cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Biknėškė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Kaupē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Žīgātiū seniūnėjuo. Anuo gīven 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Gaudātē
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Blioza naktės
Blioza naktės - kuožnās metās notīnkontės mozėkas festėvalės. Rengams nū 1993 m. Varniūs, šalėp Lūksta ežera.
Blioza naktū dalīvē
Dešėmtėis metū pruoga bova ėšlēsts alboms „10 Bliuzo naktų“;
Kateguorėjė:šventės
Lėipa
thumb|240px Lėipa īr septints metu mienou vagol Grėgaliaus kalėnduorio. I anou iēn 31 dėina.
Kateguorėjė:Mienesē
Kėdarā
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Gervėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 42 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Saluots
Saluots īr ežers Žemaitėjuo, Telšiū rajuonė, 4 km i pėitrītius nū Žarienu.
Dobē
Dobē - Alītous rajuonė, Alītaus seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2011 metās gīvena 47 žmuonis.
Revā
- Alītous rajuonė, Alītaus seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2011 metās gīvena 31 žmuogos.
Mėnkūnā
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Jūžėntu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 86 žmuonis, vuo 2011 m. - 60 žmuoniu.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Lēkėškē
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Kėimelėškės (Šalčėninkā)
Kėimelėškės - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Gervėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Neliūbėškės
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Jūžėntu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniu, vuo 2011 m. - 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Kermošėnė (Vėlnios)
Kermošėnė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rēšes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pavīgālē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 21 žmuogos.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Brauzgā
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Ožvente seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Degotē II (Šėlalė)
Degotē II - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Laukovas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 17 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Karklīnā
- Alītous rajuonė, Alītaus seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2011 metās gīvena 43 žmuonis.
Kaliningrada srėtės
thumb|250px|Krašta žemielapis
Karaliaučiaus krašts, oficēlē Kaliningrada srėtis īr vėina ėš Rosėjės Federacėjės srėtiū, tuoliausē i vakarus nutuolės anuo šmuots. Robežiounas so Lietova ė Lėnkėjė, vuo ėš vakarū ana skalaun Baltėjės jūra ė Koršiu marės. Pluots īr 15 100 km², gīventuoju skaitlios 945 tūkstontē. Krašta cėntros īr Karaliaučios.
Vėdoromžiu čiesu dabartėniam Karaliaučiaus kraštė gīvava Senuobės Prūsėjė ė gīvena baltu žmuonis prūsā. Bat paskum anėi bova sonaikėntė ė/aba soasėmėlioutė vuokītiū. Anuos vėituo sosėkūrė Prūsėjės kunigīstė, katra paskum patapa Prūsėjės karalīstė, a da vieliau Vuokītėjės dalėm - Rītū Prūsėjė. Pu ontruos svieta vainuos Karaliaučiaus krašts palėka Tarību Sajongā.
Būdelė (Jankā)
Būdelė - gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Jankū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 30 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Margėškē (Tauragie)
Margėškē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Žīgātiū seniūnėjuo. Anuo gīven 9 žmuonis.
Mantrėmā
- gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Liobava seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Makniūnā (Šalčėninkā)
Makniūnā - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Gervėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 26 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Rainiū žodīnės
Rainiū žodīnės — suovietu nosėkaltėms prīš Žemaitėjės ė Lietovuos žmuonis. Tonkart 1941 m. nakti ėš bėrželė 24 i 25 dėina Raudonuojė Suovietū Sājongas armėjė krūvuo so NKVD mūčėjė ė nožodė nīkou nakaltos 73 Žemaitėjės ė Lietovuos žmuonis. Akcėjē vadovava Petros Ruslans.
Žmuoniū mūčėnims
Tuos mūčīnės ė žodīmā bova dėdlē žiauros — sovietu rauduonuojė armėjė Žemaitėjės ė Lietovuos žmuonėms parpjuovė pėlvos, ešdūrė akės, ėšmaišė smaganės, nupjuovė lītėis uorganos ė kėtēp mūčėna nīkoum nakaltos žmuonis. Ton bova padėrbta, ka vėsė kėtė Žemaitėjės ė Lietovuos žmuonis dėdlē bėjuotom suovietu.
Suovietu aukas
Suovietā nakentė pruotīngu žmuoniu, katrėi gīvena Žemaitėjuo ė Lietovuo. Rainiūs anie nomūčėna ėntelektoalos, tėisėnėnkos, muokītuojos, konėngos ė kėtos pruotėngos žmuonis. Krūvuo nokankėntė ė ėšžodītė 73 nīkoum naprasėkaltė žmuonis. Suovietā anos ožvadėna liaudėis prėišās.
