cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Sėmienā
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Bėjuotū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 86 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Starlink
Starlink - JAV bėndruovės SpaceX pruojėkts, katron pagelba būs padoudams pėgos ė krūvuo grēts internets Svietou nauduonont šmuota dėrbtėniu Žemės palīduovu.
Pruojėkts pradiets kortė 2015 m., vuo pėrmuojė 60 palīduovu krūva palēsta 2019 m. gegožė 24 d. Pruojėkta plans ī lėgė 2020 m. i Žemės uorbėta ėšlēst 12 tūkstontiu palīduovu.
Kateguorėjė:bėndruovės Kateguorėjė:internets
Stoporā
Stoporā - Juonėškė rajuonė, Gatautiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 322 prietelē.
Liousa valė
Liousa valia īr sāvuoka, ėšreiškontė ėdieje, ka raciuonalūs veikiejē gal kuontrolioutė sava sprendėmos ė veiksmos, kėtās žuodēs igīvendītė liousa pasėrėnkėma. Puožiūri i liousa valia apsprend santīke terp laisvės ė prīžastėis sopratėms ė gamtuos diesniu prėskīrėms prīžastėniams-determėnėstėniams. Ivaires fėluosuopėnės krīptis liousa valia traktou skėrtėngā, prėklausuomā nu tuo, a vėsė īvīkē īr ėš onksta apėbriežtė, tēpuogė determėnėzma atvejo, a liousa valia gal so anuo kuoegzėstoutė.
Liousas valias sāvuoka īr svarbė vieras, ėtėniam ė muokslėniam kuontekstė.
Liousas valias klausėms īr vėins pagrėndėniu fėluosuopėjuo nu pat anuos pradiuos, i katra atsakīms tebie ėiškuoms.
Gegožė 3
Gegožė 3 dėina īr 123 metu dėina (kelamasēs metās - 124) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Ringaudā
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Rėngaudu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 197 žmuonis. 2009 m. gegožė 20 d. Lietovuos Respoblėkas Prezidents dekretu Nr. 1K-1837 patvėrtėna herba.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Buda
thumb|160px|Buda medėtacėjuo Buda (nū sanskrėta žuodė बुद्, katras reišk „atbudes“) īr Budėzma termins, katras reišk atbudosė, nūšvėitima patīrosė būtībe. Dažnā buda īr vadėnams budėzma pradėninks Sidharta Gautama, no vagol budėzma diesnius kuožnas prietelis gal pataptė buda, tudie Gauthama nebova nē pėrms nē paskotėnis Buda. Buda nier ni dievs, ni pranašos, ni valduovs, ons īr tėktās muokītuos, katras paded žmuoniem pasėiktė nūšvėitėma.
Muozūrėškės (Zarasā)
Muozūrėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Sofuoklis
thumb| Sofuoklis
Sofuoklis (senuobės graiku kalba Σοφοκλῆς, api 496 m. pr. Kr. - 406 m. pr. Kr.) bova Senuobės Graikėjės dramatorgs, žīmos sava tragedėjuom.
Kateguorėjė:Senuobės Graikėjės žmuonis Kateguorėjė:Dramatorgā
Degėmā (Josvainē)
Degėmā - Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 1 prietelės.
Gegožė 4
Gegožė 4 dėina īr 124 metu dėina (kelamasēs metās - 125) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Kroupiū seniūnėjė
Kroupiū seniūnėjė - seniūnėjė Akmenės rajuona rītūs, centros - Kroupē.
Nūruodas
Kateguorėjė:Akmenės rajuona seniūnėjės
Babrauka
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Kambalins
Kambalins (Camballin) ī gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Babrauka
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kambalins
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1952 m. sėikant apdėrbt laukus, katrūs liōb augīnt rīžus.
Babrauka
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Kambalins
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 17.991°S 124.193°E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Pluokštē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Plateliū seniūnėjuo. Anuo gīven 22 žmuonis.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Skalsė
thumb|210px|Skalsragis
Skalsė, kėtap skalsa, sklasuos, skalsragis, skalsos, kaulē ī tuokė grība, katra veisas rogiū varpūs.
Skalsės aug rogė varpas žėidūs, sīkēs ėšaugėn tuokius ėšėlgus, lėnktus, kėitus, joudā viuoletėnės barvas ragus, ėlgoma 1-3 cm. Šēp, ėšruod kap kuokis jouds grūds.
Mėltā so skalsėm trocīzna ī, tūs grībūs ī tuokė kvaišala LSD, nug katrou apkvaišt svāmie. Tas tepuogė liekvarsta ī nug aukšta kraujė spaudėma, dėrgloma (nervu), ėšsekėma, namėgas.
Rogiūs skalsės rondas kap vasara ėštėsā līn, laikas dargana, rūks.
Būktās ėš skalsiu senuobie tīčiuom liuob dėrbtė kvaišala, katros bovė̄s raganu, laumiu gierals. Tap mīslėn dr. Nėjuolė Laurinkienė.
thumb|left|200px|[[Grūdā so skalsėm]]
Kateguorėjė:Grības
Vanagīnė (Joudopė)
Vanagė̄nė - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Malvėnu vaina
Malvėnū kars īr vaina, katrs vīka 1982 m. balondė 2 - bėrželė 14 d. terp Argentėnuos ėr JK diel Malvėnū salū. Argentėneitiu karē, vadovaunami generuola Leopuolda Galtėjėrė īsiveržė i salas, nuoriedami sogrāžīntė anas Argentėnā. Bet onglā atkovuojė salas ėr ītvirtėna sava rieda.
Ibn Batuta
thumb|250px|1878 m. numalevuots abruozdos, katramė pavaizdouts Ibn Batuta (dešėnie) so gėdo (kairie) Ėgėptė Ibn Batuta (, Ibn Baṭṭūṭah; tėkros vards Abū ‘Abd Allāh Muḥammad Ibn ‘Abd Allāh Al‑Lawātī Aṭ‑Ṭanjī Ibn Baṭṭūṭah) 1304 m. vasarė 24 d. Tanžerė (Maruoks) – 1368 m. aba 1369 m. tinās pat) bova Vėdoromžiu Maruoka berberu keliauninks ė pėrklīs. Keliuonies praleida 29 metos ė apkeliava mažne ciela islama svieta. Soltunou rekomendavos pradiejė ožrašėnietė sava keliuonės. Ale īr mėzernā inpuormacėjės aple IbnaBatuta gīvenėma bėngos knīga rašītė (1355 m.)
Kateguorėjė:Arabu keliauninkā
Mekē
Mekē - Juonėškė rajuonė, Gatautiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 198 prietelē. Miestalie ėšlėke malūna grioviesē.
