cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Brahmagupta
Brahmagupta (~598 m. – ~668 m.) bova indu matematėks ė astronuoms. Geriausē žėnuoms diel nolė (skaitliaus) atradėma ė muoderniuos skaitliu sėstemas padėrbėma. Tēpuogė īr parašės pėrmus matematėkas ė astronuomėjės vaduovielius Brāhmasphuṭasiddhānta ė Khaṇḍakhādyaka, ligė pat XVI o. nauduotus kāp pamata truopnesniems tėrėniejėmams.
Kokē (Joudopė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 22 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Brahmagupta
Kateguorėjė:Indėjės žmuonis Kateguorėjė:Matematėkā Kateguorėjė:Astronuomā
Lapkristė 25
Lapkristė 25 dėina īr 329 metu dėina (kelamasēs metās - 330) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Ruomės Lauks
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Šėlalės suodnėška seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Etėka
Etėka, da vadėnama muoralės fėluosuopėjė īr fėluosuopėjės atšaka, katra tėr žmuogaus elgsenas prėncėpus, standartus, anū nuormas gierė ė bluogė aspekto.
Paežerie (Mažeikē)
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Seduos seniūnėjuo. Anuo gīven 33 žmuoniu.
Etėka
Žuodis kėlėma ėš senuobės graiku kalbuos ēthos, kas znuočie papruotīs, būds.
Paežerie (Mažeikē)
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Etėka
Glabnas etėkas kateguorėjės:
Kai katrėi žīmiausi veikalā aple etėka:
Aukštakalnis (Zarasā)
Aukštakolnis - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
VIII omžios pr. Kr.
Aštonts omžios prīš Krėsto - šėmta metu laikuotarpės, katras prasidiėjė 800 pr. Kr. metu sausė 1 dėina ė pasėbėngė 701 pr. Kr. metu groudė 31 dėina.
Tūkstontmetē: 2 tūkstontmetis pr. Kr. - 1 tūkstontmetis pr. Kr. - 1 tūkstontmetis
Gumbakē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
VIII omžios pr. Kr.
Omžē: IX omžios pr. Kr. - VIII omžios pr. Kr. - VII omžios pr. Kr.
Gumbakē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 148 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
VIII omžios pr. Kr.
Kateguorėjė:Omžē
Merdėjans (laivs)
thumb|right|246px|Merdėjans [[2019 m.]]
Merdėjans - borėnis laivs (barkentėna) ėšdėrbts ėš mede. Merdėjans ī laikuoms Klaipiedas sėmbuolio. Laivs stuov prėšvartouts Klaipiedas miesta senamėistie, pri kaire Dangės opės kronta. Merdėjans ī vėina ėš gausiausē aplonkomu miesta vėitu.
Teknėnē doumanīs
miniatiūra|250px|right|Borlaivis jūruo miniatiūra|250px|right|Borlaivis 2012 m.
Nūruodas
Kateguorėjė:laivā Kateguorėjė:Klaipieda
Truskava
Truskava īr miestalis Kiedainiu rajuonė, ož maždaug 30 km i šiaurėis rītos nu Kiedainiu miestā, pri kelė Via Baltica. Seniūnėjės centros. Stuov Šventuosės Dūšės bažnīčė. Dėrb Truskavas ŽŪB.
Istuorėjė
2001 metās Truskavuo gīven 137 žmuonis.
Mėšiūnā
- gīvenvėitė Jorbarka rajuonė, Joudātiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Mėšiūnūs 2001 m. gīvena 43 žmuonės.
Kateguorėjė:Jorbarka rajuona gīvenvėitės
Mickėškė (Tauragie)
Mickėškė - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Batakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 17 žmuoniū.
Akmena (Trakā)
Akmena - gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 44 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Pi
thumb|100px|right|Graiku abėcielės raidie pi π (tarama pi) – matematėnė kuonstanta, platē nauduojama matematėkuo ė fėzėkuo. Anuos žīmiejėmou nauduo graikėška raidė pi.
Euklėda geuometrėjuo π nauduojama apskrėtėma perėmetrou ė pluotou paskaitioutė. Daugelie naujesniū kningu π analėtėškā apėbriežama trėguonuometrėniem fonkcėjuom, t.r. kāp mažiausė teigiama x, katram sin(x) = 0.
Kateguorėjė:Matematėka
Malavis
Malavis īr valstībė Pėitū Afrėkuo. Robėžioujas so Zambėjė, Tanzanėjė ė Mozambėko. Ont rītinė šmuota talkša dėdlis Malavė ežers.
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Šūdvombuolis
thumb|250px|Šūdvombuolis
Šūdvombuolis aba vombuolė šūdrausie, šūdbimbalė īr vombuolė, katra muokslėškā prėgol Geotrupidae varmū šeimā.
Ana kūns ī 16–27 mm ėlgoma, jouds, blėzgons, sīkēs tor mielina žvėlgesi. Kėits ī, makaulė ėšruod kāp kastovs. Ontenas trompas, galūp sostuoriejosės. Staibē padengtė dīglēs.
Šūdvombuolis jied žuoljiediu žvieriū šūda, tudie tonkē gīven ganīklūs. Ons iš miešla padėrb kamūli katron īded kiauši. Ėš ana ėšsėrėden lerva ė jied ton kamūli.
Kateguorėjė:Vabzdē
Alēnėnkā (Zarasā)
Alēnėnkā - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Karls Frīdrėks Gausos
thumb|150px| Karls Frīdrėchs Gausos (, 1777 – 1855) – vuokītiu matematėks, fizėks, muokslėnėnks, pasėžīmiejės daugeli srėtiu.
Kateguorėjė:Vuokītėjės žmuonis Kateguorėjė:Muokslėninkā
Pagausantīs II
- gīvenvėitė Jorbarka rajuonė, Joudātiu seniūnėjuo. Anuo gīven 23 prietelē.
Stoubrē
Stoubrē - Kiedainiu rajuonė, Vėlainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Kėbelkštē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Kretėngales seniūnėjuo. Anuo gīven 27 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Peldē (Kretinga)
Peldē - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2011 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Lapkristė 26
Lapkristė 26 dėina īr 330 metu dėina (kelamasēs metās - 331) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Galėlies Galėliejos
thumb|200px| thumb|220px| Galileo Galilei (g. 1564 m. vasarė 15 d. Pėzuo – 1642 m. sausė 8 d. Fluorencėjuo) – italu astruonuoms, matematėks, fėluosuops ė fizėks.
Kateguorėjė:Fėluosuopā Kateguorėjė:Italėjės žmuonis Kateguorėjė:Matematėkā Kateguorėjė:Astruonuomā
Muokšėška Vikipedėjė
Muokšėška Vikipedėjė - liousuojė vikipedėjė muokšu kalba. Pradieta kortė 2008 m.
Nūruodas
Kateguorėjė:Vikipedėjės vagol kalbas
Seuls
Seulė vīka 1988 m. vasaras uolėmpėnės žaidīnės.
Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Miestā, katrūs vīka vasaras uolėmpėnės žaidīnės Kateguorėjė:Pėitū Kuoriejė
Žernē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žemaitiu Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo gīven 33 gīventuojā.
