cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Janošuonē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Klīkuolē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Janošuonē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Velkė Pavluovėcē
Velkė Pavluovėcē (ček. - Velké Pavlovice) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2005 m. anam gīvena 3 087 žmuonis.
Nūruodas
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Liaudėškē (Skouds)
Liaudėškē - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Īlakiū seniūnėjuo. Anuo nagīven prietelē.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Anātē (Klaipieda)
Anātē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Kretėngales seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Trepā
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 241 žmuogos.
Atkūla
thumb|250px|Jūras atkūla
Atkūla īr platesnė (tonkiausē opėis) vėita, kor ana īsėterp kronta ė kor ondou lietiau betek.
kateguorėjė:Ondou
Kenets Pėidžos
Šaltėnē
Page
Remezā
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Īlakiū seniūnėjuo. Anuo nagīven prietelē.
1890
1890 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided trečiadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Vėitrėnėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
DNR
thumb|200px|DNR grandėnė Deuoksėrėbuonokleuorūgštis (DNR, onsktiau vadėnta dezuoksėrėbuonokleina rūgštis) – nokleuorūgštis, esontė kuožnuo gīvuo lāstelie,tonkiausē anuos kondoulė. Anuo (anuos azuotėniu baziu sekuo) tripletėnio kuodo ožkuodouta genetėnė infuormacėjė, katra perdoudama dalėjėmuosė čieso naujuoms lāstelėms, a per lītėnės lāstelės – indivėda palėkounėms.
Sandara
Kateguorėjė:Genetėka Kateguorėjė:Rūgštīs
Sobartiena
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Ruslana
right|thumb|Ruslana Ruslana (gėmos 1973 m., vėsos vards Руслана Степанівна Лижичко) īr nuognē žėnuoma okrainėitiu dainėninkė, katra 2004 m. lamiejė Euruovėzėjės dainiu varžītovės.
Orniežē (Kauns)
Orniežē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Babtu seniūnėjuo.
Ruslana
Sėnglā
Kateguorėjė:Euruovėzėjė Kateguorėjė:Okraėnas žmuonis Kateguorėjė:Mozėkontā
Orniežē (Kauns)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 63 žmuonis.
Varnātē (Plongė)
Varnātē īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žlėbinū seniūnėjuo. Anuo gīven 64 gīventuojā.
Orniežē (Kauns)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Varnātē (Plongė)
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Baciuonėškis
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
HTML
HTML (ongl. - Hypertext Markup Language) pėlns pavadėnėms hiperteksta žīmiejėma kalba. Ta īr kuompiuteriu pruogramavėma kalba, katra īr skėrta pruogramoutė internetėnius poslapius.
Elementā ėr atributā
Elementa atribotā tor varda ėr reikšmi. Je galėmi atribota nenuruodomė, paprasta galioun sutartas nutīlėjėma taisīkles. Pavīzdžiou, HTML fragments naraudona<font color="red"><b>r</b>raudona</font>neraudona tor do elementos. Katras elements - (font) perjūng rodoma teksta spalvo ė raudono. Tuon elementa vėdou esantis ontrasis elements (b), perjungontis šrifto ė parīškinto. Pėrmasis elements tor vein atributo (color) so reikšmi red. Ontrasis elements atributu natur.
HTML kode atributu reikšmes rekomendoujama apgaubtė kabotėmės, nuors HTML 4.01 standarts ton nereikalaun.
Kateguorėjė:Teknuoluogėjės
Tunney
Tunney - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1912 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 34.117°S 117.367°E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Grōžtē (Kiedainē)
Grōžtē - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Šėdagē (Skaudvėlė)
Šėdagē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 173 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Vielātē (Akmenė)
Vielātē - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Naujuosės Akmenės kaimėškuo seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Liogālėškē
Liogālėškē - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo, pri keliuo Juonava-Šedova esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 32 prietelē.
Abrūsnīčė
thumb|right|230px|Ornamintouta abrūsnīčė Abrūsnīčė aba abrūsėnīčė (lt: Rankšluostinė) ī rakonds abrūsou pakabintė.
Velkė Nemčėcē
Nūruodas
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Lietovuos Respoblėkas sosėsėikėma ministerėjė
Lietovuos Respoblėkas sosėsėikėma ministerėjė īr Lietovuos Respoblėkas Vīriausībės institucėjė, esontė atskaitlėnga ož valstībės puolitėkas igīvendėnėma ė koordėnavėma transpuorta (uora, ondėns, gelžkeliu, keliū), pašta ėr alektruonėniu rīšiū srėtīs. Ikorta 1918 m., 1940 m. siejės 16 d. panaikīnta, a 1990 m. vielē atkorta.
Ministerėjē vaduovau sosėsėikėma ministros Ministrou pėrmėninkou teikont ė Lietovuos Respoblėkas Prezidėntou skėront.
Kateguorėjė:Lietovuos ministerėjės
1930
1930 - bōva nakalamė̄jė metā, katrėi prasėdiejė sereduo.
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Panemonė
Panemonė īr miests Pagiegiū savėvaldībie, 8 km i pėitūs nū Pagiegiū. Šalėp tek Nemona opė, kėtuo opes posie īr Tėlžė. Panemonė īr pats mažiausis miests Lietuvuo. Be tuo, ana īr vėinintelis miests, katros netor sava seniūnėjės (prėgol Pagiegiū senionėje). Īr pagrėndėnė muokīkla.
Nemėrseta (Klaipieda)
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Rapkėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Velkė Hosteradkē
Velkė Hosteradkē (ček. - Velké Hostěrádky) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2006 m. anam gīvena 431 žmuogos.
Nūruodas
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Lāvalē
Lāvalē - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Spalva
Spalva (aba barva) ī bikuokiu dāktu sāvībė skėrtingā atspindietė švėisa. Muokslėškā rokounont, tas ī pajautėms, katra žmuogou formoun specėfėnė spalvėnės veiziejėma sistemas uorganėzacėjė.
Spalva nūruod atspalvė vėita spektrė. Žėnuomiausės spalvas tuokės ī – rauduona, muorkava, geltuona, žalė, mielėna, žīdra, vėjuoletėnė (anas vėsas veiziet vandarīkštie). Jouda rēšk švėisuos nabovėma, vuo balta – naėšskėrstīta švėisa.
Da ī atskėri žuodē gīvuoliū, žmuoniū plaukū spalvuom.
Tuckanarra
Tuckanarra - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1899 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 27°07′S 118°05′E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Žvėrzdalē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žlėbinū seniūnėjuo. Anuo gīven 19 gīventuojū.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Šatiū seniūnėjė
Šatiū seniūnėjė - seniūnėjė Skuoda rajuona cėntrė, centros - Šatės.
