cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Laukai ir jausmai
Pirma karta Lietovuos raštėjės istuorėjuo žemaitiu tarmė parašītuo puoemuo „Sėmuons Daukonts“ (189 – 212 p.), apdainuojems šiuo žmuogaus gīvenėms ė anuo nuveiktė darbā. Puoema susėded iš 14 daliū.
I. Laukai
Valėntėškē
- gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Akmenīnū seniūnėjuo.
Laukai ir jausmai
II. Jausmai
Valėntėškē
Istuorėjė
2001 metās Valėntėškiūs gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Laukai ir jausmai
III. Žemaitėškas eilės
lietoviu literatūra
Šuokis
Kateguorėjė:Zabuovas Kateguorėjė:Mena žonrā
1569
1569 - nakalāmieji metā, katrie prasided trečiadienī. Tāp pat:
Smertės
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Preilē
Preilē  – Latvėjės miests. Miests īr Latgalės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 7074 (2016 m.)
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1928 m.
Pėmpīnė
Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Červėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Lavuorėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Ūta (Šėlotė)
Ūta - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Gardama seniūnėjuo. Anuo gīven 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Kāduonelē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 25 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kalnėškē I (Ruokėškis)
Kalnėškē I - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Barzdē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Imbarės seniūnėjuo. Anuo gīven 121 prietelės.
The Carpenters
miniatiūra|The Carpenters The Carpenters - legendėnė Jongtėnės Amerėkas Valstėjės poupa gropė. Ona pradėjė sava karjėra 1968 metās. Kuožnās metās pardoudama aple 1 mėlėjuona garsa ėrašo, vuo krūvuo The Doors perdavė 76 mėlėjuonos garsa ėrašo. Kuožnās metās pardoudama aple 0,5 mėlėjuona garsa ėrašo, vuo krūvuo The Doors perdavė 90 mėlėjuonos garsa ėrašo.
Dėskuograpėjė
Kateguorėjė:Mozėkas kuolektīvā
Artists
miniatiūra|Artists Artists (lotinėškā artis - mens) atlėikt scenas mena kūrėnios panauduodams balso, mėmika, plastika ė kuostiumus.
Palē scenas mena rūšīs skėramė operas, balet, pantomimikas, cirk, teatr i kin artistā. Teatr i kin artist dažniausē vadėnamė aktorēs.
Mėslėnama, ka pėrmėjē artistā atsirād da gentiniē vėsuomeniē, kumet kalėnduoriniū švėnčiū, apeigū žaidėmū dalīvē pasidalėn i atlikiejus i žiuruovūs.
Kateguorėjė:Kins
1772
Smertis
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Luomēkėškē
Luomēkėškē - Kiedainiū rajuonė, Sorvėlėškē seniūnėjė, pri kelė Kiedainē-Sorvėlėškis ėr Neviežė opės esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 13 žmuonis. Suodnuo īr pėlekolnės (terp žmuoniū vadėnams Krasauska kalno).
Plėvinēs
Plėvinēs  – Latvėjės miests. Gīventuoju sk. 3402 (2016 m.)
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1927 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Barzdē
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Wojack
Wojack (pėlns vards Wojack Wagie, g. 2001 m. gegožė 19 d.) - interneta mems, katros vaizdoun prasta jauna žmuogieli, katrs mėigėn prabaguotiet nauduonon Bitkuoina ė čiesās kėtu krėptavaliotu manėpuolēcėjės. Mems sokorts 2010 m.
Ėzauoks Artūrs
Ėzauoks Artūrs (, g. 1980 m.) JAV fėzėks, fotorėsts, teuoretėnis astruopėzėks, fantasts. Tor puopolēro YouTube kanala, katram truopnē diesta aple kuosmuosa ė žmuonėjės atėities galėmībės kuosmuosė.
Wojack
Kateguorėjė:internets
Ėzauoks Artūrs
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV žmuonis
Armėnā
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Klausotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Kalnėškē I (Ruokėškis)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Klaipiedas valstībėnė kuolegėjė
Klaipiedas valstībėnė kuolegėjė, lėgė 2009 m. rogpjūtė 26 d. Klaipiedas versla ė teknuoluogėju kuolegėjė  – nauniversitetėnė valstībėnė aukštuojė muokīkla Klaipieduo, Jaunystės g. 1.
Valdė
Kateguorėjė:Lietovuos kuolegėjės
Kalnėškē I (Ruokėškis)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Bardėnā
Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Stankėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Pažarstis
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Šėlavuota seniūnėjuo.
Stankėškė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Gėidrē (Jorbarks)
Gėidrē - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 39 prietelē.
Stankėškė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Pažarstis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 26 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Ferma (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Vādē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 25 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Ožpjaunē (Šėlotė)
Ožpjaunē - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Gardama seniūnėjuo. Anuo gīven 5 žmuonis.
Eigėrdē
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Ožpjaunē (Šėlotė)
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Kalnėškės (Sožiuonīs)
Kolnėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Būdvėitē (Akmenīnā)
Bōdvētē - gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Akmenīnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 47 žmuonis.
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Kekėškės
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, ož 2 km i pėitos šmuota nū Pajūrale miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Dvaralės
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Imbarės seniūnėjuo, pri šiaurtėnė Salontū miestalė šmuota.
Grētē (Jorbarks)
Grētē - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 24 prietelē.
Ėža
Ėža (da ėžos, īža) īr vairaus dėdloma graudaus leda gniožalā opėis, ežera, tvenkėnė, jūrės pavėršiou. Sosėdar prīš ožšālont ondeniou, pruoperšūs, atdriekiu čieso.
Dvaralės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 113 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Ėža
Lietovuos opies ėža paprastā praded īžtė groudė pradiuo. Kor opėis ondens spieroms somažie, tenās ėža praded kimštėis. Kāp opis ožšāl, tāp ėžas nelėik, bet tuokiūs vėitūs, katras sonkē ožšāl, ėža laikas ciela žėima.
