cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Varluožis
Varluožē da toria žiaunas, ėr alsou tėktās ondenio (ondenie ėštėrposio uoro), jied vairės žuolės, gal prīlėptė prī augalū.
Paskom varluožē spierē parsimaina i varlės – anėm nūkrėnt oudega, ėšaug kuojės, padėdliej ciels kūns, anėi praded alsoutė uoro, gīventė ont kronta.
Varluožē laikas tūs vėitūs, katrūs varlie sokorkė korkolus, tas ī balūs, kūdrūs, griuoviūs, pelkies, ežerū ėr opaliu žuolies, šolnies.
Kateguorėjė:Gīvē
Puošopes
Puošopes - Juonėškė rajuonė, Saugielauke seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 241 prietelės.
X omžios
Dešėmts mūsa ėras omžios - šėmta metu laikuotarpis, katros prasėdiėjė 901 metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngė 1000 metu groudė 31 dėina.
Nutėkėmā
Tūkstontmetē: 1 tūkstontmetis pr. m. e. - 1 tūkstontmetis - 2 tūkstontmetis
Omžē: IX omžios - X omžios - XI omžios
Kateguorėjė:Omžē
Sūris
thumb|right|250px|Sūris
Sūris ī tuokis jiedis, katros taisuoms ėš pėina (tonkiausē karviu, vuožku, aviū).
Žemaitėšks (vuo lietovėšks) sūris dėrbams ėš varškies – soraugiams karvės pėins, paskom pakaitėnams, pakuol sositrauk. Tūmet sokreta ton varškė i sūrmaiši ė soslega. I sūri prīded droskas, kvīnu. Tuokis sūris stuov dėdlē ėlgā, gerā džiūst, palėik kėits. Da dėrb ė švėižė pėina (salda) sūri – ons būn saldesnis, minkštesnis, rėibesnis. Nug XX o. vėdorie Lietovuo pradiejė dėrbtė ė fermentėnius („geltuonus“) sūrius – anėi vairē raugėnami ī.
Sūris vėins senuobėškiausiu ė svarbiausiu žemaitiu jiediu ī. Tink jiestė i kuožna dėina, ė sveti pavaišintė, ė ont švėntiu stala padietė, ė kap pavėrži pasjėmtė. Jiedams ė ciels, ė so douna ė svėisto, tink prī alaus, erbatas.
Kateguorėjė:Jiedē
Baublė ežers
Baublė ežers īr nelabā dėdlis ežerioks Kiedainiu rajuona šiaurės vakarū šmuotė, Krakiu seniūnėjuo, i vakarus ož Pašošvė, da vadėnams Ontežeriu ežero. Onsā īr pats dėdliausis cielom rajuonė. Krontā tonkē apžiele nendrėm, švendrās ė kėtuom žuoliem. Anūsė gīven rets paukštis baublīs. Ont šiaurėnė šmuota stuov Ontežeriu kaims.
Aple ežera seni žmuonis rokoun tuoki padavėma:
''Nuognē senē, kumet da gīvena mūsa senuoliu senuolē, tuo vėitou, kor daba īr ežeros, bova dėdlis mėšks. Pu ta mėška ganė galvėjos. Karta vėina mergaitė ganė jautiu banda. Anā beganont ožkėla dėdlis debesas, ožkėla dėdelė oudra. Vėsė jautē sosėspėitė i vėina krūva. A vėins jautis, katra vards Baublīs, atsėskīrė nu banduos ė riaumuodams pasėleida biegtė par mėška. Mergaitė vītis, ale liuob negalietė pavītė, ožpīkosė sokeikė: „Ka tavėi tas baisus debesas prarīto!“ Solīg šitās žuodēs ont tas vėitas, kor bova jautis, krita debesas, ė tuo vėituo pasėdarė pati dėdlė doubie, pėlna ondens. Nu ta ė pavadėnta Baublė ežero. Ė žėima, kumet ožšāl, tas ežers mauruo kāp tas jautis.''
Kateguorėjė:Lietovuos ežerā Kateguorėjė:Kiedainiu rajuons
Talina Lennart Meri uora ousts
right|thumb|Talina Lennart Meri uora ousta termėnala bodīnkos Talina Lennart Meri uora ousts īr dėdliausės terptautėnės uora ousts Estėjuo. Uora ousts īr ož 4 km nū Talina, Estėjuo. Onkstiau vadėnas Ülemiste Airport.
Kateguorėjė:Estėjės uora oustā
Šiaurės Makeduonėjė
Šiaurės Makeduonėjė (, albanu: Maqedonia e Veriut) īr valstībė pėitrītiu Euruopuo. Robežiounas so Bulgarėjė, Graikėjė, Serbėjė ėr Albanėjė.
Kateguorėjė:Euruopas valstībės
Ramuonėškis (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Gritė Maruškevičiūtė
Grėtė Maroškevėtalė (, g. 1989 m. Šiauliūs) - Lietovuos gražuolė, ėšluošošė Mis Lietuva kuonkorsa 2010 m. Mis Svieta rėnkėmūs 2010 m. ožjiemė 40-uojė vėita.
Kateguorėjė:Mis Lietova
Aristavielė
Aristavielė - Kiedainiu rajuonė, Vėlainiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Aristavielė īr i pėitus nu Aristavas. Anuo gīven 11 žmuoniū. Pri Aristavielės telkšuo Bobliū tvenkėnīs.
Matātē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Jodrienū seniūnėjuo, ož 7 km i šiaurės vakaros nu Jodrienū.
Istuorėjė
Matātiūs 2005 metās gīvena 108 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Avėlē (Zarasā)
Avėlē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Mėndaugē
Mėndaugē - Juonėškė rajuonė, Saugielauke seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 233 prietelē.
Tims Bernersos Lī
Kateguorėjė:Internets Kateguorėjė:Onglėjės žmuonis
Smalkvėitē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Palentėnė seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 51 žmuogos.
Šūdmosė
Šūdmosė ī mosės, katra prėgol dvėsparniu (Diptera) vabzdiū šeimā.
Ana ī dėdluoka, kėitā sodieta, tonkiausē blėzg kāp metals. Gīven cielom svietė.
Gausėnas nuognē spierē, ont sīkė paded 50–400 kiaušiu. Par metos vėina mosis dėd kiaušios 4–5 sīkios. Larvas gīven šūdūs, lavuonūs, mēsuo, miešlė, šiokšlies. Paskum noskend tuolīn, ožsėkas pu žemė, paržiėimuo, ė pavėrst mosėm.
Šūdmosė parneš kvarabū, prėdad sava larvu i žaizdas, jiedi.
Veršis
thumb|255px|Veršis
Veršis (kėtap telioks, jautoks, veršioks, veršalis) ī karvės jaunėklis, būsėms jautis. Praēn 9 mienesē, kap karvė apsitelioun. Ka tik gėmė̄s veršis jau žinst pėina, spierē ėšmuokst vākštiuotė. Pu nedielės jau gal sekioutė paskom karvė. Jauns, tėk ka atvests veršis žindoklis ī (ba žinst karvės pėina), paskom palėik gėrdoklio (kap gera ondeni). Nūjonkoms maždaug pu 8 – 9 nedieliu.