Skrondienā
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. Anuo gīven 23 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Nirvana
Nirvana īr galotėnis atbudėms, nūšvėitėms Budėzmė. Nirvana īr pasėikiama, kumet atsėsakuoma troškėmu, neapīkontos ė nežinuojėma. Kas pasėik nirvana, tas ėšsėvaduo nū dharmas (gīvenėma tekinė).
1819
1819 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided pėnktadienī.
Kokarėškis
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Nirvana
Kateguorėjė:Budėzmos
1819
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Dėidelopė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Bezduoniū seniūnėjuo. Anuo gīven 12 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Nuoreikėškės
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Rėngaudu seniūnėjuo. Seniūnėjės cėntros.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 383 žmuonis. 2007 metās notėka Svieta arėma čempijuonats.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Laima Domikaitė
Laima Domikaitė (g. 1958 m. bėrželė 16 d. Vėlniou) īr Lietovuos operas dainėnikė, mecuosuoprans.
Biuograpėjė
1983 m. bėngė Lietovuos kuoncervatuorėjė, E. Dirsienės klase. Nū 1983 m. Lietovuos nacionalėnė operas ė baleta tētra suolėstė. 1984–1985 m. stažavas Maskvuos dėdliajam tētrė. 1991 m. stažavas Graca (Austrėjė) aukštuojuo mozėkas muokīkluo (pas L. Šokītė).
Domikaitė, Laima
Žuolininkīstė
Žuolininkīstė īr senuobėnis ožsėjėmėms gīdīmō vaistažuolėm. Tep pat žuoleliu rinkėms, keravuojėms, preparatu padėrbėms. Lėgė pasėdedont dabartėnē medėcėnā ė farmacėjē, žuolininkīstė bova pagrindėnis žmuoniū gīdīma būds.
Senuobė žīnē, raganas draugom so gīdīmō žuolelėm da taikė kerus, ožkalbiejėmus.
Kateguorėjė:Gīdėms
Snorri Sturluson
thumb|Snorri Sturluson
Džeris Jongs
thumb|right|260px|Džeris Jongs [[2007 m. padėrbta puortegrapėjė]]
Snorri Sturluson
Snorri Sturluson (1178 – 1241 m. siejės 23) bova islandu istuorėks, puoets ė puolitėks.
Džeris Jongs
Džeris Jongs (kėnėškā: 楊致遠,, g. 1968 m.) ī kėlėma ėš Taivanė JAV kuompiuteriu pruogramoutuos, vėins ėš 2 žmuoniu 1994 m. īkūrosiu interneta paslaugu bėndruovė „Yahoo!“. Ons gėmė Taivanė ė pri gėmėma anuo vards bova Yang Chih-Yuan.
Kateguorėjė:JAV žmuonis
Snorri Sturluson
Kateguorėjė:Islandėjės rašītuojē Kateguorėjė:Islandėjės puoetā Kateguorėjė:Islandėjės puolitėkā
Šauklē (Telšē)
Šauklē - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo, ož 2 km ī vakaros nu Varniū. Anuo gīven 35 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Nutokėms
Nutokėms īr tuokė medicėnėnė būklė, kumet kūna rėibalū prisėkaup ligė tuokė līgė, ka tas gal zalītė svēkata. Paprastā nutokosēs īr skaituomė žmuonis, katrū pamieruots kūna masės indeksos īr daugiau kāp 30 kg/m 2,, vuo tarps 25–30 kg/m 2, ožskaituoms vėršomsvuorio. Kai katruos Rītū Azėjės šalīs tas ruodėklis īr žemėsnis. So nutokėmo atsėrond dėdesnė tėkėmībė vairiuoms lėguoms sosėrgtė, īpatėngā šėrdėis ė kraujagīsliu lėguom, ontra līgė dijabeto, obstrukcėnė mėiga apniejė, kai katrās viežēs, osteoartrito ė depresėjė.
Kateguorėjė:Lėgas
Gegožė 5
Gegožė 5 dėina īr 125 metu dėina (kelamasēs metās - 126) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Ficroj Krosings
Fitzroy Crossing - gīvenvėitė vakarū Australėjuo. Pašta kuods īr 6765.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta XX o. pradiuo.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 18°11′40″S 125°34′00″E.
Lītos
thumb|right|240px|Atēn lītos
Ficroj Krosings
Geuograpėjė
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Lītos
Lītos īr tuokis uors (atmuospėras rēškėnīs), kāp ėš debesū ont žemės pavėršė krent atskėrė ondens lašā (0,3-3 mm dėdloma). Lītos īr dėdlē svarbos Žemės hėdroluogėnem tekėnie.
Vagol sava būda lītos būn:
Kateguorėjė:Uorā
Kuošē I
Kuošē I ī suoda Šėlalės rajuonė, Bėjuotū seniūnėjuo, 3 km i šiaurė nug Bėjotū, prī Peluos opėis. Šalėp suodas ēn Žemaitiu plents. Kuošiūs aug sens Pasuodas ōžouls.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 136 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Kompoulē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 93 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Galiakaimis
Gailiakaimis - Kiedainiu rajuonė, Juosvainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Pūčkuorē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žemaitiu Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo gīven 86 žmuonis. Patenk i Žemaitėjės NP. Pri suodnas stūksa pėliakalnis.
Sidharta Gautama
thumb|150px Sidharta Gautama īr budėzma pradėninks, legendinis Indėjės prėncos, da vadėnams Buda Šakjamūniu. Dažnā vėinuodėnams so buda, no Sidharta bova tėktās vėins ėš budu. Ons gėmė aple 560 m. pr. m. e. Jaunīstē Sidharta bova tortėngs, biedu nematontis prėncos, ons bova apsėžanėjės so prėncėsė Jašodhara. Nū paskum Sidharta sosėmislėjė, ka tēp gīvendams ons nesopras kančiu ė skausma prižastiu, ožtat palėka sava šėima ė patapa vėinouliu atsėskīreliu. Ons sotėka daugel vėsuokiu muokītuoju, stodėjava vėsuokes vieras no atsakīma nerada. Tumet ons pats pradiejė ėiškuotė prižastiu ė toriedams 35 metus patīrė nūšvėitėma puo Bodhi mediu. Gautama tumet pradieja skeistė sava ėšminti aple kentiejėma ėr ėšsėvadavėma nū anuo.
Galiakaimis
Istuorėjė
2001 m. suoduo gīvena 23 žmuonis.