Nartautā
Nartautā - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven vėins prietelės.
Šatiū seniūnėjė
Kėtė suodnā
Kateguorėjė:Skouda rajuona seniūnėjės
Vīrs
thumb|Vīrėškas lītėis sėmbuolis Vīrs – biuoluogėnės žmuogaus rūšėis lītės, gīvūnu svietė – patėns. Embrijuona stadėjuo skvarmounontės gemalou sosėdara trīs gemalėnē lapelē. Ėš mezodermas praded vīstėtėis lītėis uorganu sėstema.
*
Cėcėlėškės (Zarasā)
Cėcėlėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Balbėirėškė seniūnėjė
Balbėirėškė seniūnėjė īr Prėinu rajuona pėitūs, cėntros – Balbėirėškis.
Kėtas suodas
<div class="references-small" stīle="-moz-column-count:4; column-count:2;">
Nūruodas
Kateguorėjė:Prėinū rajuona seniūnėjės
Šašē (Kauns)
Šašē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Babtu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 34 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Būtenē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 141 žmuogos.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
1941
1941 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided trečiadeinī.
Karosės kuova
thumbKaroses kuova (čiesās vadėnama Karuses leda kuova) – 1270 m. vasarė 16 d. notėkosė kuova bovosė terp LDK kariaunas ė Lėvuonėjės uorėna ė Danėjės jongtėnės kariaunas ont ožsalose Baltėjės jūras leda, šalėp Karosės (Vakarū Estėjė).
1941
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Karosės kuova
Kuovuos ēga
Kalavėjoutē ė danā puolė pėrmė. Lietovē ė žemaitē sosėstaė ruogės i rinki ė pasėnauduojė anuomės, kāp barėkada, jietėmės ėšbadė i ruogiū tarpos ibiegosios žėrgos ė tūmet poulė pranašoma nabtorėjosios prieša rėterios. Palē Lėvuonėjės kruonėkas (XIII o. pab.) doumenės, žova 52 rėterē, Lėvuonėjės krašta magėstrs Uotuons Loterbergs (vuok. Otto von Lutterberg), danū vads Eilarts ė zars 600 lengvā gėnkoutū kariū. Bova sožēsts Leale vīskops.
Kuovas svarboms
Tas bova pėnkts dėdliausės Lėvuonėjės prakuošėms XIII omžiou. Lėvuonėjės uordėna valdė paprašė Vuokītiū uordėna dėdlėjė magėstra atsiūstė pagelbas ė naujė krašta magėstra.
Šaltenē
Kateguorėjė:Lietovuos istuorėjė
Ašmenas kuova
Ašmenas kuova - kuova, notėkosė 1432 m. groudė 8 d. šalėp Ašmenas terp dvēju LDK kariaunu, katruom vaduovava noversts Lietovuos dėdlīsės konėgākštis Švėtrėgāla ėr anuo kuonkorents, Lietovuos dėdlīsės konėgākštis Žīgėmonts Kēstotātis.
Kuovuos ēga
Švėtrėgāla so kelioulėka tūkstontiū karių ėšžėgiava nū Puoluocka, katram ė bova ėsėkūris, ožjiemė Mėnska, Krieva, Ašmena ė roušės polt Vėlnio. Žīgėmonta Kēstotāte lietoviū ė žemaitiū kariauna, katron riemė Drohėtėna mozūrā (mėsleėnama, ėš vėsa aple 20 000 žmuoniū), poulė Švėtrėgālas lietoviū ė rosū kariauna, katron riemė kana Seid Akmeta tuotuorē. Švėtrėgāla sājūngėninka Lėvuonėjės uordėna kariauna nabspiejė prėpoltė.
Kuova ēje nū rīta lėgė vakara. Nū pat pradiū Švėtrėgālā Žīgėmonta Kēstotāte kariauna ėšēje nostomtė aple 3 mīles lėnk Vėlniaus, bat Žīgėmonts Kēstotātis i vakara šmuota somošė ė ėšsklādė Švėtrėgālas kariauna. Dėdliū nuostuoliū toriejė abė posės. Palē lėnkū kruonėkėninka Jana Dloguoša, Švėtrėgālas kariū žova aple 10 000, vuo ba laisvės palėka aple 4000. Švėtrėgāla pasėtraukė i Puoluocka.
Kuovas svarboms
Žīgėmonts Kēstotātis įšluošė kuova, bat anuo kariaunas magtīngoms noslaba, ka galietom įtvėrtėnt ėškuošėma. LDK dėdlūjū konėgākštiū vėdaus kuovū pabėnga noliemė tėktās 1435 m. Pabāska kuova, katruo bova vėsėškā somošta Švėtrėgālas kariauna.
Šaltenē
Kateguorėjė:Lietovuos istuorėjė
Lietovuos Respoblėkas svēkatas keravuojėma ministerėjė
Lietovuos Respoblėkas svēkatas keravuojėma ministerėjė īr Lietovuos Respoblėkas Vīriausībės institucėjė, esontė atskaitlėnga ož valstībės puolitėkas igīvendėnėma ė koordėnavėma vėsoumenės svēkatas priveiziejėma srėtie. Ikorta 1990 m.
Ministerėjē vaduovau sveikatas keravuojėma ministros Ministrou pėrmėninkou teikont ė Lietovuos Respoblėkas Prezidėntou skėront.
Kateguorėjė:Lietovuos ministerėjės
Pėliamonts
thumb|right|260px
Pėliamonts īr kaims Kiedainiu rajuone, Duotnovas seniūnėjuo, 1 km ī šiauri nu Mantvilėškė, pri plentā Juonava-Šedova ėr Duotnovielės opės. 59 gīventuojē.
Grėks
thumb|200px|Grėkā
Grėks (lot. Fagopīrum esculentum) ī tuokis augals, katros muokslėškā prigol rūgtėniu augalū (Polīgonaceae) šeimā.
Stombs grėka statmens, soltings ī. Lapā kap šėrdės, blizgontis. Žėidā smolkūs ī, balti aba geltuoni, sogolė̄ i kekės.
Muotrėška
thumb|170px|Pamėnklos Apruodėtē Muotrėška īr biuoluogėnės žmuogaus rūšėis lītės, gīvūnu svietė – patelė. Ana tor morpuoluogėnės ė fonkcėnės īpatībės, katruos skėras nu vīra (kėtuos lītėis žmuogaus) – lītėnės chromuosuomas, mažesnis ūgis, specėfėnis kūna sodiejėms, lītėnē uorganā, medegu apīkaita, kraujė sodietis, hormuonu balansos, dažnesnis alsavėms ė kt.