Veršius augėn tīčiuom diel skūras ė veršė̄nas. Mēsā verši laik aple 18–30 nedieliu.
Stantē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Kretėngales seniūnėjuo. Anuo gīven 62 žmuonis.
Veršis
Dzūkūs ėr aukštaitiūs veršio tonkiau šauka veislėni jauti (boliu).
Kateguorėjė:Gīvuolē
Stantē
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Karožėškės (Boivīdē)
Karožėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 5 žmuonis.
Dėns Bilzerians
Dėns Bilzerians (, g. 1980 m. groudė 7 d.) ī JAV aktuorios ė puokerė luošies. Dans dėdlē žėnuoms dielē sava pasiotosė ė prabongė gīvenėma būda, mėilės šmuotou muotrėšku. Anuo tievs ī armienu kėlėma fėnansėninks, katros dėrba Vuolstrītė.
Kateguorėjė:JAV žmuonis
Nevarienu seniūnėjė
Nevarienu seniūnėjė (liet. - Nevarėnų seniūnija) īr Telšiū rajuona patiuo šiaurie, admėnstracėjės centros – Nevarienā.
Nouruodas
kateguorėjė:Telšiū rajuona seniūnėjės
Batakiū seniūnėjė
Gaurės seniūnėjė - seniūnėjė Tauragies rajuona šiaurės rītūs, centros - Batakē.
Nūruodas
Kateguorėjė:Tauragies rajuona seniūnėjės
Ingrėda Mėkeliuonītė
Ėngrėda Mėkeliuonītė (, g. 1970 m.) - Lietovuos aktuorė, gražoulė, ėšluošošė Mis Lietuva kuonkorsa 1988 m.
Kateguorėjė:Mis Lietova Kateguorėjė:Lietovuos aktuorē
Pernu uora ousts
Pernu uora ousts (IATA: EPU, ICAO: EEPU) īr terptautėnės uora ousts už 4 km nu Pernu miesta, pėitvakarėnie Estėjuo. Uora ousts atėdarīts 1939 metās. Pernu uora oustė regolerē skrend maža uora bendruovė Air Livonia. 2010 m. Pernu uora ouste bova 5 148 kelėivē.
Žemaitē (Kiedainē)
Žemaitē - Kiedainiu rajuonė, Duotnovas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Žemaitiūs gīven 9 prietelē.
IX omžios
Devėnts mūso ėras omžios - šėmta metu laikuotarpės, katras prasėdiėjė 801 metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngė 900 metu groudė 31 dėina.
Tūkstontmetē: 1 tūkstontmetis pr. m. e. - 1 tūkstontmetis - 2 tūkstontmetis
1 tūkstontmetis pr. Kr.
Kateguorėjė:Tūkstontmetē
IX omžios
Notėkėmā
Omžē: VIII omžios - IX omžios - X omžios
Kateguorėjė:Omžē
Siaurėmā
Siaurėmā - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Puoškuoniu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 17 žmuoniu.
Baltijos Futbolo Akademija
Baltijos Futbolo Akademija'' īr Lietovuos fotbuola klobs. Ons īr nūg Vėlnious.
Baravīkā (Zarasā)
Baravīkā - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Skėlviuonē
Skėlviuonē - Juonėškė rajuonė, Saugielauke seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 186 prietelē.
Violetta Villas
thumb|250px|right|Violetta Villas Violetta Villas (gėmė 1938 m. bėrželė 10 d., Liežė; died on 5 December 2011) īr Lėnkėjės pop muzėkas ė džiaza dainėninkė.
Nūruodas
Kateguorėjė:Lėnkėjės mozėkontā
Kuomorā
Kuomorā īr valstībė Rītū Afrėkuo. Ėšsėdiestios 3 saluosė Indėjės ondenīnė.
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės Kateguorėjė:Salas
Eintracht Frankfurt
Eintracht Frankfurt ī fotbuola klobs vakarėniam Frankfurtė, Vuokītėjuo. Klobs ikorts 1899 metās. Nomu rongtīnės luoš "Deutsche Bank Park" stadėjuonė, katram īr 57 706 siedėmū vėitu.
Glabniausės treneris
Dino Toppmöller (Vuokītėjė)
Nūruodas
Kateguorėjė:Fotbuola kuomandas Kateguorėjė:Vuokītėjės spuorts
Bražoulė
Istuorėjė
Čė liōb būt Bražoulės pėlės, vėina ėš Mindauga pėliū, ėējosė i Vėlniaus gėnības sėstema XIV omžiou. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 309 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Gaidīs
thumb|200px|Gaidīs
Gaidīs ī vėštas (Gallus gallus domesticus) vīrėšks. Nug anuos skėras ka ī dėdlesnis, paprastā rīškesnės barvas plonksnuom, so dėdlė oudega, ont galvuos toria dėdlė rauduona skiautarė ė pu snapo tuokė pat „barzda“. Ont staibiu ī tuoki pentėnā, katrās gaidē pešas.
Gaidē skardē gėid sīkis nū sīkė par ciela dėina, ė tas nug sena liuob būtė žmuoniem kap ė kuoks dzieguorios. Gaidē praded gėiduotė zars tik ėm auštė, ė tasā čiesos šaukiams gaidīstė aba tėisiuog gaidēs. Tūmet žmuonis liuob keltėis ėr ėmtėis sava darbū.
Gaidīs priveiza vėštu polka, gėn anas nug katėnū. Sositekė̄ keli gaidē tūjaus poul peštėis, tūdie žmuonis ė bikuoki peštėis spieru žmuogo liuob šauktė gaidio. Pėitrītiu Azėjuo, vėituom Centrėnie Amerėkuo gaidiū peštīnės ī dėdlē vīru miegiama zabuova. Palē senuobėnė žmuoniū viera, kap ožgied gaidē, tap velnē ė kėtuoki muonā met sava bluogus ožmīslus ėr ėšsislapsta. Gaidīs da nug sena mieruojams so ognėm, ta ožtatās gaistros da šaukiams „rauduono gaidio“.
Kateguorėjė:Paukštē
Daukainē
Daukainē - Kiedainiū rajuoni, Vėlainiū seniūnėjie, asonť givenvėiti. Daukainē īr ož 1 km ė rītos nu Aristavos. Anuo gīven 45 žmuonis (2001 m.).
Kluonē (Boivīdē)
Kluonē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 2 žmuonis.
Ožkertenē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Batakiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Tycho Brahe
thumb|200px| Tycho Brahe (Tīchs Brahė; 1546-1601) – danu astruonuoms, astruoluogs ė alkemėks, sogebiejės apskaitioutė tėksles planetu bovėma vėitas da prīš ėšrondont teleskuopa.
Kateguorėjė:Danėjės žmuonis Kateguorėjė:Astruonuomā Kateguorėjė:Alkemėkā
Mosols
thumb|250px|Mosols
Mosols ī tuokis vabzdis, katros prėgol dvėsparniu būriō.