1813
1813 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided pėnktadienī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Sidharta Gautama
Kateguorėjė:Budėzmos
Vaistažuolės
Vaistažuolės īr vairiausės žuolės, katras īr tinkamas gīdīmō. Ėš anū dėrbamas erbatas, ožpėlā, nūvėrā, kuompresā, ė kt., katrėi pagelbie gīdont lėgas aba īr nauduojamė sėikont nu anū daboutėis.
Pūčkuorē
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Vaistažuolės
Nu senuobės kuožna gaspadėnė liuob rinktė vaistažuolės laukūs, pėivūs, medies, ožsiaugintė sava žuolėninkė. Patėi dėdlė̄jė gīdītuojē vaistažuolėm liuob būs šaukiami žīniounēs, žuolėninkās.
Vaistažuolės daugiausē rėnk pavasarė ė vasaras pradiuo, īpatingā par Švėnta Juoni.
Nuognē žėnuomas vaistažuolės:
Vaistėniu savībiu tepuogė tora ėr ougas (mielīnės, avėitės, ašuoklē, spangoulės), medē (pošės, lėipa).
Zagorėškė
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Vaistažuolės
Kateguorėjė:Augalā Kateguorėjė:Gīdėms
Dargē (Juonėškės)
Dargē - Juonėškė rajuonė, Gatautiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 97 prietelē.
Lėmarkā
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Plotėškiu seniūnėjuo.
Deriuonīs
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Lėmarkā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Deriuonīs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 21 žmuogos.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Kuba
Kuba o Kubuos respoblėka īr valstībė Vest Indėjuo, Karėbu jūruo, Kubuos ėr Choventoda saluos. Kubuo īr komonėstėnė santvarka.
Kateguorėjė:Šiaurės Amerėkas valstībės
Dalai Lama
Dalai Lama īr Tibeta budėzma vaduovs. Vagol laimaizma tradėcėjė Dalai Lama īr Budas reinkarnacėjė. Dalai Lama īr parenkams nū XIV o.
Nūnā jau īr Dalai Lama XIV Tenzin Gyatso.
Kateguorėjė:Budėzmos
Strėmėlėškės
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Kroupiū seniūnėjuo.
Juonienā (Bezduonis)
Juonienā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Bezduoniū seniūnėjuo. Anuo gīven 10 žmuoniū.
Strėmėlėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Juonienā (Bezduonis)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Antėninkā
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Bėjuotū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Aple suodna nuognē ėšgoldīta 1562 metās Karšovuos valstiaus ėnventuoriou, ton gadīnie suodna prėgolė Pašėlės vātīstē. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 36 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Aglouna (Šešovės)
Aglouna īr opės pėitū Žemaitėjuo, Šėlalės ė Tauragies rajuonūs, Šešovėis dešėnė šmuota intaks.
Prasided Žemaitiu aukštomuos pėitū posie, šalėp Dvarvėitiu, 7 km i vakarus nū Skaudvėlės. Tek ont pėitū par Karšovuos žemoma, sotek so Šešovė prī Gaurātiu suodas.
Opėis slienis īr aple 200 m platoma. Aglouna parkert kel’s Šiaulē–Tėžė (3 sīkius) ė gelžkelis Radvėliškis–Pagiegē.
Intakā: Doubātė, Aglouna (kairiūjo), Stintios (dešėnis).
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Šalaujis
Šalaujis (svetėmšalis, ožsėinėitis) īr prietėlios, katros īr atvīkes ėš svetiuos šalėis.
Daba šalaujo teisėškā laikuoms tuokis žmuogos, katros tor kėtuokė pilėitībė nego tuos šalėis, katrou gīven, ar katros jos netor.
Kateguorėjė:Teisė
Alfreds Bomblauskis
thumb|right|200px|Alfredas Bumblauskas Alfreds Bomblauskis (, g. 1956 m. lapkristė 18 d. Telšiūs) - Lietovuos ė Žemaitėjės istuorėks.
Biuograpėjė
1974 m. A. Bomblauskis bėngė Telšiū Žemaitės vėdorėnė muokīkla, 1974-1979 m. stodėjava Vėlniaus universitetė istuorėjė, vuo nug 1979 m. pradiejė diestītė tuo Universiteta istuorėjes fakultetė. 1987 m. apgīnė daktara disertacėjė tema "Refuormacėjės genezė LDK". 1998 m. Lietovuos Naciuonalėnės koltūras premėjės laurēts. 1999 m. S. Daukanta literatūrėnės premėjės laurēts. Lėnkėjės Respoblėkas uordėna "Ož ožslūgas Lėnkėjės respoblėkā" Riterė ė karėninkā krīžiu kavalierios. 2001 m. apduovėniouts Lėnkėjės ė Lietovuos parlamėntėnės asambliejės premėjė.
Žiuogė
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. Anuo gīven 11 prieteliu.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Ažomedis
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Puoškuoniu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Satjadžits Rėjos
thumb|190px|1997 m. abruozdos Satjadžits Rėjos (g. 1921 m. gegožės 2 d. Kalkutuo – m. 1992 m. balondė 22 d., tinās pat) – vėins žėnuomiausiu Indėjės (bengalu) kėna režėsieriu. Tēpuogė bova scenarėstos, vākū rašītuos, kompozėtuorios.
Kateguorėjė:Indėjės rašītuojē Kateguorėjė:Filmū režisierē Kateguorėjė:Kompozėtuorē Kateguorėjė:Vākū rašītuojē
Vėrbalėškē (Kauns)
Vėrbalėškē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Rėngaudu seniūnėjuo.
Galulaukē
Galulaukē - Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 36 prietelē.
Vėrbalėškē (Kauns)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 165 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Vėštagerklis
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Sendvarė seniūnėjė
Sendvarė seniūnėjė  – seniūnėjė Klaipiedas rajuona vakarūs, šalėp Klaipedas miesta, centros – Slengē.
Nūruodas
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona seniūnėjės
Deivėds Filo
thumb|right|Deivėds Filo
Deivėds Filo (, g. 1966 m. balondė 20 d.) ī amerėkuonu kuompiuteriu pruogramoutuos, vėins ėš 2 žmuoniu 1994 m. īkūrosiu interneta puoslaugiu bėndruovė „Yahoo!“. Ī žanuots ė tora vėina vāka.
Kateguorėjė:JAV žmuonis
Levs Tuolstuos
thumb|right|Levs Tuolstuos
Gegožė 6
Gegožė 6 dėina īr 126 metu dėina (kelamasēs metās - 127) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Bardē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Bėjuotū seniūnėjuo.