Pelenē (Kalvarėjė)
Pelenē - gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Akmenīnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Ėža
Kateguorėjė:Leds
Pelenē (Kalvarėjė)
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Einár (mozėkonts)
Einár, pėlns vards Nilsos Kurts Eriks Einars Grjonbergs (Nils Kurt Erik Einar Grönberg, 2002–2021 m.) bova Švedėjės repa mozėkonts. Ons bova dėdlē puopolēros nūg 2018 lėgė 2021 m., liuob dainiuotė aple nosikaltstamoma biedas. Nūšauts Stokhuolmė.
Albomā
Kateguorėjė: Švedėjės mozėkontā
Skaudvėlā
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Krakenėškē
Krakenėškē - rītėnė Pagiegiū savaivaldībies dālī asonť gėvenveiti. Krakenėškē īr ōž maždoug 5,7 km ė pietrėčios no Pagiėgiū miestā.
Pliostā
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Krakenėškē
Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Pliostā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniu.
Ožtenenis
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Gardama seniūnėjuo. Anuo gīven 25 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Pliostā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Daškuonē
Daškuonē - Kiedainiu rajuonė, Sorvėlėškė seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 20 prieteliu.
Šalep Daškuoniu kaima īr Daškuoniu kapā.
Stoumenā
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Šėlavuota seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 99 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Kuotrė
Kuotrė
Kuotrė – Edvarda Rodė žemaitėškė apsakīmā. Žemaitėškā parašīta pruozas kninga po kara išlēsta pėrma karta. Ana paskėrta M. Daukšas „Katekizma“ 400 m. sukaktē atsimintė.
Kninga išlēda 1996 m. Žemaitiu kultūras draugijės „A mon sakaa?“ redakcėjė, redagava Danutė Mukienė, iliustrouta Bernarda Aleknavičiaus puotėgrapijuoms.
Kateguorėjė:žemaitėškas kningas
Katergėškis (Ruokėškis)
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo. I šiaurės vakaru šmuota īr Naše ežers.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
1709
1709 - nakalāmieji metā, katrie prasided ontradeinī. Tāp pat:
Gėmėma dėinas
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Pėltėnė
Pėltėnė  – Latvėjės miests. Pėltėnė īr Kuržemės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 964 (2016 m.)
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1557 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Buobē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Klausotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 48 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Gaudikaitē
īr gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Degaitiu seniūnėjuo. Anuo gīven 178 gīventuojā.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Paviluosta
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1991 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Pūslaukis
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, ož 1 km i pėitū šmuota nū Kviedarnas miestalė.
Pruoperša
thumb|250px|Pruoperša
Pūslaukis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Pruoperša
Pruoperša īr neožšalė̄s ondens pavėršios, katra ėš vėsū posiu sop leds. Opies pruoperšas randas spartesnės tiekmės vėitūs, tenās, kor i pavėršiu ėšēn šaltenē, ītek šėltė ondenā. Ežerūs pruoperšas tonkē palėik šalep opiu ėštaku, šaltėnioutūs krontūs.
Kāp būn dėdlis speigs, taap ont pruoperšas palėik leda kamšals.
Kateguorėjė:Leds
Pavīžopīs
- gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Akmenīnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Komšėškės (Vėlnios)
Kamšėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Galkėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Lavuorėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ramūns Buogdans
Ramūns Buogdans ī Lietovuos ė terptautėnės puolėtėkas apvėizietuos, rašītuos, žornalėsts.
Darbā
Ī ėšgoldė̄s šmuota knīngū aple XXI o. pradiuos Rosėjės ėr Okraėnas vaina.
Tonkē ėšgolda analėtėnius strāpsnius aple terptautėnė ė Lietovuos puolėtėka.
Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Vātātē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
1812
Smertės
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Nuorvegėjės svēkatas akuonuomėkas adminėstracėjė
Nuorvegėjės svēkatas akuonuomėkas adminėstracėjė (Helseøkonomiforvaltningen aba HELFO ) platiau žėnuoma palē nuorvegu kalbuos akronėma HELFO īr svēkatas institocėjė, katra tvarka bendruosės tvarkuos svēkatas praktėkas akanuomėnios rēkalos Nuorvegėjuo.
Vuoverē (Šėlotė)
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Nuorvegėjės svēkatas akuonuomėkas adminėstracėjė
Šaltėnē
Kateguorėjė:Akuonuomėka Kateguorėjė:Nuorvegėjė
Žarsta
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Šėlavuota seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 58 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Prabaštiškės
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Uolainė
Uolainė  – Latvėjės miests. Uolainė īr Vėdžemės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 11 800 (2016 m.)
Lažā
Lažā - Kiedainiū rajuonė, Sorvėlėškē seniūnėjė esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 80 prietelio. Par Lažū suoda ēn kels Sorvėlėškis-Mėigienā.
Prabaštiškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 48 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Jūzapėnė (Lavuorėškės)
Jūzapėnė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Lavuorėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kelamė̄jė metā, katrėi prasėded sobatuo
Tas kalėnduorios tėnk kuožniems kelamė̄sėms metams, katrėi prasėded sobatuo.
Jūzapėnė (Lavuorėškės)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pikeliu Švt. Trejībės bažninčė
thumb|right|260px|Pikeliu Švt. Trejībės bažnīčė
'''Pikeliu Švt. Trejībės bažnīčė''' īr Telšiū viskupijuo, Mažeikiū rajuonė, Pikėliū miestalė, ož 1 km i pėitū šmuota nug Lūšes opės ė Latvėjės robeže. Medėnė.
Bėrštuonėškē
Bėrštuonėškē - rītėnė Pagiėgiū savivaldībės dali esontė gīvenveitė. Bėrštuonėškē īr ož maždoug 3,6 km ė pėitrītios nu Pagiegiū miesta.
Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Pikeliu Švt. Trejībės bažninčė
Bažninčė statiakompė plana, babuokštė, žemuom sėinuom ėr aukšto stuogo, so trėsėinė apsidė. Buokšta nier. Īr 7 altuorē.
Uolainė
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1967 m.
Pikeliu Švt. Trejībės bažninčė
Bažninčė ėšbūdavuota 1752 metās.
Uolainė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Pikeliu Švt. Trejībės bažninčė
kateguorėjė:Mažeikiu dekanata bažninčės
Kelamė̄jė metā, katrėi prasėded sobatuo
Kateguorėjė:Kalėnduorios
Jerobėškē
Jerobėškē - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 8 prietelē.
Karnelėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Pavarvuoklis
Pavarvuoklis (da varveklis, lekets, palašos, pavarveklis, pavarvolīs) īr ledėnis, paėlgs, smailos dākts, katros pasėdėrb kāp ondou laš ė tūpat čieso stingst. Diel viejė pavarvuoklis sīkēs gal būtė ne smailos, bet apvalnos.
Tonkiausē pavarvuolē gamėnas žėima par atdriekius: saulė sošėld ont stuogū, mediu golontė snėiga, tas jėm tėrptė, bet naktiuo apentās ožšāl. Tāp kuožna dėina pavarvuoklis vis ėlgie. Tēpuogi pavarvuoklē gausē palėik par apskarda.
Kateguorėjė:Leds
Žemaitėškas kningas
Žemaitėškas kningas īr žemaitiu kalba aba kalbo parašītė pruozėnės ė eilierštėnės pormas gruožėnē ė negruožėnē korėnē ė kuokiuo nuors lēdīkluo išlēstė palē vėsos kninguoms nustatītos atrėbotus. Dabā ėšlēstas kningas tor turietė ISBN žīmė.
Trakėninkā
Trakėninkā - rītėnė Pagiegiū savaivaldībies dālī asonť gėvenveiti. Trakėninkā īr ōž maždoug 4,2 km ė pietrėčios no Pagiėgiū miestā.
Žemaitėškas kningas
Žemaitėškā ėšleistū kningu sārašos
Kateguorėjė:Žemaitiu kalba
Trakėninkā
Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Ožmediuokalnis
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Kerbedē (Kviedarna)
Kerbedē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, ož 5 km i vakarū šmuota nū Pajūrale miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Varvalē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 26 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Alks (Kretinga)
Alks - gīvenvėitė Kretingas rajuona šiaurės rītū šmuotė, Imbarės seniūnėjuo, ož 2 km i šiaurės vakarū šmuota nū Salontū miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Botiūnā (Vėlkavėškis)
Botiūnā - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Klausotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Akės (ondou)
thumb|250px|Akės
Jokīmėškē
Jokīmėškē - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 24 prietelē.
Akės (ondou)
Kateguorėjė:Ondou
Aleksandravs (Kalvarėjė)
Aleksandravs - gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Akmenīnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Nakuotā
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Šiaudienā II
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Gardama seniūnėjuo.
Nakuotā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Šiaudienā II
Istuorėjė
2001 m. anuo gīvena 25 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Radvėitis
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, ož 4 km i pėitū šmuota nū Pajūrale miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 17 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Čėrelē
Čėrelē - Kiedainiū rajuonė, Sorvėlėškē seniūnėjė esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 12 prietelio.
Kapuonėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Darba našoms
Darba našoms īr žmuogaus sugebiejėms par laika tarpa padarītė kuoki nuors darba. Darba našoma dėdomou apibriežtė nauduojemė do ruodiklē:
Pruodoktu kiekis par laika vieneta gal būtė apskaitliuonams aba natūrėnēs dīdes (vėinetās, cėntnierēs, litrās ė t.t.), aba vertiem, katruos ėšreiškamas pėningās (litās, duolierēs, kruonam ė t.t.).
Bova ėiesos, kūmet žmuogos teturiejė nuglūdinta akmėnėis kirvieli ė vėsus darbus liōb atlėktė so anou. Daba žmuogos dėrb su traktuorēs, galingās presās, alektras variklēs. Diel tuo dabartįnis žmuogos, līgėnont su senuovės žmuogo, dėrb kelis šimtus, vo gal ė tūkstontius kartu našiau. Gīvenont žmuogou, istuorėnio puožiūrio, darba našoms ėš kartuos i karta vėn didiejė. Palē darba našoma ruodėklios īr nostatuoms vėsuomenė ėšsivīstīma laipsanis.
Kateguorėjė:Akuonuomėka
1775
1775 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided sekmadeinī.
Smertės
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Kregžlė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Uogrė
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1928 m.
Skrīnopis
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Šėlavuota seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 42 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Vėgėlīnė (Kelmė)
Vėgėlīnė - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 31 žmuogos.
Polkė
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Petars Naumoskis
thumb|230px Petars Naumoskis (gėmė̄s 1968 metās rogpjūtė 27 dėina) ī bovė̄s Makedonėjės krepšėninks. Bovė̄s sava šalėis rinktėnįs narīs.
Naumoskė augoms īr 195 cm. Ons liuob žais īžaidiejė ė poulontė gīniejė vėituo.
Pasėikėmā
Naumoski,Petar
Kreštiuonīs
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 43 žmuonis, vuo 2011 metās gīvenvėitie gīvena 22 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Sarpsbuorgs
Sarpsbuorgs (Sarpsborg) ī miests Estfuoldė pėitū Nuorvegėjuo.
Papošīs
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Sarpsbuorgs
Istuorėje
Miesta ikūrė vėkėngū karalios Olavs Haraldsons 1016 metās. Tuo gadīnie ons bova užvadīnts Buorgo. Miesta 1567 m. sodegėna Švedėjės ožkariautuojē.
Papošīs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Sarpsbuorgs
Fotbuols
Sarpsbuorgė vēkontis fotbuola klobā:
Papošīs
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Sarpsbuorgs
Fotbuols
Kateguorėjė:Nuorvegėjės miestā
Dimaitē
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Kalnėškē (Jorbarks)
Kalnėškē - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 43 prietelē.
Ramuonėškē (Šėlotė)
Ramuonėškē - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Gardama seniūnėjuo. Anuo gīven 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Mazsalaca
Mazsalaca (, līv. – Piški Salats) – Latvėjės miests. Mazsalaca īr Vėdžemės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 1326 (2016 m.)
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1928 m.
Vadsė
Vadsė (šiaurės samiu k. Čáhcesuolu, soumiu k. Vesisāri) ī miests Fėnmarka apskrėtie, šiaurės Nuorvegėjuo.
Istuorėjė
Miests ėkorts 1838 m. sausė 1 d. Vadsės ožvadėnėms kėldėnams nuo sėnuobės skandėnavu žuodiu „sala so geramo vondenio“.