Kāp ė kōsiu, tāp ė mosolū patalės solp gīvoliū krauji, a patėnā jied nektara. Mosolā būn nuognē mizernė, trompuom kuojėm ėr ontenom. Sīkēs gal parneštė kvarabū.
Gīvenims
Larvas gīven ondenī, prī kūliu, kėrnies, prī ondens augalū. Jied mauros, bakterėjės. 2-6 dėinas pabovė lieliokė ėšsėrėt ė so uora borbolo pakīl vėršō. Skraidiuo dėinas čieso, kāp nie dėdlė viejė.
Kateguorėjė:Vabzdē
Nevarienā
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Nevarienu seniūnėjuo, seniūnėjės cėntros. Anuo gīven 659 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Papėlės seniūnėjė
Papėlės seniūnėjė - seniūnėjė Akmenės rajuona pėitūs, centros - Papėlė.
Nūruodas
Kateguorėjė:Akmenės rajuona seniūnėjės
Oždvaris
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Jodrienū seniūnėjuo, ož 1 km i pėitrītiū šmuota nū Jodrienū miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 39 žmuogos.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Skodē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Kretėngales seniūnėjuo. Anuo gīven 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Balta
thumb|240px|Balts snėigs Balta īr spalva, katra sodara vėsas spektra spalvas. Ėškaidius balta spalva īr gaunams spektrs.
Kateguorėjė:Spalvas
Liucija Gruzdytė
Liocėjė Grozdalė - Lietovuos gražuolė, ėšluošošė Mis Lietuva kuonkorsa 1989 m. Dabartėis gadīnie Liocėjė gīven Lėnkėjuo.
Barva
Barva gal rēkštė:
Liucija Gruzdytė
Kateguorėjė:Mis Lietova
Berankėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 16 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Lapkristė 1
Lapkristė 1 dėina īr 305 metu dėina (kelamasēs metās - 306) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Ramienā
Ramienā - Kiedainiu rajuonė, Duotnovas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 3 prietelē.
Pavėrtiove
Pavėrtiove - Juonėškė rajuonė, Saugielauke seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 156 prietelē.
Vėlnious "Lietuvos rytas"
BC Lietuvos Rytas BC Lietuvos Rytas Lietuvos Rytas BC Lietuvos Rytas
Vėlkdoubė
thumb|240px|Vėlkdoubės prī pėlėis
Vėlkdoubė aba vėlkadoubė ī tuoki spāstā vėlkam aba kėtuokėm žvierėm gaudītė, tēpuogė senuobie nauduotė ė gīnībā nug ožpoulėku. Ta ī gėlė doubie (aple 2 m), katra pakavuota anuos vėršo oždongstont šakalėm, lapās, šėino, pluonās vėrbās, ont katrūm ožkluota piepė. Vuo dognė ismeigtė drūtė koulā smailēs, tonkē da kuokio tročo (pašvinkosė mēsa, miešlo) ėšteptās galās.
Kateguorėjė:Karība
Kuresares uora ousts
Kuresares uora ousts (IATA: URE, ICAO: EEKE) īr terptautėnės uora ousts ož 3 km nu Kuressaares miestalė, Saremas saluo, Estėjuo. Uora ousts īr AS Tallinna Lennujaam nuosavībie.
Kateguorėjė:Estėjės uora oustā
Juovarėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 242 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Palėipė (Vėlnios)
Palėipė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Beşiktaş
Beşiktaş Jimnastik Kulübü (Beşiktaş Gymnastic Club) īr futbol komanda vakarėnem Istanbul, Torkėjuo. Klobs ėkorts 1903 metās. Numū rongtīnes luoš "İnönü" stadėjuonė, katram īr 32145 siediemū vėitū.
Nūruodas
Kateguorėjė:Fotbuola kuomandas
Bandī
Baandee - miests vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Senuobie čėštā ton vėituo liob gīvent abuorėgrnā. Euruopėitiū kuolonėstā miestalė ėkūrė 1914 m. balondė mienesie. 1932 m. bova pranešta, ka miestalie atsėras do grūdū sandielevėma elevatuorē, vēns ėš ton elevatuoriū bova ožbėngts tās patēs metās.
Geuograpėjė
Miestalės īr ėsėkūrės Vakarū Australėjės grūdū augėnėma regėjuonė, katron da vadėnams grūdū dėržo.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Miegėnėms
Miegėnėms a eksperiments īr vėiksmū ė stebiejėmu vėsoma, katra skėrta patvėrtėntė a panėigtė kelama hipuoteze.
Kateguorėjė:Muokslos
Stakā
Stakā - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Puoškuoniu seniūnėjuo.
Žemaitiu Kalvarėjės seniūnėjė
Žemaitiu Kalvarėjės seniūnėjė īr Žemaitėjuo, Plongės rajuona šiaurie. Cėntros īr Žemaitiu Kalvarėjė.
Kėtas suodas
Kateguorėjė:Plongės rajuona seniūnėjės
Dariaus suoda
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Jodrienū seniūnėjuo. Anuo gīven 6 žmuonis.
Stakā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Dariaus suoda
Istuorėjė
Lėgė 1933 m. vadėnuos Robėške. Pavadėnta Stapuona Dariaus garbē pamėnavuotė, nes čė bova anuo gėmtėne.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Plonksna
thumb|240px|[[Balondis (paukštis)|Balondė plonksna]]
Kap tėktās ėšsirėt paukštokā, tap anėi pradiuo būn tėktās so pūkās. Kažkūmet pu dvījū nedieliu anėi ėm mainītėis i plonksnas. Anas ėšaug ėš tuokiū skūruo esontiu gomborieliu.
Plonksnas būn trėjū rūšiu: vėinas („kuontūrėnės“) īr ėlgas, so drūta ašėm ė dėnga paukštiu sparnus, oudega, šuonus; kėtas („pūkėnės“) ī pūkā (anas daug mažesnės, slabnesnės, geruokā pūkoutās); tuokės plonksnas sauga šėloma; vuo „siūlėnės“ plonksnas aug „kuontūrėniu“ plīšiūs.
Paukštē kas 1-3 metā šerias, tas ī, met sava plonksnas, katrūm vėituo ožaug naujės.
Mėkaluos Kuoperniks
thumb|250px|Mėkaluos Kuoperniks Mėkaluos Kuoperniks (, ; 1473 m. vasarė 19 d. – 1543 m. gegožė 24 d.) – Lėnkėjės astruonuoms, matematėks ė akuonuomėsts, paskelbės heliuocentrėne Saulės sėstemas teuorėje.
Kateguorėjė:Prūsėjės žmuonis Kateguorėjė:Astruonuomā Kateguorėjė:Matematėkā Kateguorėjė:Akuonuomėstā Kateguorėjė:Lėnkėjės žmuonis
Nums
Nums bova patsā seniausis gīvenama pastata tėps cėluo Žemaitėjuo. Anamė gīvena tėik pritėlē, tėik anū gīvulē. Pradiuo bova vėina patelpa so ognēvėite vėdorī, paskum pasėdarė ė daugiau patalpū. Numa sėinas bova sorēstas ėš golstiū apvaliū rāstu. Grėndū ė lubū nebova, stuogs bova šiaudėnis, masīvos, ketoršlaitės skvarmas, so platiuom pastuogėm.