Pasroujė
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Seduos seniūnėjuo. Anuo gīven 15 žmuoniu.
Biblėjė
miniatiūra|dešinėje|Gutenberga Biblėjė
Pasroujė
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Biblėjė
Biblėjė (graikėškā biblion – „knīnga“) - krėkštiuoniū švėntasis rašts, tēpuogė vadėnama Švėntoujo Rašto aba Dieva Žuodio. Dalės Biblėjės (Senasis Testaments) īr judieju vieras kėlėma, diutuo tēpuogė īr ė žīdū švėntuojė kninga.
Nūdėinuomės, Biblėjė īr vadėnamė dvė knīngė:
Judiejē švėnto pripažīst tėk pėrma biblėjės dali, krėkštiuonīs - ė pėrma, ė ontra.
Nūruodas
Kateguorėjė:Biblėjė
Rėklėškē
Rėklėškē - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Ažomedėnė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Bėliūnėškės
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 136 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Paeglounės (Batakē)
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Batakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 19 žmuoniū.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Petkūnā
Petkūnā - Kiedainiū rajuoni, Truskavas seniūnėjie, asonť givenvėiti. Petkūnā īr ož maždaug 3 km ė pietvakarios nu Truskavas miestālē. Petkūnūs gīven 166 žmuonis. center|800px|Petkūnų panorama nuo vandens boksto
Rīškas
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Lokštā (Joudopė)
Lokštā - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 223 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Romowe Rikoito
Romowe Rikoito īr Rosėjės neofuolkluora kuolektīvs. 1995 m. ana sukūrė Niktorius. Kuolektīvs pavadėnts palē senuobės prūsu švėntīkla Romuove (Rėkojuota). Ėšlaida 4 albumus. Pėrmūsė dvėjūsė Narcissism ė L'Automne Eternel būdėngas melankuolėjės, smerties, skausma temas. Albumu Austradeiwa ėr Undēina skėrtu senuobės prūsu kultūrā.
Romowe Rikoito kūrībā būdėngs gėlos, savits skombesīs, kuompozėcėjės īrašītas akustėnėm gėtaruom, fleita, skripka, violončelė ė klavėšėnēs – anuos īr pėlnos prītemas, dekadansa, melankuolėjės, paslaptėngas vėlties ė sakraloma harmuonėjės.
Tarakans
thumb|250px|Tarakanā
Tas īr papluokštis, paėlgs vabzdis. Makaulė veiz žemīn, ėš vėršous dengama prīšnogarielė, borna griaužėmuojė. Antenas ėlgas, šeršioutas. Staibē prėtink biegiuojėmō. Prėikėnee sparnā kėitė, pasėdėrbė ontsparnēs, vuo šėknėnē plievėškė.
Tarakans īr naktėis gīvis, katros gīven tonkiausē gomtuo, bat Lietovuo gīvenons rodasaā tarakans laikas prī žmuoniū, botūs, katrūs ėišk jiedė. Pavuojėngs kenkies.
Nūruodas
Kateguorėjė:Vabzdē
Lapkristė 27
Lapkristė 27 dėina īr 331 metu dėina (kelamasēs metās - 332) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Pakarklīs
- gīvenvėitė Jorbarka rajuonė, Joudātiu seniūnėjuo. Anuo gīven 10 prieteliu.
Kateguorėjė:Jorbarka rajuona gīvenvėitės
Pruotestantėzmos
thumb|right|220px|Martīns Liuteris - vėins Pruotestantizma pradininkū Protestantizmos - Krėkščiuonībes krīptes, katruos atsirada pu Refuormacėjės XVI o. ė vėliau atsiradoses anū atšakas. Dėltuo protestantizmos dažnā siejams su tokēs Refuormacėjės veikiejēs kāp M. Liuteris a J. Kalvins.
Termėns protestantā atsirada 1529 metās, kumet dales M. Liutere šalininkū Vuokėtėjės Špiejere miestė pareiškė protest dėl nutarėma rėbuotė liuteruonībes plėtėm.
Šakas
Svietė egzistoun dešimtis tokstončiū protestantizma judiejėmū. Pagrėndėnē ėš anū:
Kateguorėjė:Protestantizmos
Rimuolē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Seduos seniūnėjuo. Anuo gīven 9 žmuoniu.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Bankū sārašos
Čėštās doudams svieta banku sārašos.
Kuomercėnē vėitas bankā
Valdiuos valduomė bankā
Ožsėine bankā
Dėdliejė bankā
Dėdliausė 4 Kėnėjės bankā:
Čilės futbuola rinktėnė
right|thumb|120px|Logo. thumb|right|240px|Čilės rinktėnė 1966 m. thumb|right|240px|Čilės rinktėnė 2015 m.
Čilės futbuola rinktėnė - Čilē atstovaujonti futbuola kuomanda, katrūn valda Čilės futbuola fedėracėjė (Federación de Fútbol de Chile), teipugi tonkē vadėnama La Roja. Treneris īr Juan Antonio Pizzi.
Šaltenē
Čilė Kateguorėjė:Čilė Kateguorėjė:Fotbuols
Bagduonėškės (Zarasā)
Bagduonėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Aškėnka
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Alsakē
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Paneruotis
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Šėlalės suodnėška seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 29 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Cīrolis
thumb|250px|Cīrolis Cīrolis, čīrolis, vīturīs, vėvėrsīs īr nedėdlis cīroliniu šeimuos paukštis. Ėšplėtė̄s Euruopuo, Azėjuo, Šiaurės Afrėkuo ė Šiaurės Amerėkuo.
Niuonuoksas radėjācėnis notėkėms
Šaltenē
Kateguorėjė:Notėkėmā Kateguorėjė:Rosėjė
Cīrolis
Gīven pėivūs, laukūs, dėrvuonūs. Lėzda sok ont žemės. Jied sieklas, kėrmėnus, vuombolius. Govos dėinuos čieso, skraidīdams ciren. Cīrolis īr vėins onkstīvūju pavasarė paukštiu.
Kateguorėjė:Paukštē
Ernstos Hekelės
thumb|250px| Ernst Heinrich Philipp August Haeckel (1834 m. vasarė 16 - 1919 m. rogpjūtė 9 d.) bova vuokītiu biuoluogs, gamtėnėnks, fėluosuops, fizėks pruofesuorios ė menėnėnks.
Dombrē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Benedikts Spinuoza
thumb|250px|Spinuoza Benedikts Spinuoza (, tėkros vards Baruks Spinoza, 1632 m. lapkristė 24 d. – 1677 m. vasarė 21 d.) bova vėins glabnū Apšvėituos fėluosuopu, pruota vieras pagrėndies panteėsts. Spinuozas idiejėms dėdli duovi palėka Renė Dekarts. Bova gėmės Olandėjės žīdu šeimīnuo. Patsā Spinuoza daug prisidiejė pri panteėzma idiejės vīstīma Vakarū fėluosuopėjuo, anuo mėslėjėms palėka duovi Albertou Einšteina, Izaaka Singerė pasauliejautā, ikviepė gėliuosės ekoluogėjės kostiejėma.
Dombrē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 121 žmuogos.