Levs Tuolstuos
Tuolstuos
Gegožė 6
Smertis
Kateguorėjė:Dėinas
Bardē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 89 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Raúl Castro
thumb|right|200px|Raúl Castro
Raulis Kastros (Raúl Castro Ruz; g. 1931 m. bėrželė 1 d.) - laikėnasės Kubas prėzidėnts ėr gīnības mėnėstros, pavadaunantis sava bruoli Fidel Castro.
Gana
Gana īr valstībė Vakarū Afrėkuo. Robežioujas so Dramblė Kaula Kronto, Burkina Faso, Tuogo tēpuogi skalaun Atlanta ondenīns.
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Sėlezu kalba
Sėlezu kalba (Sėlezėškā: ślōnskŏ gŏdka, ślōnski, tēpat po naszymu) īr kalba, katron rokounas žmuonis Aukštesniuosės Sėlėzėjės regėjuonė (Lenkėjuo), Čekėjuo ė Vuokītėjuo. 2011 m. aple 509 000 sėlezu pamėnavuojė kāp gėmtuojė.
Sėlezu kalba artėma lėnku kalbā, diel ton mėslėjama, ka ta īr ne liousa kalba, vuo lėnku kalbuos akcents.
Alfabets
Īr kelė sėlezu kalbuos alfabetā. 2010 metās bova sokorts naujasės sėlezu kalbuos alfabets (so 10 sėlezu kalbā bodingu raidiu), katras īr platē nauduojams internetė ė vikipedėjuo sėlezu kalba:
Aa Ãã Bb Cc Ćć Dd Ee Ff Gg Hh Ii Jj Kk Ll Łł Mm Nn Ńń Oo Ŏŏ Ōō Ôô Õõ Pp Rr Ss Śś Tt Uu Ww Yy Zz Źź Żż
Nūruodas
Kateguorėjė:Slavu kalbas
Zduonėškė
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. Anuo gīven 50 prieteliu.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Daugalātē
Daugalātē - Juonėškė rajuonė, Gatautiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 17 prieteliu.
Ožpelkē
Ožpelkē īr suodnas:
1803
1803 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided šeštadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Griuovėnā
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Gegožė 7
Gegožė 7 dėina īr 127 metu dėina (kelamasēs metās - 128) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Erikins
Erikin - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Gegožė 7
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Erikins
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1921 m.
Karklienu ežers
Karklienu ežers īr ežers Lietovuo, Rītū Žemaitėjuo, Kelmės rajuonė, aplė 8 km ont šiaurės vakarū nug Kražiu ė 2 km ont pėitrītiu nug Karklienu. Anon ėlgoms 1,1 km ī, pluotībė lėgo 0,65 km ī. Krontā daugomuo žemi, pelkieti ī, apaugė̄ medė. Šiaurėnie posie ī salalė (0,05 ha).
Erikins
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 31.933°S 117.883°E. Miestalės īr netuolėi nū Salt River opės.
Karklienu ežers
I ežera itek ėr ėštek pu opiekšli (Dobīsas basēns)
Riežgalē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Plateliū seniūnėjuo. Anuo gīven 30 žmuoniū.
Karklienu ežers
Ont pėitrītėnė kronta stuov Pažerė suoda.
Erikins
Geuograpėjė
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Riežgalē
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Laurā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Bezduoniū seniūnėjuo. Anuo gīven 12 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Zadouja
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 28 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Dėlbėnā (Gatautē)
Dėlbėnā - Juonėškė rajuonė, Gatautiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Vīdmontā (Telšē)
Vīdmontā - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. Anuo gīven 19 prieteliu.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Svėrėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Vergėlėjos
Poblėjos Vergėlėjos Maruons (70-19 m. pr. Kr.), žėnuoms kāp Vergėlėjos, bova klasėkėnis ruomienu puoets.
Kateguorėjė:Senuobės Ruomas rašītuojē Kateguorėjė:Antėkas puoetā
Vincėnts Koprīs
Vincėnts Narėmonts Koprīs (1937 m. kuova 25 d. – 2022 m. spalė 2 d. Vėlniou) bova Lietovuos uoperas dainėniks, buosos.
Biuograpėjė
1941 m. bėrželė 14 d. suovietā ėštriemė anuo so vėsa šėima i Sėbėra. Anuo tievs žova lagerie Krasnuojarska kraštė. Muotėna so ketorēs vakās bova ėštremta i Altajaus krašta. 1947 m. J. Kuprienė slapta so vakās pabiega i Lietova, bat pū dviejū metū viel bova areštuotė ė ėštremtė i Sėbėra. Mozėkas pradiejė muokintėis muokīkluo pas ėštremta lietoviū muokītuoja Mīkola Simonaitė. 1961 m. bėngė Sverdluovska kuoncervatuorėjės F. Obrazcovskajas klasė. 1959–1968 m. Sverdluovska, 1968–2000 m. Lietovuos uoperas ė baleta teatra suolėsts.
Šašoulietis
thumb|250px|Šašoulietē vakara čieso
Žaibs
thumb|right|240px|Žaibavėms Žaibs īr natoralė gamtėnė alektros ėškruova, katra vīkst audruos čieso. Daugoms žaibū tronk 1/4 sekondės ė tor 100 MV ītampa bei 60-170 kA galėngoma sruove. Žaibs trenk ėš debesėis ī debesi, vo ėš debesū ī Žeme.
Nuognē nedažnā pasėtaik ė kamūlėnis žaibs.
Šašoulietis
Šašoulietis (šešielis) īr vėita, i katran tėisiuogē nepakliūn švėisuos spėndolē diel dākta, katros ožstuo švėisa. Šašoulietis patamp tuokės skvarmas kāp ė švėisa ožstuojontė kliūtės (žmuogos, medis, noms).
Žaibs
Åska
Šašoulietis
Gamtuo šašoulietis būn patsā trompiausis vėdodėinie, kūmet Saulės spėndolē krent bavēk tėisē ėš vėršous, a patsā ėlgiausis būn vielā vakarė (īpatingā žėima), kumet spėndolē drėikias šalep žemės.
Vėita, katra tonkē būn šašoulietie īr vadėnama ūksmė, paviesio'.
Mėtkūnā
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Rėngaudu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 163 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Žiuogėškis
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Dauba
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Bėjuotū seniūnėjuo.
Žiuogėškis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Dauba
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Baltėjės mėkrarajuons
Baltėjės mėkrarajuons - (lt: Baltijos mikrorajonas) īr Klaipiedas miesta dalės.
Mėkrarajuons īr i šiauri nu Pīmpininku.
Baltėjės mėkrarajuonė vēk keli vākū darželē, muokīklas, kelės kriautovės, svēkatėngoma cėntros. Tas īr dėliausē XX o. pabėnguo ėšbūdavouts mėkrarajuons.