XVI o. numa pakeitė truoba.
Da veiziekat
Kateguorėjė:Etnuograpėjė Kateguorėjė:Arkėtektūra
Džulijen Ramires
Jullien Amara Ramirez – (g. 1998 m. bėrželė 11 d.; Kanada) īr žaidiejė nūg Kanadas. 2022 palėka legijuonierė „MFA Žalgiris“ klobė.
Nūruodas
Kateguorėjė:Futbolininkā Kateguorėjė:Kanaduos futbuola grajuokės
VIII omžios
Tūkstontmetē: 1 tūkstontmetis pr. m. e. - 1 tūkstontmetis - 2 tūkstontmetis
Omžē: VII omžios - VIII omžios - IX omžios
Kateguorėjė:Omžē
Dilgē
Dilgē - Kėdainiū rajuonė, Vėlainiū seniūnėjie, asonť givenvėiti. Dilgē īr ož maždaug 3 km ė vakaros nu Aristavos. Anuo gīven 2 žmuonis (2001 m.).
2019 m. Alītaus padongu pardėrbīklas gaisros
2019 m. Alītaus padongu pardėrbīklas gaisros ī nalaimings notėkėms, kūmat 2019 m. spalė mienesie 10 dėinu (2019 m. spalė 16–25 d.) ėš ēlies magtīnga degė padongu pardėrbīkla Alītou, vuo gaisros ožgesīnts bova spalė 25 d. Dėdle baisē padarīta ėškada aplėnkā: šmuots gīviu žova, žmuonės apsinoudėjė. Poikē gaisra gesėna gaistrėnīnkā, poikē darbams vaduovava Alītaus mers, žmuonis sava nuoru sovežė jiediu ė gierėmu gaistrėninkam, katrėi dėrba ba parstuojė. Prastā pasiruodė valstībės mėnėstru darbs, anie gava šmuota pīluos ė krėtėkas nūg žmoniu ė nūg Alītaus valdės.
Kateguorėjė:notėkėmā
1832
1832 - īr kalāmieji metā, katrie prasided sekmadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Saugėlaukės
Saugėlaukės - Juonėškė rajuonė, Saugielauke seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 137 prietelē.
Šiorpėškė
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Batakiū seniūnėjuo.
Kerdlas uora ousts
Kerdlas uora ousts īr terptautėnės uora ousts ož 7 km nū Kerdlas miestalė, Hiumas saluo, vakarū Estėjuo.
Šiorpėškė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kerdlas uora ousts
Kateguorėjė:Estėjės uora oustā
Šiorpėškė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Nerėmdātē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Nevarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 349 prietelē.
thumb|left|210px|Nerėmdātē. Stuogastolpis miestelė 430 metū (2005) pamėnavuojėmou
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Bertiūnā (Zarasā)
Bertiūnā - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Gutha
Gutha - gīvenvėitė vakarū Australėjuo. Miestalės īr 253 m aukštomė vėrš jūras līgiaus.
Istuorėjė
Ton vėituo 1913 m. pasiūlėta ėkorts traukėniū stuotė. Siūlėts ožvadėnėms palē netuolėi asontes abuorėgenu uolos ožvadėnėma Muthingutha. Pū ton ožvadėnėms sotrūmpīnts lėgė Gutha. Gutha ėkorta 1914 m.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Oksana Semenišina
Uoksana Semenėšėna - Lietovuos gražuolė, ėšluošošė Mis Lietuva kuonkorsa 2001 m. Dabartėis gadīnie Uoksana gīven Maskvuo, Rosėjuo.
Šaltenē
Kateguorėjė:Mis Lietova
Banks
miniatiūra|Banks Vokėitėjuo Banks īr institucėjė, katruos funkcėjė īr teiktė fėnansinius puoslougius.
Vīma
Vīma ī sojiesta jiedė atrījėms ėr ėšspjuovėms par borna. I vīma sok naprījemnos jiedis, apsigierėms. Par vīma gīvats pašalėn tročnas so jiedio aba gieralo patekosės medegas ė tap apsisauga nug apsitročėnėma. Vīmiont ėšēn šmuots ondenė ė mėneralėniu medegu, tūdie būtėnā rēk par vīma gausē gertė. Vīma gal parētė ė dielē kėtū prīžastiū: kap ėm soptė vėdorius (liektovė, laivė, važiounont par kalnus, sūpīnies), padaugėnus sonkaus jiedė, macna gierala, kap sojėm bjauroms (veizont krauji, vemalus, šūdūs, dėdlē nemiegama aba sošvinkosi jiedi ė panašē). Sīkēs vīma sokelt tīčiuom – kap napraēn pėlva sokėms, pīkėnėms tink sokėštė do pėršto i lielė, ka parētom vīma ė praētom sonkoms.
Banks
Banku fonkcėjės:
Vīma
Kateguorėjė:Svēkata
Lapkristė 2
Lapkristė 2 dėina īr 306 metu dėina (kelamasēs metās - 307) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Sartē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Kretėngales seniūnėjuo. Anuo gīven 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Paponžė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Anduora
Andoras konėgākštīstė – labā maža pėitvakariū Euruopas šalės, asontė rītėniam Pirėnu kalnū šmuotė, tarp Prancūzėjės ėr Ispanėjės. Suostėnė – Andorra la Vella. thumb|left|250px|Andora
Zacėšē
Zacėšē - Kiedainiu rajuonė, Duotnovas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 6 prietelē.
Dauskē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Jodrienū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuogos.
Bernuotėškės (Zarasā)
Bernuotėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 16 žmuoniū.
Dauskē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Vietnams
Vietnama Suocēlėstėnė Respoblėka – valstībė pėitrītiu Azėjuo. Robežiounas so Kėnėjė, Lauoso, Kambuodža.
Mėtkātē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Nevarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 283 prietelē.
Vietnams
Akanuomėka
Vietnams ī biedna valstībė, bat krūvuo akanuomėka nūg XXI o. pradiuos aug grētā. Valstībė palėikt Azėjės ėšdėrbėma centro.
Kateguorėjė:Vietnams Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Bernuotėškės (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Mėtkātē
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Žvāzdiekalnis
Žvāzdiekalnis īr nedėdlė suoda Muolietu rajuonė, Čiolienu seniūnėjuo, 10 km i pėitrītu posė nū Sogintiu. Īr posiasalie pri Aiseta ežera vakarėnė gala, ėš šiaurės aprobežiouta Domblelė īlonkas. Aplinkou dūnksa medės. Suoduo īr 3 suodības, anūs gīven 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Muolietu rajuona gīvenvėitės
Helsėnkė uora ousts
Helsėnkė uora ousts (Helsinki Airport, Helsinki-Vantaa Airport) īr tarptautėnis uora ousts šalėp Helsėnkė, Soumėjuo.