Kateguorėjė:Suovietu nosėkaltėmā LietovuoKateguorėjė:Žemaitėjės istuorėjė
Žemės adīna
thumb|right|210px|Kolizė̄ jos tomsuo
Paukštē
260px|thumb|Strazds gėismininks (Turdus philomelos) 260px|thumb|Dėdliuojė pīlė (Anas platyrhynchos) 260px|thumb|Gēžė
Žemės adīna
Žemės adīna - akcėjė vėsom svietė, ēnontė kuova 28 29 dėinuom, kūmet vėinā adīnā (nu 20:30 lėgė 21:30 vėituos čieso) ėšjongamas nabūtėnas švėisas, katrū narēk būteniausem puorēkem. Akcėjės tėkslos somažintė alektras nauduojėma ė prėmintė svieta žmuoniem aple ekuoluogėnes biedas. Pėrmuojė žemės adīna notėka Sėdniejou, Australėjuo, 2007 m. kuova 31 d. Tas metās prī akcėjės prėsėjongė aple 2 mėlėjuono prieteliū ė aple 6000 uorganėzacėju. Akcėjės čieso alektras sonauduojėms somažiejė nug 2,1 pruoc. lėgė 10,2 pruoc.
Paukštē
Paukštē īr stoumenėnē, dvėkuojē, šėltakraujē gīvē. Anū kūns ī padengts plonksnuom, ė daugoms gal' skraidītė. Jaunėklius ved ėš kiaušiu.
Raimuonds Vējuonis
thumb|right|222px
Žemės adīna
2008 m.
2008 m. prī Sėdniejaus pasėjongė ė daugiau svieta miestu: Luonduons, Doblėns, Manėla, Majamis, Kuopenhaga ė kėtė. Akcėjė palėka terptautėnė.
Paukštē
Kāp katrėi tonkūs Žemaitėjės laukėnē paukštē:
Raimuonds Vējuonis
Raimonds Vējonis - Latvėjės puolėtėks, žaliū partėjės atstouvs. Nūg 2015 m. lėgė 2019 m. bova 9-s Latvėjės prezīdents.
Žemės adīna
2009 m.
2009 m. prī akcėjės pasėjongė da daugiau svieta miestu.
Paukštē
Kateguorėjė:Paukštē
Raimuonds Vējuonis
Kateguorėjė:Latvėjės prezidėntā
Nuorkūnā
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Jūžėntu seniūnėjuo.
Žemės adīna
2009 m.
Kateguorėjė:Ekuoluogėjė Kateguorėjė:Nedielės straipsnis
Nuorkūnā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuonis, vuo 2011 m. - 16 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Dzintars Ābiķis
Dzintars Ābiķis - Latvėjės puolėtėks, žaliū partėjės narīs.
Liobavs (Vėlnios)
Liobavs - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rēšes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 65 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Vėjorkā
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Koketiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 117 žmuoniu.
Radiūnā
- Alītous rajuonė, Alītaus seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2011 metās gīvena 295 žmuonis.
Medis
thumb|230px|Lėipa Medis īr ėlgaomžis, somediejė̄s augals. Paprastā medēs laikuomi nuorintās 6 m aukštė augalā, katrėi tor vėina kamėina (stombri). Kāp katrėi medē gal' pargīventė 4000 metu. Teritorėjės tonkē apaugosės medēs šaukiamas medėm.
Žemaitėjuo tonkē augōs medē:
Šarkis
- gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Liobava seniūnėjuo, šalėp Šarke ežera.
Istuorėjė
Šarkie 2001 metās gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Gėrėninkā (Tauragie)
Gėrėninkā - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Žīgātiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 m. Gėrėninkūs gīvena 25 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Forbes
Forbes - JAV lėidības ė žėniasklaidas kuompanėjė, katron nū 1917 m. lēd autuorėtėtėnga versla žornalo "Forbes".
Rētėngā
Forbes žornals tonkē sodara baguotū žmuoniū ė magtīngū fėrmū rėitėngos.