Grėks
Grėka grūdā (kroupas) ī dėdlē skalsos ė svēks jiedis. Ėš grėku tonkiausē žmuonis taisa grėku kuošė. Grėka lapā, žėidā liekvarstos ī. Šiaudā ēn kap šierals gīvuoliam. Grėka žėidūs dėdlē daug nektara ī, katra renk bėtis.
Svietė daugiausē grėku ėšaugėn Rosėjė, Kėnėjė ėr Okraėna.
Muotrėška
Tēpuogė veiziekat
*
Grėks
Žuodis „grėks“ ī kėlėma nug žuodė „grāks“, „Grākėjė“.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Vegerē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Naujuosės Akmenės kaimėškuo seniūnėjuo.
Rosėjės revoliucėjė
Rosėjės revoliucėjė vadėnamė do vėins ėš paskuos sekė nutėkėmā Rosėjės istuorėjuo. Pėrma (Vasarė Revoliucėjės čieso) bova nuversta cara autuokratėnė valdžė ė paskelbta respoblėka. Paskiau (Spalė Revoliucėjė), Lenėna vaduovaujamė buolševėkā nuvertė Laikėnaja vīriausībė ėr ikūrė vėinpartėnė Rosėjės tarību respoblėka, katra vieliau palėka vėina ėš pėrmū ė glabniausė TSRS respoblėka.
Kai katrū, īpatėngā, nu buolševėku pabiegosiu rosu, vadėnama ne revoliucėjė, ale perversmo.
Vegerē
Istuorėjė
Čė liōb būt Vegeriū valstios. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 86 žmuonis.
Nūruodas
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Dvasingoms
Dvasingoms īr patė paskotėnė realībės ė trancendencėnės dėmėnsėjės stadėjė, vėdėnis kel's, katros leid žmuogō atskleistė sava būvė esme, gīvenima prasme. Da dvasingoms apėbrežiams kāp dėdliausės žmuogaus muoralėnės vertībės. Dvasėnės praktėkas kāp medėtacėjė, malda, savėvuoka ir skėrtas vīstītė žmuogaus dvasingoma, vėdėni gīvenima. Tuokės praktėkas tonkē ved pri sājongas so dėdlesnės realibe pajautėma. Ta dėdlesnė realībė apėbūdėnama kāp Dieva karalīstė, vėsa žmuonėjė, gamta, kuosmosos. Dvasingoms tonke ėšgīvenams kāp īkviepima šaltėnis, gīvenėma kelruodis. Dvasingoms sotėik vierijima nemateriale realībe, transcendentėnio svieta prigėmėmo.
Tradėcėškā vieras laik dvasingoma kāp vėina ėš relėgėnė puojotė daliū. Tonkē dvasėngoms sotapatėnams so viera, bat smarkus vakarū vėsoumėnės bedievėškoma plėtėms praplietė dvasingoma sāvuoka.
So viera nesosėits dvasingoms soprantams kāp žmougaus platesnė, nestruktūrėzouta puovīza, atvėroms naujuoms idiejėms, ītakuoms, atsėsakīms vieru doktrėnas. Vėizont ėš tuokės puovīzas net ė ateėsts gal būtė dvasings. Nuors ateėzmos atmet dūšės bovima, vėršnatūrėnius dalīkus, dalis ateėstu prėėm dvasinguma savuoka, bat ana sopront kāp vėsatas daliū armuonėjė, terposavė sārīši.
Prėšėngā nego ateėstā, Naujuojė Omžiaus šalėnėnkā i dvasingoma vėiz kāp i aktīvu rīši so jiega, energėjė, dūšė, katra paded sėiktė savēs pažėnėma. Panteėstėnės vieras, relėginis natūralėzmos vėiz dvasingoma vėsuo sopantiuo gamtuo, kosmuosė, ana soprant kap pate dėdliause didībe ė paslapti.
Krėkštiuonībie dvasingoms soprantams nevėinareikšmėškā. Tonkē dvasėingās krėkštiuonim īr īvardėnamė tuokie prietėlē, katrė tėik pėrmenībe asmenėniō santikiō so Dievo, sek Jiezaus dvasinio kelio a ne rėtoalams, vėsoumenėnē veiklā, tradėcėjėms.
Nuors ė dvasingoms, ė viera sėik galotėnė Dieva, absoliota sopratėma, daba šėtė do dalīkā tonkē īr atskėriamė. Viera īr soprantama tėktās kāp vėins ėš keliū i dvasingomā; viera īr dvasingoms, īsprausts i cėvėlėzacėjės riemus. Dvasėnē muokītuojē (šėtė, katrė šnek aple dvasingoma ož vieras rėbū) teig, ku ir daug vėsuokiu dvasėniu keliū, ė žmuogō īr nuognē svarbo atrastė sau tėnkoma. Tonkē pabriežiama, ku viera īr daugiau fuormalos ėšuorinis ėiškuojims a dvasingoms ir vėdėnis, indivėdoalus.
Daug autuoriu dvasingoma sosėj so kvantėnė metafėzėka.
Daugums sociologu ė psėkologu pažīmi ku dvasingums īr nuognē svarbus dalīks nuorant pasėiktė vėdėne ramībe, ėšsėvadoutė ėš prėklausuomibės lėgū, pasėiktė laimės, givenėma prasmies jausma. Dvasingoms īpatingā pabriežiams puozitiviuojuo psėkuoluogėjuo. Palē ana dvasingums īr vėins svarbiausiu dalīku, padedantiu atrastė gīvenėma prasme.
Kateguorėjė:Viera Kateguorėjė:Nedielės straipsnis
Terptautėnės Abkazėjės ė Pėitū Uosetėjės prėpažėnėms
Terptautėnės Abkazėjės ė Pėitū Uosetėjės prėpažėnėms prasediejė 2008 m. rogpjūtė 26 d., Rosėjės prezėdentou Dėmėtrėjou Medvedevou prėpažėnos Abkazėjės ė Pėitū Uosetėjės liuosoma nu Grozėjės. Ēnont Pėitū Uosetėjės vainā Rosėjės armėjė uokopava Grozėjės terėtuorėjuo asontes Abkazėjė ė Pėitū Uosetėjė.
Dėdliuojė dalės Amerėkas ė Euruopas valstībiū pasėsakė prīš Abkazėjės ė Pėitū Uosetėjės, kāp naprėklausomū valstībiū ėkorėma.