Tuoms Vėncluova
Tuoms Vėncluova (g. 1937 m. siejės 11 d. Klaipieduo) ī Lietovuos puoets, poblėcėsts, pargoldītuos, lėteratūras tīries, pruopiesuorios. Vėins ėš 5 Lietovuos Helsinkė gropės nariū stēgieju.
Kateguorėjė:Lietovuos rašītuojē
Marėjė Skluoduovska-Kiorė
thumb|200px| Maria Salomea Skłodowska-Curie (1867 m. lapkristė 7 d. – 1934 m. lėipas 4 d.) – lenku-prancūzu muokslėnėnkė, vėina radiuoluogėjės srėtėis pradėnėnkiu, dokart Nuobele premėjės laureatė.
Vīresniuojė anuos doktie Irene Curie tēpuogė bova pėzėkė ė vėino čieso krūvuo so sava vīro gava Nuobele premėjė.
Kateguorėjė:Nuobele premėjės laureatā Kateguorėjė:Prancūzėjės fizėkā
Lapkristė 3
Lapkristė 3 dėina īr 307 metu dėina (kelamasēs metās - 308) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Kelamė̄jė metā, katrėi prasėded nedielės dėinuo
Tas kalėnduorios tėnk kuožniems kelamė̄sėms metams, katrėi prasėded nedielės dėinuo.
Lapkristė 3
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Kelamė̄jė metā, katrėi prasėded nedielės dėinuo
<tr style="background-color:#efefef;"> Tūkstontmetis Šėmtmetis <th align="center" colspan="10">Metā <td style="background-color:#efefef;">2 tūkstontmetis: <td style="background-color:#efefef;">XIX omžios: <td width="9%">1804 <td width="9%">1832 <td width="9%">1860 <td width="9%">1888 <td style="background-color:#efefef;">2 tūkstontmetis: <td style="background-color:#efefef;">XX omžios: <td width="9%">1928 <td width="9%">1956 <td width="9%">1984 <td style="background-color:#efefef;">3 tūkstontmetis: <td style="background-color:#efefef;">XXI omžios: <td width="9%">2012 <td width="9%">2040 <td width="9%">2068 <td width="9%">2096 <td style="background-color:#efefef;">2 tūkstontmetis: <td style="background-color:#efefef;">XXII omžios: <td width="9%">2108 <td width="9%">2136 <td width="9%">2164 <td width="9%">2192
Kateguorėjė:Kalėnduorios
1860
1860 - īr kalāmieji metā, katrie prasided sekmadeinī.
Stalguonīs
Stalguonīs - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Puoškuoniu seniūnėjuo.
VII omžios
Tūkstontmetē: 1 tūkstontmetis pr. m. e. - 1 tūkstontmetis - 2 tūkstontmetis
Stalguonīs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 40 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
VII omžios
Omžē: VI omžios - VII omžios - VIII omžios
Kateguorėjė:Omžē
Bagduononīs (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 138 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Norēkē
Norēkē - Kiedainiu rajuonė, Duotnovas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 4 prietelē.
Balkātē
Balkātē īr Juonėškė rajuonė, Saugielaukė seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Biegėms
Kateguorėjė:Spuorts
Niotuons (rēšk)
Niotuons īr:
Baltā
Baltā aba aistē (lv. balti, lt. baltai, bat-ltg. balti) īr ėndėeuropėitiu tautuos, katruos ruokavas arba ruokounas baltu ruodom ėr īr apgīvėndėnėn rītėnė Baltėjės jūras kronta. Nūdėinuo īr lėkėn žemaitē, latgalē, lietovē ė latvē, katrėi vėsė priklausa rītū baltams. Ėš rītėniu baltu jau īr ėšninkėn prūsā, katrėi priklausė vakarū baltams. Daug baltu gentiū īr ėšninkėn: sielē, žėimgalē, koršē, skalvē, juotvingē ė kt., katrėi nikumet neėšvėrta i tautas. Koršiu nerėjuo īr ožsėlėkėn koršėninku, katrėi kalb ė tor koltūra artėma latvems. Nūdėinuo īr prieteliu, katrėi savė laika prūsās ė ruokounas nujuojė prūsu kalbo.
Termėns baltā somėslėna vuokītiu lingvists Geuorgs Neselmans, katras pavadėna panašės etnėnės gropės, gīvenontės pri Baltėjės jūras.
Prīšistuorė
<--! abruozdielis so Dnepra baltās ė pan -->
Teutuonu isėveržėms
<--! abruozdielis so baltās isėveržėma čiesās -->
Vielībesnė istuorėjė
<--! abruozdielis so grobē atvaizdoutās baltās Latvėjuo ė Lietovuo. Būktās žemaitius ė latgalius atžīmietė "tarmiū" robežiūs. Nžn. -->
Tautas, sosėdariosės vieliau
Kateguorėjė:Baltā
Geriau skombink Soulou
Geriau skombink Soulou - JAV televezėjės krėmėnalėnis serēls, katram vaizdounams JAV vakarūs gėvenonte bovose soktiaus, bat palėkose advuokato gīvenėms. Serēlė vaizdounams gīvenėms XXI o. pėrmuojė dešīmtmete pradiuo. Serēlė vėizomė notėkėmā gal būt traktounamė, kāp serēla Breaking Bad prīšistuorėjė.
Kateguorėjė:televėzėjė
Pašolnėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Nine Inch Nails
Nine Inch Nails - popolerė XX omžious 9-uojė dešimtmetė mozėkas gropė ėš Jongtėniu Amerėkas Valstėju.
Dėskuograpėjė
Kateguorėjė:Mozėkas kuolektīvā
Degesėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 10 žmuoniū.
Gineitā
Gineitā īr Kiedainiu rajuonė, Vėlainiu seniūnėjuo asonti gīvenvėitė. Gineitā īr ož zars 6 km i šiaurės šmuota nu Kiedainiu miesta. Šalep suodna tek Nevieže opis.
Degesėškės
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Gineitā
Istuorėjė
2001 metās Gineitūs gīvena 71 žmuogos.
Šolnės
thumb|200px|Velenėnė šolnės
Šolnės (kėtāp šolėnė, šolėnie, šolėnis, šolnie, šolnīs) īr irengims, katruo pagelba ėš pu žemės īr semiams ondou.
Kateguorėjė:Arkėtektūra Kateguorėjė:Etnuograpėjė
Kantenē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Nevarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 127 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Sėrotėškės
Sėrotėškės - Kiedainiū rajuonė, Sorvėlėškē seniūnėjė esontė gīvenvėitė. Par ana ein plents Kiedainē-Sorvėlėškis o šalep tek Neviežis. Anuo gīven 397 prietelē.
Požėškė
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Batakiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 22 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Zedlis
Zedlis īr znuočėi kiedalė palē senuovės žemaitiu kalba.
Kateguorėjė:Rakondā
Koupe uora ousts
Kateguorėjė:Soumėjės uora oustā
Rāšē (Klaipieda)
Rāšē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Kretėngales seniūnėjuo. Anuo gīven 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Šėlalės suodnėška seniūnėjė
Šėlalės suodnėška seniūnėjė īr Šėlalės rajuona vėdorė pėitūs, cėntros – Šėlalė.