Kateguorėjė:Nuorvegėjės miestā
Dėrvuonā (Kalvarėjė)
Dėrvuonā - gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Akmenīnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Paršalėms
Paršalėms (muokslėškā da vadėnams ūmė virosėnė respiratuorėnė infekcėjė (ŪRVI) – ožkretiama virusėnė vėršotėniu kviepavėma takū (nuosėis ė lielės) infekcėjė. Žėnuomė daugiau kāp 200 virosu, galontiu sukeltė peršalėma, ale dažniausė rinovirusā, koronavirusā, adenovirusā ėr enterovirusā īr.
Paršalėms vėina dažniausių žmuogu ėštėnkontiu lėgū īr. Vėdotėnėškā kuožnos soaugės žmuogos serg 2-4 kartos par metos, ale vākā — 6-8. Peršalėms pavuojėngs nie ė praēn pu 3-7 dėinū, ale kai katrėi simptuomā gal ožtroktė ligė trėjū nedieliu.
Sargėnė (Prėinā)
Sargėnė - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Šėlavuota seniūnėjuo.
Paršalėms
Paršalėms čiesās somaišuoms so gripo, katros pavuojėngesnė lėga īr ė katrou karakterėzoun aukšta kūna temperatūra, šaltkrėtis, kaulu ė moskolū suopiejėmā. Ans tepuogė duorā negīduoms gal dažniau nekāp peršalėms sokeltė komplikacėjės, kāp ontā, plautiu oždegėma.
Sargėnė (Prėinā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 42 žmuonis.
Paršalėms
Paršalėmou nie ėšrastas vakcėnas. Nu paršalėma geriausē serg paduoros ronku mazguojėms, akiū, nuosėis ė bornas negraibīms nemazguotuom ronkuom, kāp ė toriejėmasės atstoma nu žmuoniū, katrėi serg. Īr iruodėmu, ka gal padietė ė veida maskės.
Sargėnė (Prėinā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Paršalėms
ICD-10 sistemuo paršalėms klasėfėkounamas kāp J00.
Kateguorėjė:Virosėnės lėgas
Ėškartā
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Lasūnėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Bajuoralē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Imbarės seniūnėjuo.
Ī rīnki kaimalė īr mėšks. Kaimalie īr bovosės senuobėnes kapėnes.
Dabar kaimalie vėdorie statuomas viejė alektėnes.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 33 žmuonis.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Žiuogā (Gardams)
Žiuogā - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Gardama seniūnėjuo. Anuo gīven 22 žmuonis.
Maria Zilda Bethlem
thumb|left|200px|Maria Zilda
Žiuogā (Gardams)
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Maria Zilda Bethlem
Maria Zilda Bethlem Bastos (g. 1951 d. Rio dė Žaneiros) īr Brazilėjės aktuorė ė pramuogėniu laidū vediejė.
Alkemėjė
Alkemiku darbā ė pastongas nepražova, anėi padiejė atrastė šmuots naujū keminiu elemėntu, naujū keminiu jongėniū ė kemėjės muoksla geruokā pastūmė i prīšaki.
Karuolėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Lavuorėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Alkemėjė
Alkemėjė tēpuogi bova sėmbuolėnis vėdoromžiu dūšės pažėnėma muokslos, katramė kemėnė elementā nauduotė kāp abruozdielē dūšės būvėms pavadintė.
Karuolėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Rodlaukis
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, ož 5 km i pėitū šmuota nū Pajurale miestalė.
Alkemėjė
Kateguorėjė:Kemėjė
Rodlaukis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniū.
Verpena
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 452 žmuonis.
Maduona
Maduona  – Latvėjės miests. Maduona īr Vėdžemės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 8718 (2016 m.)
Dembnė
Dembnė - Kiedainiu rajuonė, Sorvėlėškė seniūnėjuo, pri kelė Kalnaberžė-Šlapaberžė esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 10 prieteliu.
Maduona
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1926 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Viejėnė (Kelmė)
Viejėnė - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
1773
1773 - nakalāmieji metā, katrie prasided pėnktadienī. Tāp pat:
Smertės
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
YouTube
right|thumb|YouTube luoguotėps
YouTube - interneta tėnklopės, katram kuožns gal liousā ožsėregėstriout, idiet sava ė vėiziet sava aba kėtu žmuoniu idietos vaizda klėpos. Tėnklopė 2005 m. vasarė mienesie sokūrė trīs PayPal bendradarbē Chad Hurley, Steve Chen ė Jawed Karim. 2006 m. spalė mienesie YouTube ož 1,65 mlrd. JAV duoleriu akcėjuom nosėpėrka Google.
Kateguorėjė:YouTube
Doubgėrė
īr gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Degaitiu seniūnėjuo, 9 km nū Telšiū. Anuo gīven 34 gīventuojā.
Lemontėškē
Lemontėškē - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 m. Lemontėškiūs gīvena 5 prietelē.
Doubgėrė
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Gabrēlėškē
- gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Akmenīnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 10 žmuoniū.
Kuolombėjė
Kuolombėjė - valstībė Pėitū Amerėkuo, prī Ramiojā vuondenīna. Tor 32 departamientus ėr suostėnės apīgarda. Suostėnė īr Buoguota. Kuolombėjuo gīven 43 mėlėjuonā žmuoniū.
Gabrēlėškē
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Kuolombėjė
Admėnėstracėnis soskėrstīms
300px|right|thumb Kuolombėjė paskėrstīta i 32 departamentus (departamento) ėr i suostėnės apīgarda (distrito capital), vuo departamentā smolkiau soskėrstītė i savėvaldībės.
Laužadē (Ruokėškis)
Laužadē - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Jasenava
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Šėlavuota seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Lokštė̄nė (Vėlnios)
Lokštė̄nė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 8 žmuonis.
Emanuel Ginóbili
thumb|220px Emanuel Ginobili (Emanuelis Chinobilis, gėmė 1977 metās lėipas 28 dėina) - Argentėnas krepšininks. Vėins geriausiu Pėitū Amerikas krepšininku. Žaid NBA kuomanduo "San Antonio Spurs".
Chinobėlė ūgis īr 198 cm, svuoris 95 kg. Ons žaid atakuojantė gīniejė puozicėjuo.