Ernstos Hekelės
Kateguorėjė:Vuokītėjės žmuonis Kateguorėjė:Bioluogā Kateguorėjė:Fizėkā Kateguorėjė:Fėluosuopā
Benedikts Spinuoza
Kateguorėjė:Fėluosuopā Kateguorėjė:Olandėjės žmuonis
2019
2019 īr nakalamė̄jė metā, katrėi prasėded oterninkė.
Nutėkėmā Lietovuo
Lietovuos Seims 2019 m. paskelbė Svieta lietoviu, Jūza Tūma-Vaižgonta ir Žemaitėjės metās.
Nūruodas
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Lapkristė 28
Lapkristė 28 dėina īr 332 metu dėina (kelamasēs metās - 333) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Pagausantīs I
- gīvenvėitė Jorbarka rajuonė, Joudātiu seniūnėjuo. Anuo gīven 19 prieteliu.
Andā
thumb|right|240px|Andā [[Argentėna|Argentėnuo]] thumb|right|240px|Cono de Arita Andā – ėlgiausia sviete kalnu grandėnė, kotra driekias palē vėsā vakarėnē Pėitu Amerėkas pakrontē. Vėsuos kalnu sėstemas ėlgis – api 7500 km, pluotės – ėkė 600 km, vėdotėnės aukštis – net api 4000 m. Sudara pėitinē Kordiljėru šmoutė.
Aukštiausiuos vėršūnės
Kateguorėjė:Kalnā
Pīmpė
thumb|250px Pīmpė (da gīvė, pīmpis, ) īr paukštis, katros prėklaus siejėkėniu šeimā (Charadriidae).
Kūns īr lėgė 32 cm, sver' 200–260 g. Ont galvuos tor ėlga kouda (patelės kouds trompesni ož patėna). Kūna vėršotėnė posė īr žalsvā jouda. Gerklie ė kakla prėikėnė dalė joudas, žondā balti īr. Oudega balta so plate jouda jousta ont gala. Maži paukštokā blankesniū spalvū, nego suaugi. Snaps jouds, kuojės rauduonas. Pīmpė īr trompiauses kuojės torėntis siejėkėniu šeimuos paukštis.
Lietovuo pīmpės skraid nu onkstīva kuova. Ėšskrėdėma praded vėdorvasari, bat nedideli polkā laikas lėg spalė. Žėimuo Šiaurės Afrėkuo, Indėjuo, Kėnėjuo.
Miegst atvėrus pluotus, pėivas, ganīklas, dėrbamus laukus. Lėzda suk ont žemės, atvėruo vėituo. Ded 4 grūšės skvarmas keušios, katrėi īr žalsvi, ėšmargīti nerīškiuom plėmėm. Peri 24-26 dėinas. Ėšved vėina vada. Nuognē triokšmingā ė zlastingā gin lėzda nu bikuokiu isėbruoveliu.
Pīmpės jied bestoborius. Īr nuognē guvus, tonkē skraid, kučiuojas uorė, skardē klīk „gī-vi-gī-vi“
Kateguorėjė:Paukštē
Pašešovės (Batakē)
Pašešovės - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Batakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Juohans Gotenbergs
thumb|200px| Juohans Gotenbergs (Johannes Gensfleisch zur Laden zum Gutenberg; api 1398 m. – 1468 m. vasarė 3 d.) – vuokītiu metala dėrbėniū gamėntuos ėr ėšradies. Pagarsieje sokūrėns spauduos presa ėr tēp idiejėns nuognē dīdli duovi tuobolėnont spausdėnėma teknuoluogėjės.
Kateguorėjė:Vuokītėjės ėšradiejē
Katkā
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Kretėngales seniūnėjuo, ož 5 km i šiaurės šmuota nū Plėkiū.
Pėitūs īr Lapėinėškiū mėšks, šiaurie tek Barbūnė.
Istuorėjė
Katkūs 2001 metās gīvena 96 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Babrėnelis
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Pauslajīs
Pauslajīs - Kiedainiū rajuoni, Truskavas seniūnėjie, asonť givenvėiti. Pauslajīs īr ož maždaug 4,5 km ė šiauris rītos nu Pavermenē miestālē. Anuo gīven 90 žmuoniū.
Pošėnė (Kiedainē)
Pōšėne - Kiedainiu rajuonė, Vėlainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Pemperē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2011 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonės.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Karaliaučios
Karaliautios, Karaliaučios, ofėcēlē - Kalėningrads īr miests Rosėjuo, Karaliaučiaus kraštė, katros senuobie bova baltu krašts Prūsėjė. Tas īr nuognē svarbos ousts pri Prieglious opės žiuotiu (Baltėjės jūra), ė toliausē ė vakarus nutuolės dėdlis Rosėjės miests. Anamė gīven aple 230 tūkst. žmuoniu.
Senuobė tenās bova prūsu kaims Tvangstė, bat kūmet vuokītē ožkariava prūsu žemes, tenās ikūrė Kionegsberga miesta, katras par omžios palėka patio dėdliuojo krašta miesto. Anuo oneversėtetė muokės šmuots žīmiū Vuokītėjės ė Lietovuos veikieju. Tenās ėšlaista ė pėrmuojė lietovėška kninga. Pu ontruos svieta vainuos miestā ožėmė Tarību Sājonga ė ons pavadėnts Kalėningrado palē suovietu vēkiejė Kalėnėna.
Kateguorėjė:Rosėjės miestā
Konsepsjuons
Konsepsjuons īr Čilės miests. Biuobiuo regėjuona suostėnė. 2002 metās anamė gīvena 216 061 gīventuos. Giventuoju tonkoms: 975/km².
Geuograpėjė
Kōrdinatės: -36.77278°N, -73.06306°W
Istuorėjė
Konsepsjuona 1550 metās īkūrė ėspanu karvedīs Pedro de Valdivia (žem. Pedrs Valvėdietis).
Nūruodas
Kateguorėjė:Čilės miestā
Lapkristė 29
Lapkristė 29 dėina īr 333 metu dėina (kelamasēs metās - 334) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Aukšlėnė
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Pchenjans
Pchenjans (平壤/평양; Pīeongīang) īr Šiaurės Kuoriejės suostėnė. Pagrėndėnis versla, gamības, admėnėstravėma ė koltūras centros šali.
Admėnėstracėnis padalėnims
Miests īr padalėnts i 19 rajuonu (-guīŏk) ė 4 apskrėtis.
Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Šiaurės Kuoriejės miestā
Šiaudėnė (Tauragie)
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Batakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 20 žmuoniū.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Prūsuoks
thumb|250px|Prūsuoks
Prūsuoks īr vabzdis, katros prėgol pri tarakanu.
Nie dėdlis - 1,3-1,6 cm ėlgoma, neskraidiuo. Gīven žmuoniū truobesiūs, jied vėskon kū tėktās rond: jiedi, tropėnius, šiokšlės, batu skūra, kningu vėršelios, moila.
Patalė prūsuoku jaunėklios nešiuojas so savėm. Gausėnas spierē.
Paplėtėms
Kost naktėis čieso.
Kateguorėjė:Vabzdē
Barvīdē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 82 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
2013
2013 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ontradeinī.