Kateguorėjė:bėndruovės
Dambava (Kazlū Rūda)
Dambava - gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Jankū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Strazds
Поен дрозд Drask sut Tord comú Drozd zpěvný Сырлăхан Bronfraith Sangdrossel Singdrossel Song Thrush Turdus philomelos Laulurastas Grive musicienne Smeòrach קיכלי רונן Énekes rigó Turdus philomelos ウタツグミ Strazdas giesmininkas Dziedātājstrazds Grauwe liester Zanglijster Måltrost Drozd śpiewak Tordo-comum Певчий дрозд Trullu Mavis Drozd plavý Taltrast Öter ardıç kuşu
Kuldīga
thumb|210px|right|Tėlts par Vėntas opė Kuldīguo thumb|right|210px|Vėntas kriuoklīs Kuldīguo, pri pat tėlta
Kuldīga – miests Latvėjuo, Koršė, rajuona cėntros. Gīvėntuoju sk. 11 768 (2016 m.)
Istuorėniūs duokumėntūs pamėnavuota 1242 metās. 1244 m. pabūdavuota Livuonėjės ordėna pėlės. 1378 m. Kuldīga gava miesta teisės. 1587–1671 m. bova Korša gercuogīstės suostėnė.
Ētvīdātē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Laukovas seniūnėjuo.
Kuldīga
Dabā Kuldīguo īr kraštuotīras ė dailies muziejos, dvė bažnīčės, ondėns malninčė, ėšlėkosiu XVI-XIX omžiou būdavuotu nomu, Livuonėjės ordėna pėlės ė kt.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Ētvīdātē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Padaglė
Istuorėjė
2011 metās gīvena 5 žmuonis.
Gundars Bojārs
Gundars Bojārs (g. 1967 m. vasarė 24 d. ) - Latvėjės puolėtėks, Pėrmuos partėjės narīs. 2001 - 2005 m. ons bova Rīguos mers. Kateguorėjė:Latvėjės žmuonis
NKVD
NKVD vėdaus rēkalu liaudėis kuomėsarjats - Souvietu Rosėjės ė Suovietu Sājonguos rapresėnė stroktūra, katra kuovuojė prīš patiuos žmuonis ė uokopoutu kraštū žmuonis, anūs mūčėna, tėisė ė žodė.
Istuorėjė
NKVD ėkorta 1934 m., oždarīta 1954 m. Dėdlē daug nosėkaltėmu prėdėrba prīš žmuonis pat vaina.
NKVD vėikla Lietovuo ė Žemaitėjuo
NKVD prėdėrba šmuota ėškadu Lietovuos žmuoniem. NKVD kuovuojė prīš Lietovuos partėzanos. NKVD darboutuojē žodė, mūcėna, pėivartava, tīčiuojės, vuogė maista, triemė paprastos Lietovuos ė Žemaitėjės žmuonis. Ton pavīzdīs īr NKVD uorganėzoutas Rainiū žodīnes, koumet NKVD Rainiū mėškelie, šalėp Telšiū nomūčėna ė ėšžodė 73 nakaltos Lietovuos ė Žemaitėjės žmuonis.
Kateguorėjė:TSRS
Paraskalnis
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniu.
Čiuotėškē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Ožvente seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 48 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Aivars Aksenoks
Aivars Aksenoks - Latvėjės puolėtėks, partėjės Jaunais laiks (Naus laiks) ėkories. Nū 2005 lėgė 2007 m. bova Rīguos mers.
Mažuosės Sielas
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 84 žmuonis.
Aivars Aksenoks
Kateguorėjė:Latvėjės žmuonis
Vėmzē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Koketiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Duovīdā (Kazlū Rūda)
Duovīdā - gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Jankū seniūnėjuo.
Vėmzē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Duovīdā (Kazlū Rūda)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Trempėnē
- gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Liobava seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Žodėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Prīšmantā
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Žīgātiū seniūnėjuo. Anuo gīven 95 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Dangvėitā
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Ožvente seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 63 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Pėlkienā
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Jūžėntu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 34 žmuonis, vuo 2011 m. - 21 žmuogos.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Dėdliuojė zīlė
250px|thumb|Zīlė
Dėdliuojė zīlė īr zīlėniu šėimuos paukštoks.
Zīlės vėršogalvis, lielie ė pagorklis joudė, blėzgūs īr; skroustā baltė, pėlvs geltuons, sparnā melsvė.
Zīlės gīven medies, suodnuos, prī suodu. Žėima tonkē aplonk lesīklas. Jied vėkšrus, vabzdius, sieklas.