Nūruodas
Kateguorėjė:Argentėnas krepšėninkā
Panoramio
Panoramio - abruozdieliu telpėnėma tėnklopės, lēdontės rast puortėgrapėjės palē geuograpėnes kuoordėnatės. Šmuots nuotrauku krūvuo parkelemas i Google Earth, ton papildīms notīnk vėina lėika mienesie. Panoramio 2005 m. vasara sokūrė ėspanā Joaquín Cuenca Abela ė Eduardo Manchón Aguilar. Uofėcēlē ons pradiėjė dėrbtė 2005 m. spalė 3 d.
Kateguorėjė:Tėnklopē
Stėgrienā
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, ož 4 km i šiaurės šmuota nū Teneniū miestalė.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Porvis
thumb|250px|Porvis
Porvis īr paukštis, muokslėškā prėgolons prī tilvėkėniu (Scolopacidae) šeimuos.
Lietovuo porvis laikas terp kuova ė rogpjūtė. Given liūnūs, kēsīnus, šlapiūs pėivūs. Kėni dėrb ont kēsa, doubalie, katra ėškluo sausa žuolė. Ded 4 kiaušius, katrėi ī žalvė, diemietė.
Porvis ī rets, kieravuojams paukštis.
Kateguorėjė:Paukštē
Porvs
Porvs (da bliora, liuolis, molvė) īr ondenė ė bikuokės dėrvas, dombla, muolė maišals. Pasėdėrb pu lītaus, atdriekė, šalep ondens telkėniū ėr anūm dognė.
Porvs gal' būtė nauduonams statībūs, gīdīmou (porva vanas). Par dėdli porvīna īr sonko parvažioutė, parētė, anamė galam nuognē ėšsėteptė.
Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Potėškės
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Ramova
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Gardama seniūnėjuo. Anuo gīven vėins žmuogos.
Latgalē
thumb|Latgalē Latgalē bova baltu gentis, katra daba laikuoma atskėra tauta, aba latviu tautuos dalės.
Ramova
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Latgalē
Latgalē gīven dabartėnės Latvėjės šiaurės rītūs, Latgalie. Mėnavuojami nū XI-XII omžė. Aniem artėmiausės gentis bova sielē ė žėimgalē. Paskum palėka vėina ėš latviu tautuos daliū. Rokounas latgaliu kalba, katra kāp ė žemaitėška nier vėsuotėnā prėpažīstama, bet terp dalėis žmuoniu laikuoma, kāp atskėra kalba.
Karēvas (Kražē)
Karēvas - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Mažė̄jė Šelvē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Klausotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 43 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Vėžātē (Kelmė)
Vėžātē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 40 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Bjaurastis
Bjaurastis – bluogė skvarma, tas, kas pėktėn, īžeid ėr sukel pasibjauriejėma. Bjauriejėmosis īr emuocėnis vertībėnis santīkis so tās duoruovėnės gīvenės reiškėnēsėr faktās, katrėi nasiderėn so žmuogaus savigarba ėr oromu, īr amuoralė ėr papėktėnontis. Pasibjariėjėma uobjėktu gal būtė bet kuoks nešvankoms, begiedėškoms, chamizmos, cinizmos, banaloms, vulgaroms. Žmuogos, bjauriedamosis bluogiu, susėlaika nuog nepaduoriū veiksmū ėr puoelgiu.
Kateguorėjė:Etėka
Jougnėškē
Jougnėškē - Kiedainiū rajuonė, Sorvėlėškē seniūnėjė esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 0 prietelio. Kaims īr ož 2 km ī pėitos nu Lažu.
Tondra
thumb|260px|Vasara tondruo. [[Aliaska]]
Tondra - gamtėnė zuona, katruo naaug mėškā ėr īr omžėns ėšalėms. Dėliuojė daugoma tondras īr Euruopas, Azėjės ė Šiaurės Amerėkas šiaurie.
Tondra klimats šalts: žėimas šaltas ė ėlgas (lėgė 8 mienesiu).
Kolelėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Lavuorėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Tondra
Kateguorėjė:Klėmata zuonas
Ludza
Ludza  – Latvėjės miests. Miests īr Latgalės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 8718 (2016 m.)
Kolelėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ludza
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1777 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Tesla Motors
248px|thumb|right|Tesla Model S
Galaitē
īr gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Degaitiu seniūnėjuo. Anuo gīven 13 gīventuoju.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Tesla Motors
Kateguorėjė:bėndruovės
Mėkotātē I
Mėkotātē I - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 46 prietelē.
Joudarāstis
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Šėlavuota seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 91 žmuogos.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Žebrē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 35 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Migėlis Rijuosos
miniatiūra|300px Miguel Ríos (gėmė 1944 m. bėrželė 7 d. Granaduo, Ispanėjuo) īr ispanu dainėninks, kuompozėtorios, aktuorios ė vėins pėrmūju ruokenruola pradėnėnku Ispanėjuo.
Domblos
thumb|250px|Domblos
Domblos (aba maurā) ī bikuokė ondens telkėnė dognė slūgsons porva šmuots, katros radas ėš dėrvas (īpatingā muolė) dalaliu ėr mėrosiu ondens augalū palėkosiu dromzlu.
Domblos tėnk dėrbamā žemē gerintė.
Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Karīznas
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 39 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Maciūnā (Vėlnios)
Maciūnā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Jaurīkla
Jaurīkla īr opelė vakarū Žemaitėjuo, Kretingas rajuonė; Akmenuos kairies posės intaks. Prasided Jaurīkla i šiaurės vakarus nug Ragoviškiu. Tek ana ont vakarū par dėrbamus laukus, Žalgėrė medės šiaurėnė rėba. Opėis vaga ėšlīginta. Žemopie teka par Kretingas pėitėnius pakraštius. Ītek i Akmena 30,4 km nug anuos žiuotiū, prī Miegovas ūlīčės.