Graumėnė
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Kretėngales seniūnėjuo. Anuo gīven 88 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Šiaulē
Šiaulē vuo Šeulē - miests šiaurės Lietovuo, 210 km i šiaurės vakarus nū Vėlniaus ėr 160 km i rītus nu Klaipiedas. Uns īr ketvėrts palē gīventuoju skaitlio Lietuvuos miests. Apskrėtėis, miesta savėvaldībės ė rajuona savėvaldībės cėntros.
Miesta pėitrītiūs īr uora ousts, katramė īr sutelktas NATO uora magtėngomā.
Istuorėjė
Šiauliū vards pėrma lėika rašītėniūs šaltēniūs pamėnavuots 1236 metās, kumet siejės 22 d. jongtėnė lietoviu, žemaitiu ė latviu kariauna sotrioškėna Livuonėjes Ordėna karios.
Šiauliū kāp miesta vards pėrmuojė lėika pamėnavuots 1524 m. bėrželė 11 d. Žėgėmanta Senuojė raštė, katrou Šiauliū valsčios perdouts valdītė Vėlniaus vīskupou Juonou. Miestielis Sovli pažīmiets 1555 m. K. Vuopelas sudarītamė Euruopas žemielapie.
1918 m. Šiauliūs susikūrė pėrmuojė demuokratėnė savėvaldībė Lietuvuo.
Žīmūs žmuonės
Šiauliūs īr gėmė:
Kolta pastatā
thumb|right|210px|Šeuliū bažninčė XIX om. thumb|right|210px|Vėlniaus gatves pėsčiūjū bulvars Šeulē īr Šiauliū vīskopėjes cėntros, miestė īr 4 katalėku bažnīčės:
Be tuo Šiauliūs īr:
Rubikalē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Seduos seniūnėjuo. Anuo gīven 10 žmuoniu.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Džeimsos Preskuots Džaulės
thumb|Džeimsos Preskuots Džaulės
Džeimsos Preskuots Džaulės (James Prescott Joule, 1818 m. groudė 24 - 1889 m. spalė 11 d.) bova onglu fizėks. Anuo vardo pavadėnts SI sėstemas darba vėinets – džaulės.
Kateguorėjė:Onglėjės fizėkā
Lentėnė
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Šėlalės suodnėška seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 43 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Ažorāstē (Ėmbrads)
Ažorāstē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Ožrėngės
Kateguorėjė:Jorbarka rajuona gīvenvėitės
Dešra
thumb|240px|Dešras Dešra aba kilbasos ī tuokis mēsuos jiedis.
Dešra taisa ėš vairiuos mēsuos: jautė̄nas, kiaulė̄nas, retiau ėš avė̄nas aba paukštė̄nas. Mēsa somal aba sokapuo, da prīded lašėniū, sīkēs kraujė (kraujėnė dešra), būtėnā droskas, pėpėru, kėtuokiu pagardū (cėbolė, česnaga, kvīnu ė kt.).
Dešras nug sena kemš i tēvas kiaulės gruobas. Paskom anas būn rūkuomas rūkīkluo, ka gautuom gera smuoka. Kėtas dešras būn ka verd.
Ancėškis
Ancėškis īr kaims Kiedainiu rajuonė, Truskavas seniūnėjuo. Ancėškis īr ož maždaug 5,5 km i rītus nu Truskavas miestalė. Anuo gīven 49 žmuonis.
Dešra
Kateguorėjė:Mēsuos jiedē Kateguorėjė:Žemaitiu jiedē
Puplaukē
Puplaukē - Kiedainiu rajuonė, Vėlainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Ancėškis
Kateguorėjė:Kiedainiu rajuona gīvenvėitės
Juohanesos Kepleris
Juohanesos Kepleris bova vuokītiu astruonuoms ė matematėks, soformolavės Keplerė diesnius, katrėi XVII o. padėrba perversma astruonuomėjės muokslė.
Kateguorėjė:Vuokītėjės fizėkā Kateguorėjė:Vuokītėjės matematėkā
Kindžioks
dešinėje|miniatiūra|250x250px|Kindžioks Kindžioks aba skėlondis ī tuokis rūkīts mēsuos jiedis, vėins ėš tautėniu lietoviu jiediu ī. Taisuoms ons ėš kiaulė̄nas. Nug sena kindžioks liuob būs vasaras darbīmetė jiedis (jiedams par šėinpjūtė, rogpjūtė), tepuogė anou vāšėns svetius aba patīs vāšinsėis par švėntės.
Kindžioks taisuoms ėš šmuotās sopjaustītas mēsuos, i katra da prided lašėnoku. Paskom imaiša pagardū (pėpėru, česnaga, kvīnu) ė palėik kelės adīnas pastuovietė. Paskom mēsa sokemš i kiaulės pūslė ėr ožrėš vėrvalė. Da kelės dėinas palėik kindžioka kabietė ka isisūrietom, vuo paskom rūka kamėnė alksnė ėr ieglė dūmās nug 2 lėgo 15 dėinu. Paskom da mienesi kindžioks tora pakabietė, ka būt tinkams jiestė.
Kateguorėjė:Mēsuos jiedē
Uonoškis (Joudopė)
Istuorėjė
Vėituovė žėnuoma nūg 1499 m. Uonoškė dvars mėnavuonams nūg 1522 m. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 286 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Erzėška Vikipedėjė
thumb|right|199px|Luoguotėps
Erzėška Vikipedėjė - liousuojė vikipedėjė erziu kalba. Vikipedėjė pradieta kortė 2008 m. gegožė 26 d.
Nūruodas
Kateguorėjė:Vikipedėjės vagol kalbas
2011 Mėnska metruo spruogėms
thumb|right|Korduons šalėp metruo stoutelės pū 2 adīnū pū sprougėma
2011 Mėnska metruo spruogėms notėka 2011 metū balondė 11 dėina. Srougėma čieso žova ė bova sožėists šmuots žmouniū.
Borisos Džonsons
thumb|right|Borisos Džonsons
Kateguorėjė:Onglėjės žmuonis
Delis
Delis aba pėlnā Naciuonalėnė Delė suostėnės terituorėjė īr miests šiaurės Indėjuo, šalėis suostėnė. Tor 16,8 mln. gīvėntuoju (2011 m.) Deli sodara pri Jamunas opės esons senamiestis ė naujamiestis, Naus Delis, katramė rezėdou Indėjės valdė. Miests laikuoms baguotiausio Indėjuo pu Goa (tor ontra pagal dėdoma BVP gīvėntuojou).
Miestė īr gausoms pavelda – stuov Džami Masdžida mečetė, Indėjės vicekaraliu paluocē Raštrapati Bhavanas, Radžpata prospekts, Kutb Minara minarets, Džai Singha observatorėjė. Miestė īr do uora ousto – I. Gandi ė Palama, spuorta irengėmā (pabūdavuotė 1982 m. Azėjės žaidīniems). Delie tēpuogė Muohanda Gandė kremavėma vėita īr.
Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Indėjės miestā
EF onglu kalbuos muokiejėma indeksos
EF onglu kalbuos muokiejėma indeksos - terptautėnis ruodėklis, katrs nuruoda augosiu žmuoniu onglu kalbuos muokiejėmā palē atskėras valstībes.