Šaltenē
Kateguorėjė:Puolėtologėjė
Mažeikiu apīlinkės seniūnėjė
Mažeikiu apīlinkės seniūnėjė īr Mažeikiu rajuona cėntėnė dalī. Cėntros īr Mažeikē.
Galėnėškės II
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Rokā (Skouds)
Rokā - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Šatiū seniūnėjuo. Anuo gīven 351 prietelės.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Stabaunītios
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Babtu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 42 žmuonis.
Lietovuos Respoblėkas ožrobežė rēkalū ministerėjė
Lietovuos Respoblėkas ožrobežė rēkalū ministerėjė īr Lietovuos Respoblėkas Vīriausībės institucėjė, esontė atskaitlėnga ož valstībės dipluomatėjė: terptautėnius santīkius, akuonuomėni saugoma, prekiavėma so kėtuom šalim, Lietovuos Respoblėkas, anuos juridėniu ė fizėniu asmenū teisiu ėr interesu apsauga ož robežiaus; narīstės ES koordinavėma; atstuovavėma ož robežiaus, dipluomatėnius ė konsulėnius santīkius, dipluomatėnė tarnība, vīstuomuojė bendradarbiavėma puolitėka; ne Lietovuo gīvenontiu lietoviu rīšiū so Lietova stėprėnėma. Ikorta 1918 m. lapkristė 4 d., 1940 m. oždarīta, vuo 1990 m. bėrželė 17 d. vielē atkorta.
Ministerėjē vaduovau ožrobežė rēkalū ministros Ministrou pėrmėninkou teikont ė Lietovuos Respoblėkas Prezidėntou skėront.
Kateguorėjė:Lietovuos ministerėjės
Pabėiliūnis
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Trayning
Trayning - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1912 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 31°07′00″S 117°48′00″E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Marėjonka
Marėjonka - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Strieva (Trakā)
Strieva - gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Požā
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Velkė Biluovėcē
Velkė Biluovėcē (ček. - Velké Bílovice) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2005 m. anam gīvena 3 742 žmuonis.
Nūruodas
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Žarnėškės (Zarasā)
Žarnėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Paraks
thumb|150px|Muodernėšks joudajė paraka suruogats. Paraks īr spruogstamasės maišals ėš sieras, medė onglėis ė kalė salėitras, katras veikē ožsėdeg.
Paraka pėrmė jiem nauduotė kėnā.
Kateguorėjė:Spruogstamuosės medegas Kateguorėjė:Piroteknėka
Švėnta Juonė žuolie
thumb|200px|Švėnta Juonė žuolie
Švėnta Juonė žuolie, kėtap da Švėntū Juoniū žuolie, Marėjės žuolie, juonžuolė, juonažuolė (lot. Hypericum perforatum) ī tuokis žuolīns, dėdlis liekvarstos.
Tasā žuolīns aug pėivūs, sausuos retuos medies, kalnū šlātūs, pagriuoviūs. Anam patink sausas ė saulietas vėitas.
Švėnta Juonė žuolie ī liekvarstos nug vėrškėnėma lėgū, alsavėma sonkomu, mažėn kraugīsliu pralaidoma, tink nug ėnkstu oždegėma, akmenū, mažėn nerimavėma. Tepuogė tink žāzduom, suopontē bornā skalautė.
Kateguorėjė:Žuolīnā Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Tėlžė (Akmenė)
Tėlžė - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Naujuosės Akmenės kaimėškuo seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 52 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Strėiltē
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ašmėntas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 373 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Melninkā (Kiedainē)
Melninkā - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Martīnėškės (Ėmbrads)
Martīnė̄škės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Strazdėškės (Trakā)
Strazdėškės - gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Šašātē (Žlėbinā)
Šašātē īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žlėbinū seniūnėjuo. Anuo gīven 6 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Strazdėškės (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Ašmėnta
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ašmėntas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 249 žmuonis.
Angladegē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Kemėnis jongėnīs
Kemėnis jongėnīs īr medega, sodarīta bėnt ėš dvīju skėrtėngu terp savės sosėjongosiu elementu, katrū masės pruopuorcėjės nakėnt.
Kemėnē jongėnē
Saušėlis (Plongė)
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Zablatėškės (Zarasā)
Zablatėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Torbay
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1889 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 35°01′00″S 117°38′00″E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Pavejounis
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Babtu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Kalnienā
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Mažeikiu apīlinkės seniūnėjuo. Anuo gīven 858 žmuoniu.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Vabalē (Skouds)
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Valtėcē
Valtėcē (ček. - Valtice) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2012 m. anam gīvena 3 596 žmuogos.
Nūruodas
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
1947
1947 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided trečiadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Bačka
thumb|300px|Tėpėškas medėnės bačkas Bačka (liet. statinė) - toščia cėlindrėnė talpīkla, tradėcėškā pagamėnta ėš medėniu skersėniu, katruos juos geležėnē lankā. Žmuonis, katrie dėrb bačkas, vadėnami kobėlēs.
Kateguorėjė:Rakondā
Maiklos Faradiejos
Kateguorėjė:Onglėjės žmuonis Kateguorėjė:Ėšradiejē
Borė
thumb|180px|Borės
Borė īr dėdlis audekla šmuots, statuoms i laiva, ka gaudītom vieja ė anuo jieguos pagelba varītom laiva. Borė taisoma ont štolpa (stėiba), būn vairiū skvarmu (paprastā trikompė aba ketorkompė), valduoma so vėrvėm (tep ana galėma sogožtė, mainītė krīpti). Mažūs laivaliūs gal būtė 1-2 borės, vuo dėdliūs laivūs – kelės dešimtīs. Kap radas gara ė muotorėnē varėklē borėniū laivū žėnklē somažiejė.
Laivā, katrėi plauk so borėm ī jachta, brigs, brigantėna, galeuons, barkasos, karavelė, džuonka, fregata, dau, korvetė.
Kateguorėjė:Laivā
Lietovuos Respoblėkas švėitėma, muoksla ė spuorta ministerėjė
Lietovuos Respoblėkas švėitėma, muoksla ė spuorta ministerėjė īr Lietovuos Respoblėkas Vīriausībės institucėjė, esontė atskaitlėnga ož valstībės puolitėkas igīvendėnėma ė koordėnavėma švėitėma, muokslėniu tīrėmu, eksperimentėnės plietruos  ė spuorta puolitėkas srėtīs. Ikorta 1994 m. kāp Švėitėma ė muoksla ministerėjė.
Ministerėjē vaduovau švėitėma, muoksla ė spuorta ministros Ministrou pėrmėninkou teikont ė Lietovuos Respoblėkas Prezidėntou skėront.