Prī Jaurīklas opėis stuov Laumalės, Dopoltē, Kluonalē, Kretinga.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Epilepsėjė
Epilepsėjė, nuomarės ( ‘grėibtė, atakoutė’) - būsena, katrā būdingė basėkartounontės centrėnės nervu sėstemas prīpoulē, t. ī. nanuormalos smagenū alektrėnē ėšsėkrouvėmā. Sergont ta lėga, čiesās prasided traukolē, prarondama sāmuonė, čiesās somenkie pruota sogebiejėmā. Traukolē kartounas ėlga čiesa ė gal nadingtė vėsa gīvenėma. Lėga īr lietėnė. Epilepsėjė serg 0,05 vėsū svieta žmuoniū.
Dėrgėklē
Epėlepsėjės priepoulios gal sokelt:
Joškātē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Gardama seniūnėjuo. Anuo gīven 220 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Naprijiedis
thumb|Vākioks, kentontis nu napriejiedė, kumet kruonėškā trūkst [[baltīmā|baltīmū.]] Naprijiedis aba mizerns jiedis, mizerns jiedėms īr tuokė situacėjė, kumet žmuogaus jiedie nie pakankamas kėikībės kuokės nuorėntās aba keliū jiedė medegū, kas sokel biedū svēkatā. Gal trūktė kaluorėju, baltīmū, onglėondėniu, vitaminu, kėtū mėneralėniu medegū. Naprijiediou prīšėngs īr perteklėnis jiedėms. Kumet naprijiedis rėmts - žmuogos badaun. Tumet vāks gal ožaugtė mažesnė ūgė, kūds, naenergėngs, so paborkosiuom kuojėm ė skėlvio, pastuovē kamoujams lėgū ė tonkē patėrontis hipuotermėjė.
Kateguorėjė:Svēkata Kateguorėjė:Humanėtarėnė pagelba Kateguorėjė:jiedis
Koželėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Lavuorėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Žīdā
Par vėsos omžios dėlė dalės anū verties prekība, fėnansās, gīvena kuolektīvās. Lėgė II svieta vainuos Lietovuo gīvena gausos žīdu kuolektīvā, Žemaitėjuo anū gausē bova Salontūs, Mažeikiūs, Telšiūs.
Kateguorėjė:Azėjės tautas Kateguorėjė:Izraelis
Capėškē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, šalėp opės Geniuotale ėštekiejėma vėitas. ož 2 km i rītū šmuota nū Kviedarnas miestalė.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Nikis
Nikis (pranc. caprice – „užgaida, įnoris, aikštis“) – elgesė īpatībė, pasireiškonti prīšėšku veiksmū ar pasiprīšėnėmu pagrīstīms kėtū rēkalavėmams ėr paruoduoms, dažnesnē būdīnga vakāms. Nikē ruoda gūrlokaraktuori ar nuovargi, patiekas sėikėma.
Kateguorėjė:Būds
Mėkotātē II
Mėkotātē II - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 29 prietelē.
Nuorvāšā
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Klausotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 76 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Truobesīs
Truobesīs ī bikuoks bodīnks, ėšbūdavuojams suoduo (gīvenėmė). Prī truobesiū prīgol ė gīvenami, ė ūkė bodnīkā. Tas ī patė truoba, tepuogė stalds, rejė, daržėnė.
Logarėškis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuoniu, vuo 2011 m. suoduo nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Kaukalnē
Kaukalnē - Kiedainiū rajuonė, Sorvėlėškē seniūnėjė esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 12 prietelio.
Mėnkelē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Abasidu kalifats
Abasidu kalifats (العبّاسيّون‎, al-‘Abbāsīyūn) bova Artėmousiūs Rėtūs egzėstavės kalifats, katron ikurė abasidā, vėina magtīngiausiu musulmuonu dinastėju. Abasidu kalifats ėšbova nu 750 metu, kumet nablėka Umajadu kalifata, ligė pat 1258 m., kumet dėdlė kalifata dalės palėka Monguolu imperėjē.
Tēpuogė veizieket
Kateguorėjė:Bovosės valstībės Kateguorėjė:Azėjė
Getē (Šėlotė)
Getē - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Gardama seniūnėjuo. Anuo gīven 12 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Timišoara
Timišoara ī miests vakarū Romunėjuo, trets palē dėdloma šalėis miests. Timiša regėjuona suostėnė. Šalėp miesta īr terptautėnis uora ousts. Miestė īr onėversėtets.
Fotbuols
Kateguorėjė:Romunėjės miestā
Žēmalē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Žvirzdos
thumb|250px|Žvirzdos
Žvirzdos (da žvirzdā, žiegzdra, gargždos) īr nedėdlē, apvalnē kūlalē vēk ba smėltiu. Ons randas srauniūs opiekšliūs, ont jūrės kronta. Žvirzdos so smėltim paderb žvīra.
Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Gerolē
īr gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Degaitiu seniūnėjuo. Anuo gīven 95 gīventuojā.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Potkoava
Potkoava ī miests Olta apskrītie, Romonėjuo. Miests admėnėstroun ketorės suodas: Potcoava-Fălcoeni, Sineşti, Trufineşti ė Valea Merilor. Potkoava īr 170 metru vėrš jūras līgė.
Lubana
Lubana  – Latvėjės miests. Lubana īr Vėdžemės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 1759 (2016 m.)
Potkoava
Kateguorėjė:Romunėjės miestā
Karklienā
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Lubana
Istuorėjė
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Karklienā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 401 žmuogos.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Liesėškis
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Šėlavuota seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Suodalė (Kviedarna)
Suodalė - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, ož 2 km i pėitvakariū šmuota nū Kviedarnas miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Laurīninkā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Lavuorėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 9 žmuonis.
Suodalė (Kviedarna)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Laurīninkā
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Naujėnėnkielē
Naujėnėnkielē - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 27 prietelē.
Arads
Arads ī miests Krišanas regėjuonė, vakarū Romunėjuo.
Kateguorėjė:Romunėjės miestā
Līvanē
Līvanē  – Latvėjės miests. Miests īr Latgalės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 8208 (2016 m.)
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1926 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Tuoms Džefersons
thumb|Tuoms Džefersons. Tuoms Džefersons (, 1743-1826) bova trets JAV prezidėnts. Tēpuogė bova arkitekts ė fėluosuops. Skaituoms JAV tievo pabūdavuotuojo, glabns JAV naprigolnoma deklaracėjės autuorios. Prigolė Demuokratu-respoblėkuonu partėjē.