Kėtas suodnas
<div class="references-small" stīle="-moz-column-count:4; column-count:2;">
Nūruodas
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona seniūnėjės
Baravīkā (Juonėškės)
Baravīkā - Juonėškė rajuonė, Saugielauke seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 4 prietelē.
Gėrėninkā (Jodrienā)
Gėrėninkā - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Jodrienū seniūnėjuo. Anuo gīven 16 žmuoniu.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Poukā
Paukštiu (īpatingā žōsū) poukus žmuonis peš ė pil i ėmpėlus pagalvėm.
Tuoms Edėsuons
Thomas Alva Edison (1847-1931) – amerėkėitiu ėšradies ė verslėnėnks, vėins pruodoktīviausiu ėšradieju, sava vardo ožpatentavės net 1093 ėšradėmu.
Edison, Thomas Alva Edison, Thomas Alva
Jouzapavs
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Nevarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 119 prieteliu.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Lapkristė 4
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Katkā (Kiedainē)
Katkā īr suoda Kiedainiu rajuonė, Vėlainiu seniūnėjuo, ož maždaug 1,5 km i šiaurės vakarus nu Aristavas gīvenvėitės. Šalep sruo Malčiaus opalioks. Anuo gīven 36 žmuonis.
1888
1888 - īr kalāmieji metā, katrie prasided sekmadeinī.
Eglesē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo, šalėp kele Papėlė-Kroupē.
1888
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Eglesē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Ožnogarē (Tauragie)
Ožnogarē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Batakiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 26 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Pūkā (augals)
thumb|240px|Pūkā Pūkā ī tuokis augals, katros muokslėškā prīgol prī viksvoulėniu augalū (Cīperaceae) šeimuos.
Tas ī tuokė žuolie, katra ėšaug 10-50 cm aukštoma. Žīdia pūkā nug vėdorė pavasarė lėgo vasaras pradiuos nadėdlēs žėidalēs, bet kap nūžīdia, tap tou vėituo pasilėik dėdlis balts pūkū koukšts – tūs pūkus pagaun vies ėr ėšnešiuoj sieklas.
Aug pūkā kēsīnūs, pelkies, torpīnūs. Ėš anūm sopovosiu šaknū palėik torpės.
Kateguorėjė:Vėinskiltē augalā
Kluonėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kuongs
Kuongs ī valstībė Cėntrėnė Afrėkuo. Robėžioujas so Kuonga DR, CAR, Gabuono, Kamerūno, Anguola; tepuogė ana vakarūs skalaun Atlanta ondenīns.
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Capel
Capel - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Gegrienā
Gegrienā īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žemaitiu Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo gīven 268 gīventuojā. Suodna pakliūn i Žemaitėjės NP. Stuov Šv. Jiezous Nazarietė bažnīčė, do pėliakalnē, kapīns.
Capel
Istuorėjė
Planā ėkortė gīvenvėitė atsėrada 1844 m. Ton īr vēna ėš seniausiu gīvenvėitiu vakarū Australėjuo. Istuorėškā ton īn sens žemės ūke regėjuons.
Babrėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Capel
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 32.557°S 115.57°E.
Gegrienā
Gegrienā mėnavuojami da 1253 m.
Babrėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 132 žmuonis.
Capel
Geuograpėjė
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Babrėškės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
VI omžios
Šešts mūso ėras omžios - šėmta metu laikuotarpės, katras prasėdiėjė 501 metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngė 600 metu groudė 31 dėina.
Tūkstontmetē: 1 tūkstontmetis pr. m. e. - 1 tūkstontmetis - 2 tūkstontmetis
Omžē: V omžios - VI omžios - VII omžios
Kateguorėjė:Omžē
Kningīnė
thumb|240px|Kningīnė Kningīnė īr privatus a vėišos kningu rinkinīs, tēpuogi švėitėma istaiga, katra renk kningas a paskum leid anuom naudoutės vėsėm prieteliam.
Kateguorėjė:Švėitėms
Lapkristė 5
Lapkristė 5 dėina īr 309 metu dėina (kelamasēs metās - 310) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Galėnėškės I
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Mėkā
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Jodrienū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuogos.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Malta
Malta o Maltas Respoblėka īr valstībė pėitū Euruopuo, Vėdoržemė jūruo. Apėm Malta, Goza ė da keleta salū. Īr Euruopas Sājonguo.
Geuograpėjė
Malta ī salu valstībė Vėdoržemė jūruo, pėitū Euruopuo.
Kateguorėjė:Euruopas valstībės Kateguorėjė:Euruopas Sājongas narės
Šetīlas
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Puoškuoniu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 25 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Trėmiesiedis (suoda)
Trėmiesiedis - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Nevarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 35 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Kliorėškis
Kliorėškės - Juonėškė rajuonė, Saugielauke seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven vėins prietelės.
Puotrā
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Kretėngales seniūnėjuo. Anuo gīven 22 žmuonis.
Ondrėijātē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Šėlalės suodnėška seniūnėjuo.
Puotrā
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Gūžīs
Gūžīs, aba gorklīs ī tuokė vėita paukštiu kaklė, katrou anėi kraun da nasovėrškėnta lesala.
Kap katrėi paukštē (pvz., vanagā, sakalā, kap katrėi mažesni paukštokā) gūžie kavuoja jiedi, ba retā gal rastė savėi lesala.
Žvīnienā (Vėlnios)
Žvīnienā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 6 žmuonis.
Gūžīs
Vėštas ė balondē gūžie laika jiedi, ba anėim rēk, ka prīš vėrškėnont skrondie da lesals būtom pavēks tuokiū fermentu. Kap katrėi paukštē gūžiūs laika jiedi kap anou neša sava vākam, vuo balondē sava gūžiūs vākam penietė da gamėn tuoki „paukštiu pėina“.
Žvīnienā (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Gūžīs
Kateguorėjė:Kūna narē
Ondrėijātē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 65 žmuonis.
Kalnaberžė
Kalnaberžė - Kiedainiū rajuonė, Sorvėlėškē seniūnėjė esontė gīvenvėitė. Par ana ēn plents Kiedainē-Sorvėlėškis, vuo šalep tek Neviežis.
Gīventuojē
Anuo gīven 377 prietelē.
Ondrėijātē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Toodyay
Toodyay - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Gėmėnienā
Gėmėnienā - Juonėškė rajuonė, Saugielauke seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 20 prieteliu.
Toodyay
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1860 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 31°33′S 116°27′E.
Muozerėškė
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Batakiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Gėrsē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
V omžios
Penkts mūso ėras omžios - šėmta metu laikuotarpės, katras prasėdiėjė 401 metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngė 500 metu groudė 31 dėina.
Tūkstontmetē: 1 tūkstontmetis pr. m. e. - 1 tūkstontmetis - 2 tūkstontmetis
Omžē: IV omžios - V omžios - VI omžios
Koltūra
Senuobės antėkuo V omžios īr laikuoms dramū klestiejėma laikuotarpio.