Kateguorėjė:Lietovuos ministerėjės
Sogėntē (Akmenė)
Sogėntē - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Naujuosės Akmenės kaimėškuo seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 65 žmuonis.
Kartašuovka
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Sogėntē (Akmenė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Kartašuovka
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Pėvašiūnu Švt. Panuos Marėjės Jėmėma i dongo bažninčė
Švt. Panuos Marėjės šluovē kuožnās metās vīkst Žuolėnės atlaidā.
Istuorėjė
Pėvašiūnū žemes, dvarininks Juons Kluockis 1639 m., padovėnuojė Senūjū Trakū benedėktėnū abatėjē. Vienuolē 1648 m. pastatė medėnė bažnīčė. Ana stoviejė dabartėnės Pėvašiūnū kuoplīčes vėituo. Bažnīčė kelis kartus degė. 1799 m. invėntoriou nuruodīta sena, parumstīta bažnīčė. Anuo bova Dieva Muotinas paveikslos ė 5 altuorē.
Norušē (Kiedainē)
Norušē - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Pėvašiūnu Švt. Panuos Marėjės Jėmėma i dongo bažninčė
Istuorėjė
1825 m. bažnīčė sudegė. Tās patēs metās Trakū domėnėnkuona Celestina Sarakas rūpestio pastatīta dabartėnė medėnė bažnīčė. IXI o. untruo pusie ė Pėvašiūnus bova skėramė konėgā, katrėj nemuokiejė lietovėškā. Pamuokslā lietovėškā pradietė sakītė aplė 1891 m. no atkielos lėnkū konėg viel panaikintė.
1911-1918 m. Pėvašiūnus klėonaujont Alponou Petroliou (Neprėklausuomībes akta sėgnatars) pamaldas vīka lietoviū ruodo, užtat uns bova skundams dvasėnē vėriausībē, šmeižams lėnkū spauduo. 1913 m. isteigts „Rīta“ draugėjės skīrios.
1935 m. bažnīčė atnaujinta. Pėvašiūnus ėlgā klėbonava Untuons Deksnīs (1876-1949). Pu Untruoje Pasaulėne kara klėbuonū Juona Kaušīlas ė Juona Žemaite rūpestio bažnīčė atnaujinta. Klėbuons J. Kaušīla 1946 m. bova suimts ė ištrėmts. I Lietov uns pargrīža 1955 m.
Arkitektūra
Bažnīčė klasicistėnė, luotīnėška krīžiaus plana, su 4 mūriniū koluonū portiko, trėkampio frontono. Vėdos 3 navū. Dėdžiajama altuoriou īr steboklingo laikuoms paišīts Dieva Muotinas paveikslos su sėdbarėnēs apkalās (1943 m. restaurouts, 1988 m. vaikėnouts puopiežiaus Juona Pauliaus II dovėnuoto vainėko). Švėntuoriaus tvuora akmėnū mūra, su klasicistėnēs triumfa arkas fuormas vartās. Pri bažnīčes stuov medėnė varpėnė, slinie - medėnė kuoplīčia.
Kateguorėjė:Lietovuos bažninčės
2008 m. vasaras olimpėnės žaidīnės
thumb|200px|Žaidīniu luogotėps 2008 metu vasaras olimpėnės žaidīnės, ofėcēlē vadėnamas XXIX olimpėniem žaidīniem, nutėka 2008 m. rogpjūtė 8 - rogpjūtė 24 dėinuom Kėnėjės suostėnie Pekėne. Žaidīniu atdarīma ceremuonėjė palėka 2008 m. rogpjūtė 8 d. 20 ad. 8 mėn. 8 sek. vėitas čieso (15 ad. Lietovuos čieso). Pekėns tū uolėmpėniu žaidīniu suostėnė ėšrėnkts Terptautėniam olėmpėniam kuomitetė pu dvėiju balsavėma etapu 2001 m. lėipas 13 d.
Olimpėniu žaidīniu čieso nutėka 28 spuorta šakū 302 rongtīs, vėina rongtėm daugiau kāp 2004 metu vasaras olimpėnės žaidīnės Atienūs.
Kateguorėjė:Olimpėnės žaidīnės
Naujatriuobē (Babtā)
Naujatriuobē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Babtu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Velīkas
thumb|250px|Teatralėzouts velīkžīdiu budavuojėms [[Pėivienā|Pėivienūs (vėinėntelis palėkės Euruopuo)]]
Velīkas īr krėkštiuoniu švėntė, katra īr švėntama kuožna pavasari ė īr skėrta pamėnavuotė Jiezaus prėsėkėlėmō. Ėš tėkras tas īr nuognē senuobėnė švėntė, skėrta pamėnavoutė pavasarė prade, gamtuos prėsėkėlėma, ale paskum parėmta krėkštiuoniu.
Velīku dėina kasmet būn vės kėto čieso. Anū čiesos būn pėrma sekma dėina pu pėrmuos pėlnatėis pu pavasarė ligiadėinė.
Vėsa nedielė prīš Velīkas īr vadėnama Dėdliajė. Anuos pradė ir Verbū sekma dėina. Kuožna Dėdliuosės Nedielės dėina tor sava papruotius, īpatingā Dėdlisā Pėnktadėinis kumet īr skelbiams pasnėnks. A Velīku dėina ir jiedamė švėntėnē posrītē katrū svarbiausė dalės īr margotiu jiedėms.
Velīku pavadėnėms pariejė nu slavu ė reišk „Dėdliuojė dėina“.
Kateguorėjė:Žemaitiu švėntės
Skīnėmā (Trakā)
Skīnėmā - gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Gabuons
Gabuona Respoblėka (Gabuons) – valstībė vėdorė Afrėkuo.
Akanuomėka
Gabuons īr baguota valstībė, jē līgėnt anou so kėtoum kaimīnėniem Afrėkas valstībiem. Līgėnont so Sub-Sacharas valstībiem Gabuonė vėinam prieteliou tėnk 4 kartos dėlesnės BVP. Tēp īr dėliausē diel ton, ka Gabuons īr baguots nėpta.
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Beržė̅nė (Tauragie)
Beržė̄nė - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 6 žmuonis.
Tom Praisos
Tom Price - gīvenvėitė vakarū Australėjuo. Miestalie īe 3 muokīklas.
Beržė̅nė (Tauragie)
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Uherčėcē
Uherčėcē (ček. - Uherčice) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2006 m. anam gīvena 1 039 žmuonis.
Nūruodas
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Tom Praisos
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta aple 1961-1970 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 22°41′38″S 117°47′42″E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
1958
1958 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided trečiadeinī.