Kateguorėjė:kalbas
Kleknėškė
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Šėlalės suodnėška seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Stagelē
Stagelē - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Liuteruonībė
Liuteruonībė īr glabna, onkstīviausė ė tonkiausē paplėtosė pruotestantėzma krīptės, katra kėla ėš XVI o. krėkštiuonėškuosės Refuormacėjės Vuokītėjuo. Pradėninks - Martins Liuteris. Liuteruonībie nier griežta robežė terp dvasėninku ė pasaulėitiu, vėsė pripažīstamė švėntās Kristou. Nier vėinoulėjės ė celibata, ėš 7 katalėku sakramėntu liuteruonā pripažīst tėktā Krėkšta ė Komunėjė. Lietovuo ė Žemaitėjuo liuteruonībė pradiejė skelbtė XVI o. pradžiuo M. Liuterė ė P. Melanchtuona muokėnīs Abraoms Kulvėitis. Šiou meto Lietovuo īr 54 liuteruonu parapėjės so cėntro Vėlniou. Tēp pat īr anėims gėmėnėškū evangelikū refuormatū (kalvėnėstu) bėndroumėniu.
Skierē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Seduos seniūnėjuo. Anuo gīven 92 žmuoniu.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
1985
1985 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ontradeinī.
Nutikėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Lapkristė 30
Lapkristė 30 dėina īr 334 metu dėina (kelamasēs metās - 335) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Lauksargē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Lauksargiū seniūnėjuo. Anuo gīven 700 žmuoniū.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Lietova Olimpinies žaidīnies
Lietova pėrma lėika Olimpėnies žaidīnies debiotava 1924 m. Parīžiou. Lietovā atstovava 15 sportėninku: 13 futbolėninku ė 2 dvėratėninkā. Lietova da dalīvava 1932 m. Olimpijaduo, vuo SSRS okupavos Lietova, Lietovuos spuortėninkā atstuovava ton valstībė ė ėškovuojė ganietėnā daug medaliu. Pu liousoma atgavėma Lietova i Olimpėnės žaidīnės pargrīža 1992 m. Barselonuo ė nu tuo lėika dalīvava vėsūs olimpijadūs.
Auksa medaliu laimietuojē
Kateguorėjė:Lietovuos spuorts Kateguorėjė:Lietova
Bielkaučīzna
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Naujokā (Kretinga)
Naujuokā - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2011 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonės.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Būklės (Trakā)
Būklės - gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 53 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Vėišvėlės seniūnėjė
Vėišvėlės seniūnėjė īr Jorbarka rajuona seniūnėjė, asontė Jorbarka rajuona vakarūs. Cėntros īr Vėišvėle.
Bajoriškē (Kiedainē)
Bajoriškē īr Kiedainiu rajuoni, Truskavas seniūnėjuo asonti gīvenvėitė.
Šilē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Seduos seniūnėjuo. Anuo gīven 3 žmuoniu.
Bajoriškē (Kiedainē)
Istuorėjė
2001 metās Bajoriškiūs gīvena do žmuogo.
Šilē
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Dosā
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Paukštakiū seniūnėjė
Paukštakiū seniūnėjė īr Žemaitėjuo, Plongės rajuona rītūs. Cėntros īr Gromblē.
Tarka
thumb|200px|[[Sūris|Sūrė tarka]] Tarka īr vėrtovės rakonds, skėrts sosmolkintė jiedius. Tor vairaus dėdloma skīlotės so aštrēs šmuotās, par katrūs trėnams jiedis īr smolkėnams.
Dėdliausē so tarkuom smolkėnams sūris, boruokā, bolbės, minkštė jiediu gamėnē (čėkuolads, sviests) vaisē ė daržuovės.
Tarkou vėina ronka prėdiejos prī tarkas ė trėnont ton jiedė pruodokta i anou.
Kateguorėjė:Rakondā
Bliūds
Bliūds īr vėrtovės rakonds. Ons īr posapvalės fuormas ėnds, gamėnams ėš muolė, metala, medėinas, plastmasės. Ė bliūda paprastā dedams jieds.
Kateguorėjė:Rakondā
Vėdnapolės (Kiedainē)
Vėdnapolės - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Bliuokmonts
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Hardo Pajula
miniatiūra|Hardo Pajula (2002) Hardo Pajula (gėmės 1966 m. gegožė 4 d. Rakvere, Estėjuo) īr akuonuomėkas analėtėks. Īr dėrbės SEB banka analėtėko.
Kateguorėjė:Estėjės žmuonis Kateguorėjė:Akuonuomėstā
Laukėninkā (Joudopė)
Laukėninkā - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Naujuovėška fuolkluorėnė mozėka
Naujuovėška fuolkluorėnė mozėka aba neofuolkluors īr alternatīviuojė, naujuojė fuolkluora mozėkas rūšis, kumet tradėcėnė liaudėška, senuobėnė mozėka īr maišoma so kėtās mozėkas žonrās - džiazo, ambient, ruoko, alektruonėne mozėka. Tas gal būtė paprastiausē akostėnis folkluors ale mondresnēs atvejās nauduojama fuortepėjuonu, stīgėniu, alektruonėniu ėnstomentu mozėka. Tas gal būtė naujē aranžoutas liaudėis dainės aba naujē sokortas dainės paprastā aple paguonībe, gamta, ruomantėzma.
Pu neofuolkluora pavadėnėmo gruo ivairiausės stėlėstėkas gropės:
Kateguorėjė:Mozėkas žonrā Kateguorėjė:Fuolkluors
Sausīs
thumb|250px|Sausīs, aptekis [[popas]]
Arklou
Arklou (airėškā – An tInbhear Mór, ) īr Airėjės miests, Airėjės saluos rītū šmuotė. Ī ousts.
Sausīs
Sausīs da amals, amars, lėpčios, sausis īr nuognē mizernė vabzdē, prėgolōs līgēsparniu (Sternorrhyncha) būriō.
Arklou
Miesta IX o. ėkūrė vėkingā.
Sausīs
Anėi īr 0,5–5 mm dėdloma gležnė varmā. Gīven dėdlēs polkās ont augalū lapū ė jaunū stėibū. Īr paėlgė, mėnkštė, pluonās sparnās, īr so ėlgom antenom, tor solptokos.
Amals padėrb medaus rasa, katra renk skrozdis.
Daugoms sausiū īr kenkiejē, katrėi gaišėn augalos. Anās aptekis augals pavėrst limpontio, tudie rokounama ī kū lėpčios, sausīs, amals īr ana ožpoulis. Sausi gerā teriuo potpalakės.
Kateguorėjė:Vabzdē
Al-Khwarizmi
thumb| Al-Khwarizmi
Al-Khwarizmi (Muḥammad ibn Mūsā al-Khwārizmī محمد بن موسى الخوارزمي, api 780 - api 850 m.) bova persu matematėks, astruonuoms, astruoluogs ė geuograps.
Kateguorėjė:Vėdoromžiu astruonuomā Kateguorėjė:Persėjės astruonuomā Kateguorėjė:Persėjės astruoluogā Kateguorėjė:Persėjės geuograpā Kateguorėjė:Persėjės matematėkā
Blīnėškės
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Alšienu seniūnėjė
Nemieže seniūnėjė - seniūnėjė Kauna rajuona pėitvakariū šmuotė, centros - Mastātē.