Baltotē (Šalčėninkā)
Baltotē - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Puoškuoniu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Eradu
Eradu - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1920 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 28°41′S 115°02′E. Miestalės īr ož 34 km i rītū šmuota nū Geraldtona miestalė.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Šlaitā (Zarasā)
Šlaitā - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Šašoulietis
Kateguorėjė:Gomtuos rēškėnē
Žīgis (opės)
Žīgis īr opiesmos Žemaitėjuo, Klaipiedas rajuonė ė Rėitava savėvaldībie. Prigol prī Jūras basēna ė īr Lētausa dešėnīsis intaks.
Grašva
Grašva īr mažos kaimalis Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo, 3 km i šiaurės rītos nu Ongėriū, pri Josvainiu mėška. Grašvuo gīven 6 prietelē.
Gabē
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Plotėškiu seniūnėjuo.
Eglīnlaukės
Eglīnlaukės - Juonėškė rajuonė, Gatautiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven vėins prietelės.
Grašva
Kateguorėjė:Kiedainiu rajuona gīvenvėitės
Gabē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Žīgis (opės)
Žīgis prasided Dauskiu medie, natuol Lelienu suodas par opė ēn kel’s 2224  Endrė̄javs–Stančaitē–Jodrienā, Pradiuo Žīgis tek par ganīklas, laukus, vaga padėrbta meliuoracėjės griuovio. Paskom tek Žīgis par medė, anou vaga vingorioun. Kėrtė̄s plėnta A1  Vėlnios–Kauns–Klaipieda sotek so Lētauso prī Spraudė.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Gegožė 8
Gegožė 8 dėina īr 128 metu dėina (kelamasēs metās - 129) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
FC San Paulos
thumb|right|FC San Paulos FC San Paulos (portugalėškā: São Paulo Futebol Clube) - īr Brazilijuo futbuola klubs. Ans īr ėš San Paulos.
Jakā
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Sendvare seniūnėjuo. Īr pašts (LT-96041).
FC San Paulos
Nūruodas
FC San Paulas Kateguorėjė:San Paulos Kateguorėjė:Brazilėjė
Jakā
Istuorėjė
2001 m. Jakūs gīvena 603 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Gegožė 8
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Fidel Castro
thumb|180px|Fidelis Kastros, 2003 Fidelis Kastros (Fidel Alejandro Castro Ruz (13px| audio) ; g. 1926 m. rogpjūtė 13 d. – 2016 m. rogpjūtė 25 d.) bova Kubas prėzėdents (paskom sava parēgas parleidė̄s bruoliou Rauliou Kastou), Kubas kuomonėstu partėjės sekretuorios.
Ons krūvuo so Čė Gevara vaduovava revoliocėjē prīš JAV itaisīsta diktatuoriu Folchensėju Batėsta. Fidelis Kastros bova dėdlis kovoutuos prīš JAV kapėtalėzma ėr imperialėzma, ons bova suocėalėstiniu valstībiu (kap Venesoela, Nėkaragva, Brazilėjė) draugs.
Anam vaduovaunont, Kuba kariava tretiuojė svieta valstībiu vainuos, kap pvz. nug 1975 m. lėgė 1989 m. Kubas kariauna kariava Anguolas pilėitėnie vainuo.
Castro, Fidel
Gausontė
Gausontė īr opės pėitrītiu Žemaitėjuo; Mėtovuos kairė šmuota intaks. Prasided Raseiniu rajuonė, i pėitvakarius nug Ariuogalas, natuol autuostradas A1. Tek ont pėitvakariu par Jorbarka rajuona. Žemopie tek līgē so Mėtova, so katra sotek Tamuošiūs. Prī Gausontės stuov': Pagausontīs, Pagausontīs II, Gausontiškē, Tamuošē.
Intakā:
Fukušimas prefektūra
Fukušimas prefektūra  – Japuonėjės prefektūra, asontė Tohoku regijuonė, Honšiū saluo. Suostėnė – Fukušima. Prefektūra īr isėkūrosė ont seismėškā dėdlē aktīvės žemės — čiuonās XXI o. jau bova do magtīngo žemės kustiejėmo (2011 m. ė 2022 m.), par katrūs žova žmuoniū.
Kateguorėjė:Japuonėjės prefektūras
Vėljams Vordsvuorts
thumb|250px|V. Vordsvuorts Vėljams Vordsvuorts (William Wordsworth, 1770 m. balondė 7 – 1850 m. balondė 23 d.) bova dėdlis onglu puoets ruomantėstos.
Kateguorėjė:Ruomantėzmos Kateguorėjė:Onglėjės puoetā
Kuosuovs
Kuosuovs (serbu kalba Косово и Метохија) īr dalėnā pripažėnta valstībė Euruopuo, Balkanūs, Serbėjė ana laika sava pruovėncėjė. Robežioujas so Makedonėjė, Bosnėjė ėr Hercuogovėna, Joudkalnėjė ėr Serbėjė. Suostėnė īr Prėštėnas miests.
Naprėklausuomībė savavalėškā nū Serbėjės paskelbė 2007 m. vasarė 17 d.
Kuosuova geuograpėjė
300px|left|thumb|Kuosuova geuograpėnės vaizds
Kuosuovs - īr nadėdlė valstībė Balkanūs, ana nator priējėma pri nikuokiuos jūras.
Kateguorėjė:Kuosuovs
Dundūlis
雷
Balondē (Tauragie)
Balondē  - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo gīven 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Drojė
Intaks – Viesa (dešėnīsis).
Ciela vaga ėštėisinta ī. Prī opiesma stuov Lingienu ė Naujūju Kalniškiu suodė. Žemopie gausoms alku, senuobėniu kapeliu. Par Drojė nug sena ēn robežios terp dūnėninku ė dounėninku.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis Kateguorėjė:Telšiū rajuons
Skersabalē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Bezduoniū seniūnėjuo. Anuo gīven 60 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Saunuorē I
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Kroupiū seniūnėjuo.
Bondožē
Bandōžē - (lt.: Bandužiai) īr Klaipiedas miesta dalis, asonti miestā pėitūs.
Kateguorėjė:Klaipiedas miesta dalīs
Saunuorē I
Istuorėjė
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Vembūtā (Varnē)
Vembūtā - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. Anuo gīven 9 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Gegožė 9
Gegožė 9 dėina īr 129 metu dėina (kelamasēs metās - 130) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Ėždagā
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 31 žmuogos.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Gėbraltars
thumb|right|267px|Gėbraltara skala
Gėbraltars ī Jongtėnės Karalīstės ožjūrė žemė, katra ēn pėitvakariu Euruopuo, terp Euruopas ė Afrėkas, ė terp Atlanta ondenīna ė Vėdoržemė jūras. Gėbraltars ī pusiasalie, šiaurės šmuotė ī robežios so Ispanėjė. Gėbealtars ī mėzerna mažos, anuo pluots ī 6,7 km². Gėbraltars tor 1,2 km ėlgoma robežio so Ėspanėjė.