Kateguorėjė:Omžē
Melagē
Melagē - Kiedainiū rajuoni, Vėlainiū seniūnėjie, asonť givenvėiti. Melagē īr ož maždaug 0,5 km i rītos nu Aristavas miestālē.
Istuorėjė
2001 m. Malagiūs gīvena 3 žmuonis.
Darželē
Darželē īr gīvenvėitės:
Kamau uora ousts
300px|thumb|Kamau uora ousts Kamau uora ousts (IATA kuods: CAH, ICAO kuods: VVCM) īr uora ousts Vietnamė, uora ousts ož 2 km nū Kamau miestalė, ož 360 km i šiaure nu Hošėmins, 2100 km i pėitos nu Hanuojaus. Uora ousrs atėdarīts 1930 metās. Uora ouste regolerē skrend uora bendruovė Vietnam Airlines. Ėš uora ousta galėm noskrėstė i Hošėmina.
Kateguorėjė:Vietnama uora oustā
Jorgėta Jorkotė
thumb|right|309px|Jurgita Jurkutė
Jorgėta Jorkotė (, g. 1985 m. balondė 23 d. Plongie) - aktuorė, Lietovuos gražoulė, ėšluošošė Mis Lietuva kuonkorsa 2007 m.
Kerežē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Lapkristė 6
Lapkristė 6 dėina īr 310 metu dėina (kelamasēs metās - 311) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Jazdauskėškē
Jazdauskėškē īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žemaitiu Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo gīven 104 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Sokros
thumb|240px Sokros īr ondenie tėrpstōs saldē onglėondėnē. Sokros ī gaunams ėš sokrėniu ronkeliu, sokrašvėndriu.
Sokros būn tuokis:
Kateguorėjė:Pagardā
Butans
Butana Karalīstė (Butans) – valstībė pėitū Azėjuo, Himalajous. Tor robežio so Indėje ė Kėnėje. Vėina oždariausiu svieta šaliū īr.
Koltūra
Glabna šalėis viera - budėzmos.
Akanuomėka
Butana akanoumėka, katra īr maža ė sėlpna, ramas žemis ūkio, mėškininkīsti ė hėdraenergėjes pardavėmo Indėjē (tas sodara 75% vīriausībės pajamu). Butana akanuomėkas augėms īr vėins magtīngiausiu svietė.
Terptautėnē santīkē
Butans, ka ė prigol JTO, ož robežiaus tor mažā ambasadu ė dėpluomatėniu delegacėju. Nie ožmezgės santīkiu alē so katra Baltėjės šalėm. Tēpuogė īr palėkosė vėinėntelė šalės svietė, katra nator dėpluomatėniu santīkiu alē so Kėnėjės LR, alē so Taivano.
Valentėna Tereškuova
Valentėna Vladėmėruovna Tereškuova (g. 1937 m. kuova 6 d. Jaruoslavlė regėjuonė) īr TSRS kuosmuonautė, parašioteninkė ė Rosėjės puolitėkė. Pėrmuojė muotrėška svietė, katra pakėla i kuosmuosa. Ana 1963 m. bėrželė 16–19 d. ivīkdė trīju dėinu uorbėtėni skrėdėma TSRS kuosmėnio laivo „Vostok 6“. Ont senatvės palėka puolėtėkė, nu 2008 m. istuojė i Rosėjės valdontiuojė partėjė „Vėinėnguojė Rosėjė“, paskiau anou ėšrinka i Rosėjės Dūma.
Kateguorėjė:TSRS žmuonis
Padvariuonīs (Trakā)
Padvariuonīs - gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 106 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Buokšēnē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Suodība
Suodība (kėtāp gīvenėms, suoda, apėdamė) īr vėinā šeimā prėklausontiu truobesiū vėsoma.
Senuobenės (XVI omžė) suodībūs liuob būtė daugoms skėrtingas paskėrtėis pastatū. Pas žemaitius tonkiausē bova tuoki pastatā:
Šakienā (Klaipieda)
Šakienā - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Jodrienū seniūnėjuo.
Suodība
Da prī suodības prėskėriamas tuoras, daržā, suodnā, kvietku daržalē. Suodība īr dalėnama i dvė dalė: švaro kėima ė ūkėnė dali. Da pri klouna būn žardėina.
Šakienā (Klaipieda)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 34 žmuogos.
Suodība
Dabartėnio čieso truobesiū būn geruokā mažiau: noms, kūtė, garažos, šėkėninks, šolnės.
Kateguorėjė:Etnuograpėjė Kateguorėjė:Ūkis
Šakienā (Klaipieda)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
1956
1956 - īr kalāmieji metā, katrie prasided sekmadeinī.
Žemaitiu partėjė
thumb|200px
1956
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Žemaitiu partėjė
Žemaitiu partėjė (savėi vadėn Žemaitiu šalėnė) īr 2009 metās īkorta partėjė, katra pasėsaka ož Žemaitėjės regiona sokūrėma, ož dėdlesne regionu, seniūnėju autuonomėjė. Tepuogi pasėsaka ož tradėcėnė šeima, dvasėniu, tautėniu vertībiu ėšsauguojėma, kuožna krašta tradėcėju ė tautėnės tapatībės keravuojėma.
Žemaitiu partėjė dalīvava 2009 m. Europarlamenta rinkėmūsė, ale mandatu neėškovuojė. 2011 m. savėvaldībiu tarību rinkėmūsė gava 3 vėitas Klaipiedas rajuona tarībuo.
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos puolitėnės partėjės Kateguorėjė:Žemaitėjė
Bītautē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Šėlalės suodnėška seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Aleknas
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 98 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Jiedėms
thumb|220px|Jiedėms
Jiedėms ī jiedė diejėms i borna, ka tas būtom sokromtīts, sovėrškėnts i doutom žmuogou jieguos. Jiedėms ī bikuokė žīvata znuoks, ba vėsi padarā toria jiestė, ka gautom augėmou, kostiejėmou, gīvībės ėšlaikėmuo rēkalingu galiu.
Natoriejėms kon jiestė bads ī.
Kateguorėjė:Jiedis
Totē (Telšē)
Kaimė īr kapelē, katrūs i medius iī šmuota ikeltū kuoplīčeliu.
thumb|left|210px|Tou truobuo 1947-1973 metās bova Tučiū pradėnė muokīkla
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Buotėju kalba
Kateguorėjė:Kėnu-tėbetėitiu kalbas
Juonėnės (rēšk)
Juonėniem tēpuogė vadėnamas tuos gīvenvėitės:
Godelē (Zarasā)
Godelē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Mažėntā (Tauragie)
Mažėntā - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Batakiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 68 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Alkā (Plongė)
Alkā īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žemaitiu Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo gīven 3 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Popienā
Popienā - Kiedainiu rajuonė, Duotnovas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Balienielē (Telšē)
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Nevarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 31 prietelis.
Zutkē
Zutkē - Kiedainiū rajuoni, Vėlainiū seniūnėjie, asonť givenvėiti. Zutkē īr ož maždaug 3 km ė pietrītios nu Kiedainiū miestā. Zutkiūs nagīven ni veins žmuogos.