Kėtas soudnas
<div class="references-small" stīle="-moz-column-count:4; column-count:2;">
Zarasā
Zarasā īr miests šiaurės rītū Lietovuo, pri robežiaus so Latvėjė. 7867 gīventuojē. Miests īr rajuona ė 2 seniūnėju cėntros. Zarasūs ėr apīlėnkies telkša 4 ežerā: Zarasos, Zarasātis, Balts ė Greižts. Īr Šventiausės Panelės Marėjės Jiemėma i Dongu bažnīčė. Zarasū vards mėnavuojams nu 1596 m. Miests vadėnts Jeziorosās, Novaaleksandruovskio.
Žėnuomi žmuonis
kateguorėjė:Lietovuos miestā kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Pagojīs (Kiedainē)
Pagojīs - Kiedainiu rajuonė, Vėlainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Malis
Malis īr valstībė Vakarū Afrėkuo. Tor robežio so Maurėtanėjė, Alžīro, Nigerio, Burkina Faso, Dramblė Kaula Kronto, Gvinėjė, Senegalo.
Kėlpėnės
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Šėlalės suodnėška seniūnėjuo.
Malis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Kėlpėnės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Katedra
thumb|[[Šv. Ontana Paduvietė bažninčė|Telšiū Šv. Ontana Paduvietė katedra]] Katedra (luotīnėškā: cathedra - „suosts, krieslos“) - religėnis bodinks, katros prigol kuonkretē krėkštiuoniū denominacėjē, vīskopėjės cėntros. Ruomas Katalėkū, Onglėkuonū ė kai kuriuos Liuteruonū bažnīčiuos' anuom vadovaun vīskopā, diutuo katedras īr vīskopėjū cėntrā. Stačiatėkiu katedra vadėnama suobors.
Žemaitėjuo tier vėinėntelė katedra, katra rondas Telšiūs. Telšiū katedra īr Telšiū vīskopėjės cėntros.
Kateguorėjė:Krėkštiuonībė
Graudūšē (Klaipieda)
Graudūšē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Kretėngales seniūnėjuo. Anuo gīven 17 žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Dėdlė̄jė ežerā
Kateguorėjė:Ežerā
Kriuoklē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Hamhungs
Hamhungs (hangul: 함흥시 handža: 咸興市 translėt.: Hamhŭng) – miests rītėnie Šiaurės Kuoriejės dali, pri Sončhuongana opės. Pėitū Hamgiuonga pruovėncėjės centros ė ontras vogol dīdli miests šali. Īr 3 onėversėtetā. Miests ī glabnos kemėjės pramonės centrs.
Kateguorėjė:Šiaurės Kuoriejės miestā
Daugielėškis (Kiedainē)
Daugėliškis - Kėdainiū rajuonė, Truskavas seniūnėjie, asontė gīvenvėitė. Daugėliškie gīven 3 žmuonis.
Aktė
Aktė (tork. akçe; uosman. آقچه) XIV-XIX o. sėdabrėnės cedelioks, ons liōb būt glabniausės Uosmanū imperėjės pėnėngs.
Žuodis kėlis ėš  'balts', palē Bėzantėjės sėdabrėne aba bėluonėnė cedelioka aspruona, platē nauduota  regėjuonė, katrs pū ton palėka Uosmanū imperėjė. Onglėškā akte tonkē vadėn.
Nūruodas
Kateguorėjė:Cedeliokā
Vitas Vasiliauskas
Vits Vasiliauskis (Vitas Vasiliauskas, g. 1973 m. bėrželė 15 d. Kaunė) - tėisėninks, Lietovuos banka valdības pėrmėninks (nu 2011 metu balondė mienesė), bovės versla tėisės advuokatu kuontuoras „LAWIN Lideika, Petrauskas, Valiūnas ir partneriai“ advuokats, bovės puolitėnis veikies, Vėlniaus universiteta Teosės fakulteta diestītuos, bovės LR fėnansu vicemėnėstros.
Muok lietoviu, onglu, vuokītiū ė rosu kalbas.
Muonā
Muonā, bortā, apžavā īr magėškė veiksmā, katrās miegėnama paveiktė žmuonis, gamtuos reiškėnius, atspietė atėitė. Mėslėjama, ka muonu pagelba galėma nulemtė kuovės, žīgė, medžiuoklės siekme, ėšgīdītė ligas, rastė meile, padėrbtė kam nuors bluogi.
Muonā baltu žemėsė bova nuognē tonkē nauduojamė nu senuobės, īpatingā vainuos muonā. Anās tonkiausē liuob ožsė̄ mtė prasti žmuonis, ale īpatėngās jiegas tam toriejė vaidėlas, raganas, žīniounės.
Kateguorėjė:Magėjė
Nuorvegėjė
Nuorvegėjė aba Norvegėjė (pėlns ožvadėnėms Nuorvegėjės Karalīstė (Kongeriket Norge) īr valstībė šiaurės Euruopuo, pri Šiaurės jūruos. Robežiounas so Švedėjė, Rosėjė ė Soumėjė. Tēpat Nuorvegėjē prigol Bovie sala, Svalbards, Jan Majens.
Admėnėstracėnis soskėrstīms
Nuorvegėjė ėr ėšdalīnta i 11 adminėstracėniu regėjuonu, katrie ožvadīntė apskrėtėm (nuorvegėškā - Fylker), vuo anuos da ėšdalīnta i 356 savėvaldībės (nuorvegėškā - Kommuner). Tėktās suostėnė Oslos īr krūvuo apskrėtės ė savivaldībė.
Vuobols
Vuobols īr vuobelėis vaisios. Vuobolie īr 3-5 lėzdā so 2-3 siekluom lėzdė. Skūra pluona, mėnkštėms soltėngs.
Nuorvegėjė
Admėnėstracėnis soskėrstīms
Apskrėtis 2017 (sklaiustėliūs admėnėstracėnē cėntrā):
Tėškā
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Seduos seniūnėjuo. Anuo gīven 46 žmuoniu.
Nuorvegėjė
Admėnėstracėnis soskėrstīms
Ba ton valstės ėšdalėnėmū egzėstoun ė skėrstīms i pėnkis glabniausios regėjuonos (nuorvegėkā - Landsdel):
Vuobols
Vuobolē gal būt jiedamė žalė, tēpuogė anuos gal keptė, vėrtė, džiuovėntė, konservoutė. Eš vuobolū galam padėrbtė pīraga, blīnus, vuobolu sūri, čiesās anėi dedamė i bolkas, kėtus kepėnius. Tēpuogė gal spaustė sonka, padėrbtė kuompuota, limonada, sidra, kėtus gierėmus.
Tėškā
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Vuobols
Kateguorėjė:Vaisē
Nuorvegėjė
Admėnėstracėnis soskėrstīms
Tas ėšdalėnėms īr dėdliau ėš papruotiū, istuorėjės, panašē, kāp Lietovuo īr Aukštaitėjė, Žemaitėjė, Dzūkėjė ė kt.). Terp regėjuonūs skėras tarmės.