Kateguorėjė:Geuograpėjė Kateguorėjė:Jongtėnė Karalīstė
Prėštėna
Prėštėna (serb. Приштина, alban. – Prishtinë) īr Kuosuova suostėnė. Anuo gėven aple 500 tūkstontiū žmuoniu, katru dėdliuojė dalės īr albanā, tēp pat mažesnēs skaitlēs gėven serbā, buosnē ė čėguonā.
Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Kuosuova miestā
Gedēkē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Bėjuotū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Pīplē (Kauns)
Pīplē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Rėngaudu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 139 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Šeškotē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Bezduoniū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 m. Šeškotiūs gīvena 10 žmuoniu.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Gegožė 10
Gegožė 10 dėina īr 130 metu dėina (kelamasēs metās - 131) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Vu Čenjens
Vu Čenjens (tradėcėnė kėnu kalba: 吳承恩; sopaparstėnta kėnu kalba: 吴承恩; pinyin: Wú Chéng'ēn), pagarbos vards Ruzhong (汝忠, api 1500-1582 m.) bova kėnu rašītuos ė Ming dinastėjės puoets.
Kateguorėjė:Kėnėjės rašītuojē
Salėnē (Ontazavė)
Salėnē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Gaudėkē
Gaudėkē - Juonėškė rajuonė, Gatautiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 m. suoduo gīvena 17 žmuoniu.
Šėnkavėškis
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Plotėškiu seniūnėjuo.
Vīžounelės
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo, ož 4 i šiaurės rītu šmuota nūg Otenuos. Ī ėšlėkė dvara bodīnkā, parks.
Šėnkavėškis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Varnelē
Varnelē ī suoda Žemaitėjuo, Telšiū rajuonė, Varniu miesta ėr apīlinkės seniūnėjuo, 7 km i vakarū posė nug Varniu. Anuo gīven 76 prietelē. Suoda stuov ont kelė Tverā-Varnē.
Vīžounelės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuonis.
Šėnkavėškis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Varnelē
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Vīžounelės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Aukštkėimē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Sendvare seniūnėjuo. Anuo gīven 118 žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Jamaika
Jamaika īr valstībė Vest Indėjuo, Karėbu jūruo, Jamaikuos saluo.
Kateguorėjė:Šiaurės Amerėkas valstībės
Barškē
Barškē - īr Klaipiedas miestā dalis, katros īr rītėnė̄ Klaipiedas dalī.
Gedvānē (Juonėškės)
Gedvānē - Juonėškė rajuonė, Gatautiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 54 prietelē.
Graužē (Josvainē)
Grautē - Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
Šalėp suodnas 1938 metās bove tėrts sens kaps, katram bova sūrasts luobis, kėts luobis bova atrasts Graužiūs 1939 metās. Graužiūs 2001 metās gīvena 61 prietelės.
Pasartė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Spāgē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Kroupiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 98 žmuonis.
Ožpelkē (Plongė)
Ožpelkē īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Plateliū seniūnėjuo. Anuo gīven 51 žmuoniū. Suodna patenk i Žemaitėjės NP. Pri šiaurinė šmuota prieina Muontvīdinės mėšks, katramė irengts Ožpelkiū telmaluogėnis draustėnis. Pri kelė i Duovainos stūksa Ožpelkiū pėliakalnis.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Gvėniejė
Gvėniejė ī valstībė Vakarū Afrėkuo. Robežioujas so Dramblė Kaula Kronto, Malio, Bisau Gvėniejė, Siera Leuonė, Senegalo, Liberėjė, tepuogė anā ėš vakarū skalaun Atlanta ondenīns.
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Armanėškē (suoda)
Armanėškē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Rėngaudu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Audra
thumb|right|240px|Audra Audra īr tuokis uora rēškėnīs, katros pasirēšk stiprio viejē sostipriejėmo, stiprio lītom (liūtėm), tepuogė perkūnėjė. Audruos čieso gal kiltė viesols, ėškrėst kroša. Īpatingā magtinga, vuo trompa audra vadėnama škvalo (bongo), aba ėlga audra – oragano.
Kateguorėjė:Uorā
Manausos
Manausos ī miests šiaurės Brazėlėjuo, prī Amazuonės ė Negra opiu sotekiejėma. Tas ī dėdliausis miests Amazuonėjės medies ė 7 palē gīventuojū skaitliu miests Brazėlėjuo.
Kateguorėjė:Brazilėjės miestā
Šėls
thumb|250px|Šėls Vėlniou
Šėls aba šėlīns ī tuokė medė, katruo daugomuo aug pošis, vuo dėrva ī lėngva, skordė (šėlžemis). Sīkiom so pošėm šėlė da šmuotās aug beržā, eglės ė kėti medē. Šėls ta švėisė medė ī, čiuonās bavēk nie krūmu, kūlīnu, mažū medaliu, tėktās pasitaik šermokšliu, iegliu. Šėla žemie aug broknis, mielenės, vairės samanas, kerpės, gausē vėnšt šėlā.
Žemaitėjuo šėlū nie gausē, vuo ė tėi, katrėi ī, mažiokā. Rasiet, gausoms šėlū Lietovuo ta Aukštaitėjuo ė Dzūkėjuo ī, katrou vėituo anėi aug cielās šmuotās daug kėliuometru.
Kateguorėjė:Medė
Kosuova vieleva
thumb|right|250px|Kuosuova vieleva
Kuosuova vieleva - uofėcēlē prijimta Kuosuova valstībės vieleva 2008 m. vasarė 17 d., kumet paskelbė Kuosuova liousībė nu Serbėjės.
Zamečkavs
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Bezduoniū seniūnėjuo. Anuo gīven 12 žmuoniū.
Kosuova vieleva
Vieleva tor mielėnas barvas lauka, ont katruo īr žemielapis Kuosuova ė šešės žvaiždės, simbolėzounontės pagrindėnės šešės Kuosava tautas.
Kateguorėjė:Kuosuovs Kateguorėjė:Vielevas
Zamečkavs
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Gegožė 11
Gegožė 11 dėina īr 131 metu dėina (kelamasēs metās - 132) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Eneabba
Eneabba - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1961 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 29°49′S 115°16′E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Gėrgždā
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo gīven 29 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Ramuošėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 21 žmuogos.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Opetas
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. Anuo gīven vėins prietelės.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Gėrkontē
Gėrkontē - Juonėškė rajuonė, Gatautiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 21 prietelės.