Kateguorėjė:JAV prezidėntā
Pelizaeus-Merzbacher lėga
Pelizaeus-Merzbacher lėga (PMD) - rets centrėnės nervu sėstemas sotrėkėms, nū katron sotrīnk kuouordėnacėjė, muotuorėnē sogebiejiemā ė pruotėnės fonkcėjės.
Lėga prėgol pri gnetėniū sosėrgėmū, katrie īr ovadīntė leukuodėsėjuom, katruos pavėik aksuolemas, aksuonū dangala fuormavėmasė. Paprastā anou sokel ėlguojė X kruomuosuomas dalie asonte gena (Xq21-22), katras koudou aksuolemas baltīma, vadėnama Pruoteuolėpėnio baltėmo 1 (PLP 1), recesīvė̄nė motacėjė. Dažniausē lėga sokel vėsa PLP1 gena douplėkounontė motacėjė.
Diagnuozė
PMD diagnozounama magnetėne rezuonansa pagelba (MRI) nostatios patuoluogėne balta medega galvuos smagenies, katra būn gerā matuoma vėinū metū omžiaus, vuo sobtelesnes kuomplėkacėjės ėšrīškie leliokams.
Kateguorėjė:Nervu sėstemas lėgas
Limbažē
Limbažē  – Latvėjės miests. Miests īr Vėdžemės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 7805 (2016 m.)
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1385 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Našiūnā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 53 žmuonis.
Golbėškis
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Godėškė (Šėlotė)
Godėškė - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Gardama seniūnėjuo. Anuo gīven 12 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Mentē
Mentē īr gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Naujuosės Akmenės kaimėškuo seniūnėjuo, ont dešėnė Dabėkėnės kronta. Gīven 128 žmuonės. Šalep īr vėin dėdliausiu Lietovuo klėntiu telkėniū.
Gamėnėms
Gamėnėms (gamība) īr materialėniu (sakīsem, grūdū, automuobiliu, nomū ė t.t.) ė dvasėniu (sakīsem literatūrėniu, mozėkėniu ė t.t. kurėniū) vartuojėma reikmenū padarīms, sukūrėms. Tas ivīkst ne už karta, dėl tuo gamėnėms (gamība) īr laikuomė ėlgiau a trumpiau užtrunkontēs pruocesās. Gamėnėmou nier priskėramė tėi dalīka, katrū vėsuomenė nepripažīst ė nevartuo. Darīdamė materialėnius dāktus žmuonis nauduo gamtuo rondamas medegas. Dėl tuo gamėnėma (gamība) gal apibriežtė ė kāp gamtuo rondamu medegū ė kėtkuo pritaikīma žmuoniū vėsuomenės puoreikems tėnkintė.
Šaltenē
Kateguorėjė:Akuonuomėka
Kotėškē (Kiedainē)
Kōtėškē - Kiedainiū rajuonė, Sorvėlėškē seniūnėjė, pri Krousta opes esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 21 prietelē.
Vėištuovė
Vėištuovė īr opalis Žemaitėjuo, Plongės rajuonė, Mėnėjės kairė šmuota ėntaks. Prasėded prī Rapšātiu, i vakarus nug Loknienu. Tek vingorioudama daugiausē ont vakarū, nug Vėištuovienu pasok i šiaurė. Ītek i Mėnėjė 132,5 km nug anuos žiuotiū.
Ėntakā: Do bevardio (kairīsis (2,7 km) ė dešėnīsis (4,2 km)).
Prī Vėištuovės rondas Vėištuovienā ėr Vėištuovienu pėliekalnis (prī Vėištuovės žiuotiū); prī kelia Nr. 166 aug S. Mingielas ōžouls (aukštis 17 m).
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Matarnā
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Klausotiū seniūnėjuo. Matarnūs 2001 metās gīvena 13 žmuoniū.
Karklienalē (Kelmė)
Karklienalē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Ramuoškas
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Gėntautē
īr gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Degaitiu seniūnėjuo. Anuo gīven 13 gīventuoju.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Mačiolėškės (Vėlnios)
Mačiolėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Lavuorėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Oužuolėjė (Kviedarna)
Oužuolėjė - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, ož 2 km i šiaurės rītū šmuota nū Kviedarnas miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 21 žmuogos.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Ruotolē II
Ruotolē II - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 7 prietelē.
Rēstėnē
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Naujasuodis (Prėinā)
Naujasuodis - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Šėlavuota seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 21 žmuogos.
Davatkīns
XX omžiaus pradiuo on vēnuos ėš kalvū šalėmās Šėlavuota jiemė kortėis vēnuolīns, katram ėš pat pradiū pradiejė gīvent vēna muotrėška, pū ton anū skaitlios ėšauga lėgė 10. Našlelės ė vēnoulės davatkīne melsdavuos, pagelbiejė konėgam, gluobuojė sergontios, muokė relėgės pradmenū. Daugoma muotrėško bova so nagale. Paskotėnė gīventuojė mėrė 2000 metās.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Epėlepsėjė
מחלת הנפילה Sawan
Agnita
Agnita  ī miests vėdorė Romunėjuo. Miests admėnėstroun do kaimo Coveş ė Ruja.
Istuorėjė
Miests mėnavuonams nū 1280 m. kāp Sancta Agatha. 1376 m. Vingėjės karalios Lojėsos I lēda miestaliou rėngtė torgus.
Ožopė
Ōžōpė - Kiedainiū rajuonė, Sorvėlėškē seniūnėjė esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 126 prietelē.
Maurā
thumb|250px|Maurā kūdruo
Maurā īr tuokis ondens augals, prėgolons prī vėinskiltiu augalū.
Gausē aug ont stuovintė ondens: prūdūs, kūdrūs, senvagiūs, ežerieliūs, ravūs, liūnūs. Ožkluo ciela ondens pavėršiu. Anūm lapā nuognē mizernė, kvietkotē baltė.
Kateguorėjė:Vėinskiltē augalā
Kokoilėškė
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Gardama seniūnėjuo. Anuo gīven 14 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Meningits
Lėguos puožīmē: viemėms, galvuos skaudiejėms, sāmuonės netekėms, žems krauja spaudėms, ėšaugė̄is leukuocėtu skaitlios, neapvažoms, kakla raumenū skaudiejėms (lenkont smakrs gal neprigautė krotėnės).