Svēkatas sėstema
Nuorvegėjuo dėdliuojė daugoma svēkatas apsauga gīventuojam īr namuokama. Nuorvegėjuo svēkatas klausėmus sprend Nuorvegėjės svēkatas dėrektuorats, anam pavaldė īr Nuorvegėjės svēkatas akunuomėkas admėnėstracėjė.
Vėišvėlė
- gīvenvėitė Jorbarka rajuonė, Vėišvėlės seniūnėjuo, seniūnėjės cėntros. Anuo gīven 1045 prietelē.
Kateguorėjė:Jorbarka rajuona gīvenvėitės
1974
1974 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ontradeinī.
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Vāštarā
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Paukštakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 62 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Šakē (Lauksargē)
Šakē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Lauksargiū seniūnėjuo. Anuo gīven 185 žmuonis.
Kretingalė
Kretingalė - miestalės Klaipiedas rajuonė, terp Klaipiedas ė Kretingas, pri Danges opės. Īr pagrėndėnė muokīkla. Vagol 2011 m. sorašīma rezoltatos, Kretėngalie gīven 936 gīventuojē. Kretingalės seniūnėjės cėntros.
Šakē (Lauksargē)
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Kuorks
Kuorks (airėškā – Corcaigh, ) īr ontrs palē gīventuoju skaitlio Airėjės miests, veik uora ė jūras oustā, miests ī Airėjės saluos pėitvakariu šmuotė.
Kretingalė
Nūruodas
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Kuorks
Kateguorėjė:Airėjės miestā
Brondėnis augals
thumb|Brondėnis augals thumb|[[Žėrnis – brondėnis augals.]] Brondėnis augals īr popėniu šeimā prėklausontis augals vuo anuo vaisios.
Kateguorėjė:Augalā
Vivonīs
Vivonīs - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Brasta (Zarasā)
Brasta - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Guotfrīds Leibnėcos
thumb|250px| Guotfrīds Leibnėcos (, 1646 m. lėipas 1 d. Leipcėge - 1716 m. lapkristė 14 d. Hanuoveri) - vuokītiu fėluosuops, matematėks, daugiausē rašės luotīnu ė prancūzu kalbuom.
Brasta (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Guotfrīds Leibnėcos
Kateguorėjė:Vuokītėjės žmuonis Kateguorėjė:Vuokītėjės fėluosuopā Kateguorėjė:Vuokītėjės matematėkā
Anemėjė
Anemėjė - tōkia krauja lėga, kumet žmuogaus karauja sudėtie īr sumažėjs eritrocėtu kėikės. Žmuogos tumet jaut silpnoma, īr ėšblėškes, dažnā svaigst galva.
Serapėnā
Istuorėjė
Suoda bova sonaikėnta Suovietėnės uokopacėjės gadīnie, kūmat maluorava žemės. 2011 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonės.
Džeimsos Klarks Maksvels
thumb|250px| Džeimsos Klarks Maksvels (James Clark Maxwell, 1831–1879 m.) – žīmos onglu fizėks, sokūrės alektruomagnetėne lauka teuorėjė.
Kateguorėjė:Onglėjės fizėkā
Šaunamasės gėnklos
Šaunamasės gėnklos īr gėnklos, šaudontės pavėinēs o daugēriuopās grētā lekiantēs šuovėnēs.
Žokėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 39 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Kelmotėškė
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Šėlalės suodnėška seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Skerdėkā
Skerdėkā - Kiedainiu rajuonė, Vėlainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven do prietelē.
Oikē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Seduos seniūnėjuo. Anuo gīven 43 žmuoniu.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Grabē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Kretėngales seniūnėjuo. Anuo gīven 28 žmuonis.
Rėdelkolnės
- gīvenvėitė Jorbarka rajuonė, Vėišvėles seniūnėjuo. Anuo gīven 123 prietelē.
Kateguorėjė:Jorbarka rajuona gīvenvėitės
Brėidakėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Kuočiels
miniatiūra|260px| XX o. žemaitėšks kuočiels Kuočiels – medėnis rakonds nauduonams līgėnt belīznā aba kuočiuot jiedem. Sosėded ėš 2 daliū: apvalaus pagalė ė pluokštės, rantouta vuo dontīta apačė lentalės. Galė kuočiels tor ronkena, katra īr skėrta soėmt vėina ronka kuočiela.
Kateguorėjė:Rakondā
Meškē (Akmenė)
Meškē - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 35 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Grėižpelkē I
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Naujėninkā
thumb|200px|Staravieru cerkvė Naujėninkūs Naujėninkā īr Vėlniaus mėkrarajuons, esons vėsėškā šalėp Vėlniaus senamiestė, tūjaus i pėitus nug gelžkėlė. Vēk puolėklinėka, staravieru cerkvė, karajėmu kapā ī. Naujėninkūs daugomuo stuov bendrabotē („barakā“) ė daugiabotē nomā.
Nūruodas
Kateguorėjė:Vėlnios
Dvarėškē I
Dvarėškē I īr Kiedainiū rajuonė, Truskavas seniūnėjuo asontė gīvenvėitė. Dvarėškē I īr ož maždaug 3 km ė šiaurės vakarus nu Truskavas miestālė, šalip Truskavas-Krekenavas plėnta.
Istuorėjė
2001 metās Dvarėškiūs I gīvena 14 žmuoniū.
Ciolėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
1963
1963 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ontradeinī.
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Žagarė
Žagarė - miests Juonėškė rajuonė, 26 km i šiaurės vakarus nu Juonėškė, netuolėi Latvėjės robežė. Senionėjės cėntros. Lielopės karīsis intaks Švietė (nu anuos šlaitū atsiver dolomėtėnės atuodongas) dalėn miesta i senuojė ė naujuojė Žagarė. Senuojė dalės sauguoma valstībės kap orabnėstėkas paminklos. Miesta daliū plans stačiakompis, ī savaimėnės eiguos radialėnė plana elemėntu. Stuov Šv. apaštalū Petra ė Puovėla bažninčė, ī gimanazėjė, spec. muokīkla, socēlėniu paslaugu cėntros, žėrgīns.
Sports
Kateguorėjė:Lietovuos miestā Kateguorėjė:Juonėške rajuona gīvenvėitės
Šlepetē (Plongė)
Šlepetē  īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Paukštakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 5 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Vuožruožė
240px|thumb|
Vuožruožė īr nakvėšėniu šėimuos augalū gentės.
Rūšis
Gentie īr 160-200 rūšiū.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Ėlzenbergs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Gėrėninkā (Šėlalė)
Gėrėninkā - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Šėlalės suodnėška seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Kalvelē (Jorbarks)
Kalvelē - gīvenvėitė Jorbarka rajuonė, Vėišvėles seniūnėjuo. Anuo gīven 22 prietelē.
Kateguorėjė:Jorbarka rajuona gīvenvėitės
Akuonkagva
thumb|right|240px Akuonkagva īr aukštausės kalns Andose, ont Argentėnos ė Čilės robežio. Aukštės 6959 m.
Kateguorėjė:Kalnā Kateguorėjė:Argentėna
La Plata
La Plata (ėsp. La Plata) īr miests Argentinuo, netolie Buenas Airiu, pri La Platas ėstuarėjės. Buenas Airiu provincijės suostėnė. Tor 571 tūkst. prieteliu.