FK Sūduva
FK Sūduva īr Lietovuos futbuola klubs. Ans īr ėš Marėjampuolės.
Šaltenē
Sūduva
Krėvis
Krėvis a Krėviu krėvaitis senuovės baltu vieruo bova vīriausis žīnīs. Ons turiedava lazda, vadėnama krėvūlė. Krėvė šventuovė bova vadėnama romuovė, katruo korėnas šventuojė ognis.
Kateguorėjė:Baltu viera
Perkūnėjė
thumb|right|240px|Žaibs perkūnėjės metu Perkūnėjė īr oudra, katros čieso žaibuo ė greud graustėnis.
Kateguorėjė:Uorā
Kalnėškē (Bėjuotā)
Kalnėškē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Bėjuotū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Kalnovienā
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Sendvare seniūnėjuo. Anuo gīven 135 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Ivanėškē (Josvainē)
Ivanėškē - Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 10 prieteliu.
Visvainē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Plateliū seniūnėjuo ė Žemaitiu Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo gīven 61 žmuonis. Suodna patenk i Žemaitėjės NP. Pri pėitvakarėnė šmuota telkša Plateliū ežers.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Gegožė 12
Gegožė 12 dėina īr 132 metu dėina (kelamasēs metās - 133) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Bėžā
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Marcėnkuoniu seniūnėjuo. Anuo gīven 1 žmuogos.
Bajuorā (Kauns)
Bajuorā - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Rėngaudu seniūnėjuo.
Bėžā
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Bajuorā (Kauns)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Masiela Lusha
thumb|right|Masiela Lusha Masiela Lusha (1985 m. siejės 23 d. Tėranuo, Albanėjuo - ) - JAV aktuorė ė dainėninkė. Ėšgarsiejė vaidėndama fėlmūs Time of the Comet, Blood: The Last Vampire, Ballad of Broken Angels. Ana gėmė Albanėjuo, bat būdams vāks liōb gīvent ė Vengrėjuo, Austrėjuo. I Amerėka parsėkraustė 1993 metās.
Daugolē
Daugulē - īr Klaipiedas miestā dalis, katros īr šiaurėnie Klaipiedas dalī.
Masiela Lusha
Fėlmuograpėjė
Kateguorėjė:JAV aktuorē
Pakerē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 25 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Alma Adamkienė
Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Bambalā (Akmenė)
Bambalā - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Kroupiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Ivuoškē
Ivuoškē - Juonėškė rajuonė, Gatautiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 22 prietelē.
Šaukštielės
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. Anuo gīven 8 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Krēvienā (Vėlnios)
Krēvienā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Bezduoniū seniūnėjuo. Anuo gīven 21 žmuoniū.
Gegožė 13
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Pinkavėškis
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Plotėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Zuobėlā
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Plateliū seniūnėjuo. Anuo gīven 50 žmuoniū.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Vaidila
Vaidila senuovės baltu vieruo bova žīnīs, katros bova dėdlē vėsu gerbiams ė muokiejė vestė apeigas. Muotrėškas bova vadėnamas vaidėlotėmis.
Klabā (Bėjuotā)
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Bėjuotū seniūnėjuo, i pėitū šmuota nū kele A1. Aukštiausės suodnas tašks - 155,8 m vėrš jūras līge.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Meletėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Elekers
Elleker - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta XIX o. paskotėnēm dešīmtmetie. Miestalė soplanava Western Australian Land Company kuompanėjė.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 35°01′00″S 117°43′00″E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Džefs Bezosos
thumb|right|222px|Džefs Bezosos [[2017 m.]]
Rieznīčė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 31 žmuogos.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Džefs Bezosos
1994 m. lėipas 5 d. sava garažė ėkūrė interneta prekības bėndruovė „Amazon“.
Lėipaluotā (Bezduonis)
Lėipaluotā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Bezduoniū seniūnėjuo. Anuo gīven vėins žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Žīnīs
Žinīs, Uorakuls īr dievū valia ėšsakontis, dėdlē gerbiams asmou paguoniu vieruos. Ons tor īpatėngu galiu ė gal atsakītė i žmuoniu klausėmus aple atēti, pranašautė sapnus ė t.t.
Kateguorėjė:Viera
Līpkē
Līpkē - īr Klaipiedas miesta dalis, katros īr Klaipiedas rītū šmuotė, i terėtuorėjė iēn ė Klaipiedas VEZ terėtuorėjė.
Kateguorėjė:Klaipiedas miesta dalīs
Jautiūnā
Jautiūnā - Juonėškė rajuonė, Gatautiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 70 prieteliu.
Lietovuos miestā
Lietovuo nūnā īr 103 miestā. Ėš anū 26 ī Žemaitėjuo.
800px|center
Kateguorėjė:Geuograpėjės sārašā
Gaurės suoda
, Gaurātē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo gīven 20 žmuoniū.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Šerpātē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. Anuo gīven 43 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Gegožė 14
Gegožė 14 dėina īr 134 metu dėina (kelamasēs metās - 135) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertis
Kateguorėjė:Dėinas
Pavabalkšnis
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Plotėškiu seniūnėjuo.
Gėndolē
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Pavabalkšnis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Juosvainiu suoda
Juosvainiu suoda īr kaims Kiedainiu rajuonė, Juosvainiu seniūnėjuo, Juosvainiu miestalė šiaurėnė dalės, prī kelė ont Čiokėškiu. Anuo gīven 60 prieteliu.
Kateguorėjė:Kiedainiu rajuona gīvenvėitės
Amazuonė
Amazuonė īr opės Pėitū Amerėkuo. Ana īr ėlgiausė (palē kėtos doumenis - ontra palē ėlgoma) svietė. Amazuonės ėštakom laikoms opalis, katrs prasėded Perū, Andūs, Nevado Mismi kalna pašlaitie. Vėliau ons sodara Apurimka ope, šėts sotekiejis so Urubamba sodara Ukajali. Nū Ukajalė santokos so Maranjonu opė vadėnama Amazuone. Ana tek par Brazilėjė, Amazuonėjės džiongles. Itek i Atlonta vuondenīna.
Kateguorėjė:Opis Kateguorėjė:Pėitū Amerėka
Nakatė
Nakatė, Nakačė īr opės vėdorė Žemaitėjuo (Šėlalės ė Telšiū rajuonūs); vėina ėš Virvītės pradiu. Ėštek Žemaitiu aukštomuo, i rinki nug Spingiu suoda, 1,5 km ont šiaurės nug Palėntėnė. Tek ont šiaurės rītū, paskom ont į šiaurės par kalnus, medės, pelkės. Itek i ožpelkiejosi Bėržolė ežera, katramė prasided Vėntas intaks Virvītė.