Ersla
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Šatiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 128 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Gagaūzu kalba
Gagaūzu kalba – tiorku kalbū gropės kalba. Dėdliausē nauduonama pėitū Muoldavėjuo, pėitū Okraėnuo, šiaurės Kaukazė, šiaurės rītū Bolgarėjuo ė Romonėjuo. Krūvuo īr aple 150 000 žmuoniū, katrie rokounas gagaūzu kalba.
Alfabets
Nū 1996 m. vartounamė luotīnėškė rašmenīs. 1956-1996 nauduota kėrėlėca. Vuo lėgė 1956 m. bova nauduots graiku rašts.
Šaltenē
Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Rodėškē
Rodėškē - Juonėškė rajuonė, Rodėškiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 471 prietelės.
Šapauka
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Pėiksva
Pėiksva - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Batkėninkā (Prėinā)
Batkėninkā - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ašmėntas seniūnėjuo, šalėp kėle Prėinā-Pakounis. I šiaurės šmuota nū miestalė īr Batkėninkū mėšks.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 184 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Žagarē (Zarasā)
Žagarē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Žemaitiu abėcėlė
Žemaitiu abėcėlė tor 32 ruodbalsės:
Istuorėjė
Dabartėnė ortograpėjė nusistuoviejė XX omžė pabėnguo.
Brailė rašts
2021 metās amerėkuons Haris Maubriejos pritaikė brailė rašta žemaitems. miniatiūra|746x746px
Kateguorėjė:Žemaitiu kalba
Stėpėrkē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Naujuosės Akmenės kaimėškuo seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 42 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Kontautē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žlėbinū seniūnėjuo. Anuo gīven 450 gīventuojū. Īr bažnīčė, pagrėndėnė muokīkla, pašts.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Čiornis
thumb|240px|Muotrėškas kuojės so papoušėmās ont čiorniu
Čiornis ī kuojės aba ronkas linkėma vėita – kamė jongias plaštaka so dilbio aba pieda so staibio. Ka ronkas linkėms da šaukiams rėišo, ta čiorna daba tonkiau šauka tiktās kuojės linkėma. Ka čiornā tėnk daugiausē kūna sonkoma, ta tėi ī tonkē išnīrontē kaulā. Kuojės čiornas iššuokėmā – kolkštėnā ī.
Čiornim da šauka ė pėrštėniu aba kuojėniu ožmuovas.
Kateguorėjė:Kūna narē
Būgā
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Rosa Luxemburg
thumb|Rosa Luxemburg
Ruoza Lioksemborg (Rosa Luxembourg, 1871 m. kuova 5 d. Zamuostie (Lenkėjė) – 1919 m. sausė 16 d. Berlīnė) – Lenkėjės ė Vuokītėjės kairiuoje sparna puolitėnė veikiejė, marksėzma teuoretėkė.
Kateguorėjė:Marksėstā Kateguorėjė:Kuomonėstā Kateguorėjė:Vuokītėjės žmuonis Kateguorėjė:Lenkėjės žīdā
Japuonėjės prefektūras
thumb|right|200px|[[Japuonėjės regijuonā ė prefektūras]] Japuonėjės prefektūras (jap. 都道府県 todōfuken) – Japuonėjės adminėstracėnē vėinetā, sosėskvarmavė 1888 m. Anū īr 47, ė daugoma vadėnamas 県 ken. Kai katrėi admėnėstracėnē vėinetā tor kėtuokios pavadėnėmos: Osaka ė Kijuots vadėnamė 府 fu, Tokėjės – 都 to, Hokaids – 道 dō. 1871 m. ivedos prefektūras anū bova vėrš 300, 1888 m. a anū skaitlios somažėnts ligė 47. 1947 m. ėšleisto istatīmo, prefektūruoms soteikta dėdlesnė autonomėjė ė politėnė valdė.
Lietovuos Respoblėkas teisėngoma ministerėjė
Lietovuos Respoblėkas teisėngoma ministerėjė īr Lietovuos Respoblėkas Vīriausībės institucėjė, esontė atskaitlėnga ož valstībės puolitėkas igīvendėnėma ė koordėnavėma naciuonalinės teisėnės sėstemas plietruos, teisėniu instėtocėju vēkluos organėzavėma, Lietovuos integracėjė i ES teisėngoma igīvendėnėma, terptautėniu dvėšaliu teisėnės pagelbas sosėtarėmu pruojektu riedīma, prisėjongėma pri daugiašaliu tarptautėnių sosėtarėmu ė anū vīkdīma ožtėkrėnėma srėtīs. Ikorta 1918 m., oždarīta 1940 m., a vielē atkorta 1990 m. kuova 17 d.
Ministerėjē vaduovau teisėngoma ministros Ministrou pėrmėninkou teikont ė Lietovuos Respoblėkas Prezidėntou skėront.
Kateguorėjė:Lietovuos ministerėjės
Autonuomėjė
Autanuomėjė arba autonuomėjė politikuo vadėnams savėvaldus miests ar regiuons, pvz., Kordistāns, Kosuovs ar Honkuongs.
Kateguorėjė:Puolitėka
Sargūnėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Žebruokā
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Šatiū seniūnėjuo. Anuo gīven 128 prietelē.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Jogintā
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Babtu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 92 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Bagriens
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ašmėntas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 154 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Žibinčios
thumb|right|230px|Žibinčē eš Žemaitėjės, katrėj bova naudojami ligi XX omžiaus pradiuos. Žibinčios (Lt: Žibinčius) īr ītaisos degontē balanā laikītė. Bova nauduojams Žemaitėjuo ligi XX omžiaus pradiuos.
Pūstelninkā (Kiedainē)
Pūstelninkā - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Tincurrin
Tincurrin - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Japuonėjės salas
Japuonėje ėsėkūrus 4 pagrėndėniese saluose. Štai onuos:
1969
1969 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided trečiadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Tincurrin
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1914 m.
Japuonėjės salas
Okināva īr penkta ėš dėdliausiū Japuonėjes salū, neskaitant ginčėtėnū šiaurėniū terituorėjū.
Tincurrin
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 32°58′37″S 117°46′30″E.
Japuonėjės salas
Vėsas salas
Be anu 4 pagrėndėniu salu, Japuonėjuo īr ape 3000 salu ė salielio.
Tincurrin
Geuograpėjė
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Lietovuos Respoblėkas vėdaus rēkalū ministerėjė
Lietovuos Respoblėkas teisėngoma ministerėjė īr Lietovuos Respoblėkas Vīriausībės institucėjė, esontė atskaitlėnga ož valstībės puolitėkas igīvendėnėma ė koordėnavėma vėiša saugoma, migracėjės, regijuonu plietruos, savėvaldas, vėiša adminėstravėma, valstībės tarnības, terptautėnė bendradarbiavėma srėtīs. Ikorta 1918 m., oždarīta 1940 m., a vielē atkorta 1990 m.
