Robėniške
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Pakolnėškē (Jorbarks)
- Jorbarka rajuonė, Veliounas seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 32 prietelē.
Sprėndėškės (Prėinā)
Sprėndėškės - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ėšlauža seniūnėjuo.
Šašē (Juonėškės)
Šašē - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 7 prietelē.
Sprėndėškės (Prėinā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
R
R, r - aštuonioulėkta luotīnu abecielės raidė.
Kateguorėjė:Luotīnėškas raidės
Nemenčėnės seniūnėjė
Nūruodas
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona seniūnėjės
S
S, s - devīnioulėkta luotīnu abecielės raidė.
Kateguorėjė:Luotīnėškas raidės
Paprūdē (Vāguva)
Paprūdē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Vāgovas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Tretiuokėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Sausdravā
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo. Anuo gīven 6 prietelē.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Rāšē
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
T
Kateguorėjė:Luotīnėškas raidės
Šlavėitā
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo. Anuo gīven 68 prietelē.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
U
U, u - dvėdešėmt pėrma luotīnu abecielės raidė.
Kateguorėjė:Luotīnėškas raidės
Trakėnė (Prėinā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Pėkėitā (Joudopė)
Pėkėitā - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Pavāgovis
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Vāgovas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Papėškē (Jorbarks)
Papėškē - Jorbarka rajuonė, Veliounas seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 3 prietelē.
V
V, v - dvėdešėmt ontra luotīnu abecielės raidė.
Kateguorėjė:Luotīnėškas raidės
Odontoluogėjė
thumb|Odontoluogėjės kabinets [[Soumėjė|Soumėjuo.]] Odontoluogėjė īr medėcėnas šaka, katra tėr dontū, bornas ė žondėkauliu lėgū dijagnuostėka, gīdīma ė pruofėlaktėka. Lėgė XXI o. pradiuos Žemaitėjuo ė kai katrūsė šalīsė anou liuob vadėntė stomatoluogėjė.
Odontoluogėjės specēlėsts vadėnams odontoluogo aba dontėsto.
Galerėjė
Kateguorėjė:Medėcėna
Mikael Jepson
Kateguorėjė:Švedėjės mozėkontā
Vincos Mīkuolātis–Potėns
miniatiūra|200px|Vincos Mīkuolātis–Potėns
Vincos Mīkuolātis–Potėns (1893 m. sausė 6 d. Pėluotėškē – 1967 m. bėrželė 7 d. Kačergėnė) īr XX omžė pradiuos lietoviu puoets ė pruozėninks. Onsā īr nuogniausē žėnuoms sava sėmbuolėstėnēs eilieraštēs ė ruomano „Altuoriu šašoulie“.
Potėns muokės Marėjampuolės gimnazėjuo, paskom 1909 m. istuojė i Seinu konėgū semėnarėjė. 1918 m. ėškeliava i Šveicarėjė ė Fribūra onėversėtetė stodėjava fėluosuopėjė ė mena istuorėjė. 1923–1929 m. Lietovuos onėversėtetė diestė literatūra. Paskom lėgė 1943 m. dėrba Vėlniaus onėversėtėtė.
Patīs žīmė̄jė Potėna kūrīnē īr:
Kateguorėjė:Lietovuos rašītuojē Kateguorėjė:Lietovuos puoetā
Dėdliuosės Kabėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 757 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Tilvėks
thumb|250px|
Tilvėks, tilvėkis ī mažne balondė dėdloma paukštis.
Kūns ėš vėršous joudā rods, ėšrašīts baltuom diemiem. Oudega balta so tomsiuom skersuom joustuom. Kūna apatė balta ī. Ont kakla ė gorklė ī tomsės diemės. Snaps tomsos. Staibio tomsio, žaliuoko.
Kateguorėjė:Paukštē
Ožkīlėninkā
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Perkūnėškė (Kelmė)
Perkūnėškė - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Vāgovas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Kazėmėirava (Ėšlaužs)
Kazėmėirava - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ėšlauža seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Tėntėniškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
NSB
thumb|250px|
Kateguorėjė:bėndruovės Kateguorėjė:Nuorvegėjė
Soeca kanals
miniatiūra| Soeca kanals – laivības kanals, jongiantės Vėdoržeme ė Rauduonaja jūras. Ėlgoms 163 km, gėloms 16 m, siauriausė vėita 60 metru pluote. Bova kasams 1859 – 1869 m.
W
W, w - dvėdešėmt tretė luotīnu abecielės raidė. Žemaitiu kalbuo ana nevartuojama.
Kateguorėjė:Luotīnėškas raidės
Pelotē
- Jorbarka rajuonė, Veliounas seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 72 prietelē.
Tverū seniūnėjė
Tveru seniūnėjė īr Rėitava savivaldībies seniūnėjė, esontė Rėitava savivaldībies rītūs. Centros īr Tverā.
Smeltė (Kretinga)
Smelte - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Šaltėnėškē
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ėšlauža seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 17 žmuoniū.