Intakā: Korkolė, Nevarda, Trompė, Melnīčravis (vėsė dešėnė̄jė).
Vaga daugomuo ėštėisinta ī. Žemopīs pakliūn i Varniu regėjuonėni parka. Prī Nakatės ī tuokės suodas: Beržė, Pinciškė, Skrondienā, Guomalē, Bartlaukis, Guodelē, Panakatis.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis Kateguorėjė:Telšiū rajuons Kateguorėjė:Šėlalės rajuons
Gāžienielē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Rėngaudu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 67 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Vaidatuonē (Šėlalė)
Vādatuonē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Bėjuotū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Dovīdē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Kroupiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
A mon sakā?
„A mon sakā?“ – Žemaitiu koltūras draugėjės mienesėnė gazieta, ējos 1991-1993 metās Palonguo žemaitiu kalba.
Istuorėjė
Leida Žemaitiu kultūras draugėjės Palonguos skīrios. Propagava žemaitiu krašta kultūra, istuorėnė sāmuonė, aprašė anuo tūmetėni gīvenėma. Tėražos 1991 m. – 4600 egz., 1993 m. – 3000 egz. 1993 m. vėituo anuo pradiets leistė žornals žemaitiu kalba „Žemaitėjė“, katros nu 1994 metu vadėnas „Žemaitiu žemė“.
Redagava Danutė Mukienė.
Šaltėnē
Kateguorėjė:Laikraštē
Osaskos
Osaskos īr miests pėitū Brazilijuo.
Nūruodas
Kateguorėjė:Brazilėjės miestā
Lapielaižė
thumb|200px|Lapielaižės
Grības vėršos kap tuorielka, rīškē geltuons, sīkēs muorkavs aba blīškē geltuons. Kuotoks tromps, kėts, tėisē jongias so keporė. Jēb parpjauni, ēn stipruoks smuoks, žalė lapielaižė toria laiška skuoni.
Aug lapielaižės samanūs vairiuos medies, bet tonkiausē eglīnūs ė šėlūs. Tonkē tiktās pats vėršos kīša ėš pu samanu. Ont kalnaliu aug kektoms, krūvuoms.
Ta ī nuognē miegiama grība – ana jied truoškinta so svėisto, smetuona; tink kap garnīrs, mėrkals.
Kateguorėjė:Grības
Darželē (Variena)
Darželē - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Marcėnkuoniu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 61 žmuogos.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Klaipiedas LAZ
Klaipiedas LAZ (pėlns ožvadėnėms - Klaipiedas liuosuojė akanuomėne zuona, liet. - Klaipėdos laisvoji ekonominė zona) - pėrmuojė ė lioub būt vėinintelė realē vėikonti liousuojė akanuomėne zuona Lietuvuo. Klaipiedas LEZ īr pasėrašios sosėtarėmos so 21 lietovėška ė ožsėine kapėtala imuone, anuo vėikla vīkda 17 imuoniu.
Pėkčiūnėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Krėtolē
thumb|right|180px|Lītos thumb|right|180px|Snėigs Krėtolē ī tuokis uorū rēškėnīs, katrou čieso ėš debesū i žemē krint ondou.
Krėtoliū rūšis:
Ėltės
thumb|160px|Tėgra ėltis
Ėltis (vns. ėltės) īr aštrē, smailē žvieriū dontis, katrėi prītink mēsā pliešītė. Ėltės tora mēsajiedē ė vėsajiedē žvierē, tepuogė žmuogos. Ėltis ī dontū lonka prīšakie, terp kapliu ė kondiū. Paprastā būn 4. Tepuogė ėltis ī kap katrū gīviu dontis, skėrtė parkėrstė skūrā, ka galietom solptė krauji (pvz., krausolpiu šėkšniesparniu), aba ka galietom soleistė troča (gīvatiu).
Kateguorėjė:Kūna narē
Marėmonts
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Romuovė
Romuovė aba Rėkojuots bova senuovės prūsu šventīkla, katra stuoviejė Nadrovas žemie. Tėnās visumet korėnuos švėnta ognės, katra keravuojė vaidėlotės ė vaidėlas. Dā bova nuognē dėdlis švėnts ōžouls, katros palē legenda žaliava ė vasara, ė žėima.
Žvejė̅lėškė
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. Anuo nagīven prietelē.
Sent Kitsos ėr Nevis
Sent Kitsos ėr Nevis īr valstībė Vest Indėjuo, Karėbu jūruo. Sodara Sent Kitsa ėr Nevė saluos.
Nūruodas
Kateguorėjė:Šiaurės Amerėkas valstībės
Romuovė
Kateguorėjė:Baltu viera
Baruonā (Bezduonis)
Baruonā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Bezduoniū seniūnėjuo. Anuo gīven 21 žmuogos.
Gegožė 15
Gegožė 15 dėina īr 135 metu dėina (kelamasēs metās - 136) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Žvejė̅lėškė
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Baruonā (Bezduonis)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Joudē (Juonėškės)
Joudē - Juonėškė rajuonė, Gatautiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 36 prietelē.
Gegožė 15
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Ejandings
Ejanding - gīvenvėitė vakarū Australėjuo. Miestalė pašta kuods īr 6461.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1930 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 31.105°S 117.11°E. Miestalės īr ož 20 km i šiaurės-šiaurės rītū šmuota nū Dowerina miestalė.
Kompā I
Kompā I - Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 14 prieteliu.
Sudmantu suoda
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Sendvare seniūnėjuo. Anuo gīven 230 žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Botėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Ektors Berliozos
thumb|right|Ektors Berliozos Liuji Ektors Berliuozos (Louis Hector Berlioz, pavardie tarama, 1803 m. groudė 11 d. – 1869 m. kuova 8 d.) – prancūzu kompozėtuorios romantėks.
Berliozos
Tabarėškē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Rėngaudu seniūnėjuo. Miestalie īr Kristaus Karaliaus bažnītė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 68 žmuonis.
Nūruodas
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Janapuolės suoda
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. Anuo nagīven prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Gegožė 16
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Kėnėjė
Kėnėjė žemaitėškā vadėnamas dvė valstībė īr:
Šėmkātē (Šėlalė)
Šėmkātē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Bėjuotū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Kėpštā
Kėpštā - Juonėškė rajuonė, Gatautiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 18 prieteliu.
Karūnava
Karūnava - Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 54 prietelē.
Alėjuošios
thumb|230px|Alėjuošios