Kateguorėjė:Lietovuos ministerėjės
Delčė
thumb|240px|Delčė
Delčė ī sodėlė̄s, sens Mienolis. Tas ī paskotėnė anuo fazė, kap Saulė apšvėita tėktās visėška Mienolė krašta. Delčė nug prīšpilnė skėras, ka apšvėista būn kairė Mienolė posė vuo ne dešėnė (ešruod kap raidės „d“ pėlvoks).
Delčė liaudėis vieruo ī vėsa kuo nīkėma, dīlėma, skordėma čiestos. Tūdie par delčė stengsėis nedėrbtė tū darbū, katrūs rēkalinga skalsa. Vierīj, ka par delčė kėrmīj grībā, rėišotā, bet ožtat delčiuo skersta būs skalsė mēsa.
Kateguorėjė:Mienolis
Gėlvėtē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 24 žmuonis.
Internets
Internets - da kituoks pavadėnėms īr lietovėškā žėnētinklis. Žīmiejėms īr tuoks http://www.
Internets īr nauduojāms siūstė doumenims terp kuompioteriu.
Pirms TCP/IP interneta tinklos bova sokorts 1983 m. sausė 1 d. Jongtėnėsė Valstėjūs, Nacēnalėniu muokslu gropės.
Padarbē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Naujuosės Akmenės kaimėškuo seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Jonkūnā
Jonkūnā - Juonėškė rajuonė, Rodėškiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 160 prieteliu.
Tīnecos
Tīnecos (ček. - Týnec) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2012 m. anam gīvena 1 078 žmuonis.
Nūruodas
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Matiūnā
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ašmėntas seniūnėjuo.
Žlėbinā
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žlėbinū seniūnėjuo. Anuo gīven 418 gīventuojū.
Nouruodas
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Matiūnā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 130 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Trī Springsos
Three Springs - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Pėrmė euruopėitē, katrie lonkies Trī Springsa vėituo 1839 m. bova liontenants George Grey ė anou gropoutė. Gīvenvėitė ėkorta 1907 m.
Geuograpėjė
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Sakė
Kateguorėjė:Alkoholėnē gėrėmā
Kaniūkā (Babtā)
Kaniūkā  - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Babtu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 93 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Būgenē
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Ontuonėškės (Ėmbrads)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Panuorā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Frīdrėks Nīčė
thumb|150px| Frīdrėks Nīčė (1844–1900 m.) vuokītiu fėluosuops ė rašītuos. Laikuoms vėinu glabniausiu nihilėzma ė egzistencēlėzma sraujės atstuovu. Žīmiausės idiejės - dieva smertės, banduos instinkts, valė galē.
Kateguorėjė:Egzėstencēlėstā Kateguorėjė:Vuokītėjės fėluosuopā
Niccolò Machiavelli
thumb|left|"Niccolò Machiavelli" thumb|right|"Niccolò Machiavelli" Niccolò Machiavelli (Nikuols Makiavelės; 1469 m. gegožė 3 d. – 1527 m. bėrželė 21 d.) – Italėjės puolitėnis veikies, istuorėks, fėluosuops ė rašītuos.
Kateguorėjė:Italėjės žmuonis
Dainavelė (Trakā)
Dainavelė - gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Vė Leiksā
The Lakes - gīvenvėitė vakarū Australėjuo. Miestalie īr pakleies namā ė paslaugū tėikėma stacėjė.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 31.876°S 116.321°E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Garavā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Tītovienā
Tītovienā - miests Žemaitėjuo, Kelmės rajuonė, 17 km i rītus nū Kelmės. Miests tor senionėjės statosa, tēpuogė īr apīlinkiū seniūnėjės cėntros, čė darboujas regijuonėnė parka direkcėjė. Miestė īr Švt. Mergelės Marėjės bažninčė (ėšbūdavuota 1633 m.), bovės bernardėniu vėinoulīns ė anuo ansomblis (XVII o. pradė - XVIII o. pabėnga, vėins dėdėngiausiū baruoka paminklu šiaurės rītū Euruopuo), īr gėmnazėjė. Uriedėjuo īr moziejėnė ekspozėcėjė.
1975
1975 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided trečiadeinī.
Tītovienā
Nū 2004 m. Tītovienūs vasara vīkst terptautėnis menū festivalis. Siejės mienėsie vīkst maldėninkū ētīnės i Šėlova.
Miesta pėitėnie dalie telkša Brėdvaišė ežers. Ož miesta rondas gėlžkelė stuotėis gīvenvėitė.
1975
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Tītovienā
Istuorėjė
Tītovienu dvars mėnavuojams jau nu 1500 metū. 1555 m. ėšbūdavuota pėrmuoji bažninčė, dvara invėntoriou mėnavuojams miestielis. 1633 m. pastatīta Švč. Mergelės Marėjės bažninčė ė vėinuolīns. 1724 m. Augusts II soteikė kasmetėnė torgaus privilegėjė.
XX a. pradiou Tītovienā liōb būt garsos Lietovuos kuruorts. 1956 m. Tītovienā gava miesta statosa. 2002 m. rogpjūtė 19 d. Prezidėnta dekreto patvirtints miesta gerbs.
Nūruodas
kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Tvrduonėcē
Tvrduonėcē (ček. - Tvrdonice) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2012 m. anam gīvena 2 113 žmuonis.
Nūruodas
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Gėržadā
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 38 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Jazmėns
thumb|250px|Jazmėnā
Anou aukštoms būn lėg 5 m. Lapā paėlgi (kiaušė skvarmas). Žėidā balti aba gelsvi būn, sosikruovė̄ i kekės, nuognē gardē kvepa. Aug vairiuo dėrvuo, nabėjė dolkiu, ožteršta uora. Žmuonis jazmėnus augėn šalėp nomū, parkūs, suodnūs. Jazmėna žėidus lonka bėtis.
Kateguorėjė:Medē Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Kvietkas
Doboklė
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Gaudiuotē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Naujuosės Akmenės kaimėškuo seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 39 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Bargavuonės (Rodėškē)
Bargavuonės - Juonėškė rajuonė, Rodėškiu seniūnėjuo asontė gīvenvėitė. Anuo gīven vėins prietelės.