Istorėjė
Miests ikorts 1882 metās, XX o. vėdurie trompa laikotarpė ons bova vadėnams Eva Perón prezėdenta Chuana Perona žmuonuos Evas garbē.
Nūruodas
Kateguorėjė:Argentėnas miestā
Bartašėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Žadeikē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Seduos seniūnėjuo. Anuo gīven 67 žmuoniu.
Dmėtrėjos Mendelėjevs
thumb|250px|Dmėtrėjos Mendelėjevs Dmėtrėjos Ivanuovėčė Mendelėjevs (, 1834 m. vasarė 8 d. – 1907 m. vasarė 2 d.) – rosu kemėks, žėnuoms sava sokorta periuodėne elementu lentale.
Paisa
Paisa (ongl. paisa, dgs. paise) - smolkos pėnėngėnis vėinets Indėjės regėjuonė (Indėjuo, Pakėstane, Nepalė ė Bangladešė). Brėtu valdīma gadīnie žuodis paisa 'paisa' tonkē liōb rašuoms pice.
Dmėtrėjos Mendelėjevs
Kateguorėjė:Rosu kemėkā
Paisa
Naujuoses paisas
Naujuojė paisa īr līgi:
Kateguorėjė:Cedeliokā
Varpėnė
thumb|220px|[[Seduos Švt. Panelės Marėjės Jėmėma i dongu bažnīčė|Seduos bažninčės varpėnė]]
Varpėnė, dzvuonīčė īr tuokis bodinks, katramė īr kabėnams vėins a daugiau dzvuonu (varpū). Varpėnės tonkiausē īr statuomas pri bažninčiu. Gal būtė nu menka medėnė buokštelė, katramė īr vėins dzvuons, ligė dėdliū katedru varpėniu, katrūs būn kelesdešėmt dzvuonu.
Kateguorėjė:Bodīnkā
Zapranā
Zapranā - Kiedainiu rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
Suodnuo liōb gīvent žmuonis, bat palē 2001 metās atlkėkta sorašīma razoltatos anuo nabgīvena nivēns žmuogos.
Žiežolis
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Čepolėškē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 25 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Resistensėjė
Resistensėjė (ėsp. Resistencia) īr miests Argentinuos šiauriėj, pri Paranas ėr Nėgrā opiu, preišas Korėjėntėsa. Čėkā provincijės suostėnė. Tor 274 tūkst. prieteliu.
Kateguorėjė:Argentėnas miestā
Bėčkā
Bėčkā - Kiedainiu rajuonė, Vėlainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Gaisā
Gaisā - Kiedainiu rajuonė, Truskavas seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Gaisā īr ož maždaug 2 km i pietvakarios nu Truskavas miestalė. Gaisūs gīven 4 žmuonis.
Maurikėjos
Maurikėjos aba Mauricėjos īr valstībė Rītū Afrėkuo. Ėšsėdiestės Maurikėjė saluo ė da šmuotė mažū salū Indėjės ondėnīnė.
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Joudopės seniūnėjė
Istuorėjė
2001-04 bova: 2009-09-01 bova:
1957
1957 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ontradeinī.
Sausē (Endrė̄javs)
Sausē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Endrė̄java seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Palnuosā
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Vėikšniū seniūnėjuo. Anuo gīven 555 žmuonis.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Edi Falko
thumb|right|222px|Edi Falko [[2010 m.]] Edi Falko (, g. 1963 m. lėipas 5 d.) ī italu kėlėma Amerėkas aktuorė.
Tonkē liuob vaidintė krėmėnalėniūs kėnūs ė sėrjalūs.
Poikiausē ana ī žėnuoma ož sava vaidėnėma serjalė „Suopranā“, katram ana vaidėna glabnuojė Amerėkas italu mafėjės vada žmuona Karmela Soprano.
Kateguorėjė:JAV aktuorē
Jūrava
- gīvenvėitė Jorbarka rajuonė, Vėišvėles seniūnėjuo. Anuo gīven 58 prietelē.
Guoštauts
thumb|200px|Guoštauts (Līchnis chalcedonica) Guoštauts īr gvazdikėniu augalū šeimuos augals. Aukštoms anou būn lėgė 1 m, žėidā rauduoni. Guoštauta šaknū paplavas sīkēs nauduonamas kap moils. Dailē žīdia, kvietka ī.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Kvietkas
Paragē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo, kaimalie ėšlėkės Paragiū dvars (XVIII o.).
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Žėnuomė žmonės
Nū Paragiū davara kėla rašītuojės, katruos liōb pasėrašīt Lazdīnū Peliedas slaptavardio:
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Ruosuons
Ruosuons (ėsp. Roson) īr miests Argentinuo, pri Atlanta ondenīna ėr Čėbutā opės. Čėbutā provincijės suostėnė. Tor 26 tūkst. prieteliu.
Kateguorėjė:Argentėnas miestā
Džuons vuon Neimans
thumb|250px| Džuons fuon Neimans (John von Neumann, 1903 m. groudė 28 d. – 1957 m. vasarė 8 d.) – žīdu kėlėma vengru matematėks.
Mastātē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Alšienu seniūnėjuo, anuos centrs. Īr pašts (LT-53056), Mastātiū pagrėndėnė muokīkla, Kauna kuolegėjės kraštuotvarkas skīrios.
Džuons vuon Neimans
Kateguorėjė:Vengrėjės žmuonis Kateguorėjė:Matematėkā
Mastātē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1339 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Žīdėškės (Trakā)
Žīdėškės īr gīvenvėitė Trakū rajuonė, Trakū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 33 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Kamonie
thumb|200px|Kamonie ont kvietka
Kamonie aba kamanė, bėtės samanė īr bėtē gėmėnings vabzdis.
Šletkā
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Paukštakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 75 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Kamonie
Ana īr stombė, nuognē plaukouta, drīžouta joudā ė geltuonā. Jied nektara ė žėidadolkes.
Lėzda dėrbėn samanūs. Nekap bėtis, kamonės dėrb ėr esont bluogam uorō ė rėnk medo ėš daugiau vėsuokiu augalū.
Kateguorėjė:vabzdē
Apidiemės
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Šėlalės suodnėška seniūnėjuo. Aukštiausės suodnas tašks - 107,2 metrā vėrš jūras līge.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Jeknas
thumb|300px|Avėis jeknas
Jeknas aba kepenas  īr tėk pas stoborėnius gīvius rondama magtīnga vėrškėnėma liauka ė dėdliausis vėdaus organs. Kap organs atlėikt galībė funkcėju: dalīvau medegū apīkaituo, dėrb ė ėšskėr tolži, regoliou sokraus kėikībė kraujie, kontruoliou kuolesteruolė ė kap katrū kėtū hormuonu ė fermentu kėikibė, kaup D, K, PP ė B gropės vitaminus, detoksikou ė so tolžėm ėšskėr ivairius metabuolitus, tuoksinus, liekvarstus, atlėik barjerėnė ė keravuojėma funkcėjė, regoliou cirkolioujontė kraujė kėikībė, dėrb vaisiaus kraujė, sintetėn albuminus, alfa ė beta globulinus, fibrinogena, protrombina, heparina, sintetėn ė kaup vitamina A, kaup gelži ė vitamina B12, metabolizou hormonus.