Kėrklē (Tauragie)
Kėrklē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 21 žmuogos.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Aleksandriškis
Aleksandriškis - Kiedainiu rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
Suodnuo liuob gīvent žmuonis, bat vagol 2001 metās atlkėkta sorašīma razoltatus anuo nabgīvena nivėins žmuogos.
Karēvėškės
Karēvėškės īr gīvenvėitės:
IV omžios
Ketvėrts mūso ėras omžios - šėmta metu laikuotarpės, katras prasėdiėjė 301 metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngė 400 metu groudė 31 dėina.
Tūkstontmetē: 1 tūkstontmetis pr. m. e. - 1 tūkstontmetis - 2 tūkstontmetis
Omžē: III omžios - IV omžios - V omžios
Kateguorėjė:Omžē
Šėlėnė (Šalčėninkā)
Šėlėnė - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Puoškuoniu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Lapkristė 7
Lapkristė 7 dėina īr 311 metu dėina (kelamasēs metās - 312) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Melnē
Melnē - Juonėškė rajuonė, Saugielauke seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 82 prietelē.
Pėpėrā (Klaipieda)
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Rasa Kukenītė
Rasa Kukenytė - Lietovuos aktuorė, gražoulė, ėšluošošė Mis Lietuva kuonkorsa 1992 m. Dabartėis gadīnie gīven Italėjuo.
Kateguorėjė:Mis Lietova
Moldavėjė
Moldavėjė, pėlns pavadėnėms Moldavėjės Respoblėka, īr valstībė pėitrītiu Euruopuo. Tor robežio so Okraina ė Rumunėjė.
Geuograpėjė
Muoldavėjė īr terp Okrainas ė Rumunėjės.
Kuonga Demuokratėnė Respoblėka
Kuonga Demuokratinė Respoblėka īr valstībė Cėntrėnė Afrėkuo. Robėžioujas so Kuongo, CAR, Sodano, Uganda, Anguola, Ruanda, Burundiu, Zambėjė; tēpuogi skalaun Atlanta ondenīns.
Moldavėjė
Geuograpėjė
Kateguorėjė:Euruopas valstībės
Lapkristė 8
Lapkristė 8 dėina īr 312 metu dėina (kelamasēs metās - 313) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Jakštėškės I
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 20 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Jocātē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Šėlalės suodnėška seniūnėjuo, ož 4 km i pėitos nū Šėlalės miesta.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Pajodrės
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Jodrienū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 29 žmuogos.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Prīšpėitis
thumb|240px|Vuokītiū darbėninkā jied prīšpėiti
Prīšpėitis (aba prīšposdėinis) ī nadėdlis jiedis, doudams par dėdliuosius darbus (aba jēb pėitā taisuomi vieliau) čieso terp posrītiu ė pėitū. Paprastā tas ī kuokis nemondros ožkondėms – douna so sūrio ė svėisto, šmuotoks mēsuos (skėlondis, kilbasos).
Kateguorėjė:Jiedis
Augostātē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniū.
Kuruvs
Kuruvs ī miests pėitrītiū Lėnkėjuo, tarp Pulavu ė Lioblėna, pri Kuruvkas opės. Rajuona cėntros, katros priklausa Lioblėna vaivadėjē. 2820 prietelē (2014 metūs).
Tarpė 1431 ė 1442 gava Magdeborga teisė. Kateguorėjė:Lėnkėjės miestā
Mėškėnē (Trakā)
Mėškėnē - gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 105 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Liaudgėnā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 34 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Alkā (rēšk)
Alkā īr:
Būgenē (Telšē)
Būgenē - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Nevarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 21 prietelės.
III omžios
Trets mūso ėras omžios - šėmta metu laikuotarpės, katras prasėdiėjė 901 metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngė 1000 metu groudė 31 dėina.
Būgenē (Telšē)
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
III omžios
Tūkstontmetē: 1 tūkstontmetis pr. m. e. - 1 tūkstontmetis - 2 tūkstontmetis
Omžē: II omžios - III omžios - IV omžios
Kateguorėjė:Omžē
1984
1984 - īr kelamė̅jė metā, katrėi prasided nedielės dėina.
Nutėkėmā svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Pasovėrkštės
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Bernotėškės
Bernotėškės - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Jaunēkē (Zarasā)
Jaunēkē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 12 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Mėšēkē (Juonėškis)
Mėšēkē - Juonėškė rajuonė, Saugielauke seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 23 prietelē.
Dalip Singh Rana
200px|right|thumb|Magtīngs Kali
Dalip Singh Rana (aba scenas vards: The Great Khali, smg: Magtīngs Kali) gėmėis 1972 rogpjūtė 27 - dėdlē magtīngs Indėjes kouvotos, mošas WWC, līguos čempėjouns. Anou ugės 2 metrā 16 centėmetro, svorės - 190 kg.
Kateguorėjė:Kouvuotojē Kateguorėjė:Indėjės žmuonis
Mantvėluonē
Mantvėluonē - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 30 prieteliu. Īr Krekenavas agrofirma.
2011 m. Uosla atakas
2011 m. Uosla atakas bova spruogėmā Uoslė, Norvegėjuo 2011 m. lėipas 22 d. 15:26 CEST (13:26 UTC) dvījūs vėitūs sospruogdėntė vīriausnībės bodīnkos ė kėtė vīriausnībės bodīnkā, pū ton bova šauduoma Utøya saluo.
Rēkcėjė svietė
Zars vėsas svieta valsībės atsiuntė ožuojautas Norvegėjės valdē ė žmuonims.
Šaltenē
Kateguorėjė:Notėkėmā
Juonėškis (rēšk)
Juonėškis īr gīvenvėitės Lietovuo:
Juonėškis : Juonėškės :
Alksnē
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 25 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Ūbėlė
Vuobelis, da vadėnama Vuobele a Ūbėle īr opės Vėdorė Lietovuo, Okmergies ė Kiedainiu rajuonūs; Neviežė kairīsis ėntaks. Prasėded netuol Sėisiku, tek i pėitvakarios ė vakaros. Itek i Nevieži terp Kiedainiu ė Pavuobelė.
Ėntakā: Lankesa, Rodekšna, Šomera, Suleva, Malčius.
Ont Vuobelės īr irengta kelets dėdeliū tvankiniū: Bubliū, Kapliū, Joudkėškiu.
Kateguorėjė:Lietovuos opis
Peskuojā
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Kretėngales seniūnėjuo. Anuo gīven 85 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Zavėšėnė
Zavėšėnė - Kiedainiū rajuonė, Vėlainiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Zavėšėnė īr ož maždaug 2 km ė šiaurėis rītos nu Šventībrastē suodas. Anuo gīven 8 žmuonis.
Šiodānīs
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Puoškuoniu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 45 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Nemēkšē
Nemēkšē - Juonėškė rajuonė, Saugielauke seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 7 prietelē.
Nuorgielā (Klaipieda)
Nuorgielā - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Jodrienū seniūnėjuo. Anuo gīven 8 žmuonis.
Mėštautā
Mėštautā - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 29 prietelē.
Daduotkā
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Nevarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 79 prietelē.