Kormaitē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Mažeikiu apīlinkės seniūnėjuo. Anuo gīven 201 žmuogus.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Bils Geitsos
thumb|right|Bils Geitsos (2007)
Bils Geitsos (Bill Gates, tėkras vards William Henry Gates III; gėmė 1955 m. spalė 28 d.) – pruogramuotuojs, verslininks, Microsoft korpuoracėjės, veinuos ėš labiausē sviete pirmaujontiu pruogramėnės ėrangas korėma kuompanėju, valdības pėrmėnėnks, vėriausias pruogramu korima inžėnierios, fėlantruops.
Kateguorėjė:JAV žmuonis
Romšātē
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Šatiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 47 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Andrios Kobėlios
thumb|180px|Andrios Kobėlios Andrios Kobėlios (Andrius Kubilius, g. 1956 m. groudė 8 d. Vėlniou) īr Lietovuos puolitėks, euruoparlamentars, bovės ministros pėrmėninks ė Tievīnės Sājongas pėrmėninks.
Karjiera
1988 m. pradiejė dalīvautė Lietovuos Persėtvarkīma Sājūdė veikluo, vuo 1990–1992 m. palėka anuo atsakėngo sekretuoriom.
Nū 1992 m. ligė 2020 m. par vėsos rėnkėmus ešrīnkts i Seima.
1996 - 1999 m. Seima pėrmėnėnka pavadoutuos.
1999 - 2000 m. 10-uosės vėriausībės ministros pėrmėninks.
2005 – 2008 m. Tievīnės Sājongas, dėdliausės opuozėcėnės puolitėnės partėjės, pėrmėninks.
2007 m. Perū žemės kustiejėms
thumb|right|180px|Drebiejima regėjuons 2007 Perū žemės drebiejims ivīka 2007 m. rogpjūtė 15 d. Perū Ramiojė ondenīna pakrontie, netuol Piska miesta. Drebiejima stėproms 8,0. Žemės drebiejėma čieso smarkē nukentieja Pisks, Ika, Činča Alta, Kanjietė, teipuogi smolkesniū padariniu bova pridarīta ė kėtos miestos. Žova 510, ė sožeista aple 1610 žmuoniū.
Andrios Kobėlios
Karjiera
2008 m. groudė 9 d.-2012 m. lapkristė 22 d. bova 15-uosės vėriausībės ministros pėrmėninks.
2007 m. Perū žemės kustiejėms
Kateguorėjė:Nagondas
Andrios Kobėlios
Karjiera
2019 m. ėšrīnkts i Euruopas Parlamenta.
Asmenėnis gīvenėms
Īr vedės, so žmuona Rasa tor 2 vāko.
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos ministrā pėrmėninkā Kateguorėjė:1992-1996 m. Lietovuos Seima narē Kateguorėjė:1996-2000 m. Lietovuos Seima narē Kateguorėjė:2000-2004 m. Lietovuos Seima narē Kateguorėjė:2004-2008 m. Lietovuos Seima narē Kateguorėjė:2008-2012 m. Lietovuos Seima narē Kateguorėjė:2012-2016 m. Lietovuos Seima narē Kateguorėjė:2016-2020 m. Lietovuos Seima narē
Ketorakē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žlėbinū seniūnėjuo. Anuo gīven 118 gīventuojū.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Alksniakėimis
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ašmėntas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 36 žmuonis.
Ivangienā
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 64 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Šėtbuorėcē
Šėtbuorėcē (ček. - Šitbořice) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2006 m. anam gīvena 1 929 žmuonis.
Nūruodas
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Tenterdens
Tenterden – gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Pašėlē (Kiedainē)
Pašėlē - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo, pri Neviežiuo opės ė kele Kiedainē-Labūnava esontė gīvenvėitė. Suoduo īr kuolėktīvėnē suodā.
Tenterdens
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1893 m. 2003 m. bova kėlės dėdlis mėška gaistrs.
Pašėlē (Kiedainē)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 37 žmuonis.
Tenterdens
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 34°22′00″S 117°33′00″E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Rūdėškės
Rūdėškės (lt: Rūdiškės) - miests Trakū rajuonė, 15 km i pėitūs nu Trakū. Seniūnėjes cėntros. Īr Švč. Jiezaus Šėrdėis bažninčė (pastatīta 1932 m.), vėdorėnė muokīkla. Miesta sop Rūdėškiū mėškā.
Istuorėjė
Rūdėškiū kaimalis mėnavuojams nu 1774 metū, ka anamė bova pastatīta bažninčė. Pradieje augtė pu 1864 m., kumet bova nutėists Varšovas-Peterburga gėlžkėlis. XIX o. pabaiguo - XX o. pėrmuo pusie bova valsčiaus cėntros. 1958 m. patapa miesto.
Pavadėnėma kilmie
Mėslėjama, ka seniau gīvenvėites apīlinkies bova līduoma balū rūda, dėltuo ana ė pavadinta Rūdiškiem. Bet tep pat imanuoma, ka miest vards kėlės nu asmenvarde Rudīs (a Rūdis, Rūdė), pridedont priesaga -ėškes.
kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Kristė Mak
thumb|right|201px|Christy Mack Las Vegė, JAV
Christy Mack (g. 1991 m. gegožė 9 d.) - JAV puornuograpėjės muodelis.
Karjiera
Christy pradiėjė saba puornuograpėjės muodele karjiera 2012 metās, kūmat sovaidėna krūvuo puornuograpėjės abruozdieliu klėpu Hot Body Ink (pruodiosava Elegant Angel), Whores INK ė Inked Angels (pruodiosava  Evil Angel), ė Ink Girls (prodiosava Wicked Pictures).
Apaštals Paulios
thumb|Apaštals Paulios
Apaštals Paulios ( 5 m. – 64 m., Ruomuo) – vėins ėš krėkštiuoniu apaštalū. Ans apaštalo tapa pu Jiezaus smertėis ė prėsėkėlėma.
Kateguorėjė:Krėkštiuonībė
Nagatka
260px|thumb|Nagtaktas žėids
Šeštuokėškės (Zarasā)
Šeštuokėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 15 žmuoniū.
Nagatka
Nagatka aba medetka ī tuokis žuolīns, katros muokslėškā prigol dailīžėidiu augalū šeimā.
Šeštuokėškės (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Gražotė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo.
Nagatka
Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā Kateguorėjė:Kvietkas
Gražotė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Naujasuodē (Kauns)
Naujasuodē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Babtu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 27 žmuonis.
Krėvienā
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Babtu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 28 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Dropē
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Šatiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Bėtiošē
Bėtiošē - Juonėškė rajuonė, Rodėškiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 2 prietelē.
Mergeloitē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Naujuosės Akmenės kaimėškuo seniūnėjuo, ož 4 km i pėitvakarios nū Kroupiū.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 29 žmuonis.