Kateguorėjė:Nervu sėstemas lėgas
Noragėnė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Virtus Bologna
Bolonėjas „Virtus“ („Virtus“ Bologna. Arba kėtep Bolonėjas „VidiVici“. „VidiVica Bologna“) - vėina galingiausiu ė tituluočiausiu Italėjes krepšinio komanda. No 1998 iki 2002 metū vėina stėpreusiu Europas komandu.
2003 metās sloviens Sani Bečirovičios padav komand i teism dėl neišmokiet atlygėnem. Teismos ieškin patenkėn ė komanda bov išmesta ė ontr Italėjes līg.
Komand pradiej rėmt kėtas bendruoves. Ana pasivadėn "FuturVirtus" i persikiel i Kastelmandžores mėstiel. Jau tū pat sezuon komanda patek i Serie B final, bet iaukščiaus līg neišej.
2004 metās komanda grīž i Bolonėj, pakeiť pavadėnėmā i "caffe Maxim" i laimiejus Serie B patek i Serie A. Daba komanda vadėnās "VidiVici".
Ajuds
Ajuds ī miests vėdorė vakarū Romunėjuo.
Istuorėjė
Istuorėniūs šalteniūs miests mėnavuonams nū XIII o.
Predrags Stojakovičios
Predrag Stojakovic (Predargs Stojakovičios, gėmė 1977 metās rugsiej 6 dėin Slavonska Pozeguo) - Serbėjes krepšininks, vėins iš geriause tritaškius pasaulie mietančiu krepšininkū. Žaid Naujuo orlean "Hornets" komanduo.
Stojakovičiaus ūgis yr 208 cm, svuoris 104 kg. Uns žaid lėngvuoj "krašt" pozicijuo.
Pasiekėma
Stojakovic,Predrag
Lielvardė
Lielvardė  – Latvėjės miests. Lielvardė īr Vėdžemės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 6498 (2016 m.)
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1992 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Pašlavantīs (Šėlavuots)
Pašlavantīs - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Šėlavuota seniūnėjuo.
Istuorėjė
XIX omžiaus pabėnguo suoduo liōb būt 20 vēnkėimiū. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 31 žmuogos.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Trūbs
thumb|250px|Senuobėšks pėimėnė trūbs thumb|250px|Varėnis trūbs
Trūbs ī tuokis potams mozėkas instromėnts, katruo ėšgaunams aukštausis garsos. Psprastā daba trūbs būs ėš varė, bet seniau trūbus liuob dėrbs ėr ėš ragū, medė, tuošės. Bėndrā, trūbuom šauktė vairiausi potami mozėkas instromėntā.
Trūbuom liuob gruos par veselė, pintovės, gegožėnės, anūs pūs skerdē, gīvuolius gindami.
Kateguorėjė:Mozėkas instromentā
Imperēlėzmos
Imperēlėzmos - termėns, apėbūdėnontis valstībės pastangas ėšpliestė bei primestė sava itaka kėtuoms šalėms ė anū gīventuojams. Tuokės puolitėkas prīžastīs gal būtė demuograpėnės, naciuonalėstėnės aba akuonuomėnės.
Kateguorėjė:Geuopuolitėka Kateguorėjė:Istuorėjė
Kažemiekā (Jorbarks)
Kažemiekā - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 11 prieteliu.
Sādōtėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Lavuorėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 23 žmuonis.
Kastiokā (Kelmė)
Kastiokā - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Sādōtėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kastiokā (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 17 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Ispanėjė
Istuorėjė
Dabartėnės šalėis ėštakas - 1492 m., kumet Ispanėjė palėka sovėinīta. Ale šalėis terituorėjuo žmuoniū gīvena senē. Seniausė posesalė gīventuojē bova iberā, anū vardo pavadėnts pats posesalis. IX o. pr. Kr. pradžiuo ėš nūdėinas Prancūzėjės i Pirienu posesali persėkielė basku gentīs.
Puolitėnė sėstema
Ispanėjė - kuonstėtocėnė muonarkėjė, valdė šalie dalėnas karalios, dvėjū rūmu Parlamėnts ė Naciuonalėnis sosėrinkėms. Šalėis vīkduomuojė valdė sodara Mėnėstru Tarība, katron vald Viriausībės prezidėnts (tapatėnams Ministrou pėrmėninkou), katruo kandėdatūra pasiūlios Karaliou ėšrenk Naciuonalinis sosėrėnkėms.
Admėnėstracėnis soskīrstīms
Ispanėjė soskīrstīta i 50 pruovincėju, katras sodalintas i 17 autonuomėniu kuolektīvu ė 2 autonuomėnius miestus. Savėvaldūs kuolektīvā (comunidades autónomas):
Be tuo, īr do autonuomėnio miesto:
Gomta
Ispanėjė ožjem šešis septintadalius Iberėjės posēsalė. Pakrontės ėlgoms - 4964 km. Aukštiausis poškis: Teidės kalns Kanaru salūs (3718 m), vuo žemīnė - Mulasėns (3478 m). Ėlgiausės opės - Tachos (Ispanėjuo 727 km, bendros ėlgoms 1007 km) ėr Ebros (928 km).
Žmuonis
Tonkiausē Ispanėjuo rokounamas ispanėškā. Be anuos vairiūs šalėis kraštūs rokounamas ė kėtuom kalbuom, platiausē vartuojamas kataluonu, basku ė galėsu kalbas. Daugoms ispanu īr katalėkā (2020 m. doumenim, 61%).
Gėnklos
thumb|[[Šiaurės Kuoriejė ruoda sava gėnkloutė par parada.]] Gėnklos ī žmuogaus nauduojams pariedīms, skėrts sožaluotė. Gėnklā nauduojamė, ka padėdėntom tuokiu darboutiu kāp mediuojėms, nusėkaltėms, tvarkuos sotoriejėms, gėnība ė vaina vuo kuova. Platesniam kuontekstė gėnklo gal laikītė kuožna bi kon, kas paded igītė taktėni, strategėmi, medegėni vuo pruotėni privaloma prīš neprieteli vuo objekta.