Daugėrdielē
- Alītous rajuonė, Alītaus seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Daugienā
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Ožvente seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Beržīnā (Kalvarėjė)
Beržīnā - gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Liobava seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Pašiaušioks
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Puriuškē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
CANA
Afrėkas plaukėma federacėjė (CANA) - Afrėkas žemīna šaliū plaukėma federacėjė, ėkorta 1970 m.
Roikē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Žīgātiū seniūnėjuo. Anuo gīven 44 žmuonis.
CANA
2015 m. federacėjuo prėgolė 43 narės, katruos īr paskėrstītas i 4 gropis.
CANA prėgol prī Svieta plaukėma federacėjės FINA.
Ėšdagā (Kazlū Rūda)
Ėšdagā - gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Jankū seniūnėjuo.
CANA
Kateguorėjė:spuorts
Ėšdagā (Kazlū Rūda)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniū.
Roikē
Ėšgoldėniūs šaletniūs mėnavuojams nu 1561 m. Īr dvejas navėikontes kapėnes.
Ėšdagā (Kazlū Rūda)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Ožogriuovīs
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rēšes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 87 žmuonis.
Prūsėjė
thumb|250px|Prūsėjės konėgīstės žemielapis
Prūsėjė īr regijuons Rītū Euruopuo, i pėitvakarius nū Lietovuos. Nūnā dėdliuojė anuos dalīs prėklausa Rosėjē (Karaliaučiaus krašts), pėitinis šmuots īr Lenkėjuo, vuo šiaurėnis Lietovuo (bovės Klaipieduos krašts). Prūsėjės žemės ėlga čiesa bova gīvenamas lietoviu ė anū mėnavuojamas kap Mažuojė Lietova.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Euruopa
Ožogriuovīs
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Roikē
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Paberžė (Šalčėninkā)
Paberžė - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Gervėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 43 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Vuoverėškė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Kriaunē
- Alītous rajuonė, Alītaus seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Agounis
- gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Liobava seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Endrėkavs
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Laukovas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Gožos
thumb|200px|Gondros (Ciconia ciconia)
Kūna vėršotinė posė īr balta, sparnū galā joudė. Snaps ė staibē rauduonė. Lėzdus sok ont alektras štolpu, namū kraiga, mediu, ondėntėikė buokštu.
Degsnė (Kelmė)
Degsnė - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Ožvente seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Pašėmšė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Kaniūkā (Alītaus)
Kaniūkā - Alītous rajuonė, Alītaus seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2011 metās gīvena 73 žmuonis.
Pašėmšė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 21 žmuogos.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Radėšē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis, vuo 2011 m. - 8 žmuonis.
Lietoviu chartėjė
Lietoviu chartėjė - Vīriausiuojė Lietovuos  ėšliausėnėma kuomėteta 1949 m. bėrželė 14 d. parengts ė lēdėnie „Pasaulio lietuvių bendruomenė“ 1949 m. Augsborge paskelbts duokoments, ėšrēškontės lietoviu ėšėivėjės tautėne suolėdaroma prėncėpos.
Kateguorėjė:Lietovuos istuorėjė
Kartrūdė
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Jankū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 50 žmuoniū.
Stėrbātē (Žīgātē)
Stėrbātē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Žīgātiū seniūnėjuo. Anuo gīven 25 žmuonis.
Aivars Abruomavėčė
Aivaras Abromavičius (žem. - Aivars Abruomavėčė, g. 1976 m. groudė 21 d.) - 15-s Okrainas akuonuomėkas vīstėma ė prekības ministros (2014-2016 m.) Ons īr lietovis, gėmės Vėlniou. 2004 m. apsėžanėjė so okrainėitė ėš Duonecka, tor 3 vākos. 2014 m. groudė 2 d. gava Okrainas pėlėitībė, ka galietom dėrbtė Okrainas ministro. Dēvė žėnuotė aple sava atsėstatīdėnėma 2016 m. vasarė 3 d.
Stėrbātē (Žīgātē)
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Aivars Abruomavėčė
Kateguorėjė:Okrainas akuonuomėkas vīstėma ė prekības ministrā
Kartrūdė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Ožoežerė (Rėišė)
Ožoežerė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rēšes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Žirgėnė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Koketiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Klaipiedas ousts
thumb|Klaipiedas ousts Klaipiedas jūru ousts - neožšalontės onėversalos gėliavondenės jūru ousts, šalėp Klaipiedas sāsiaure, vakarinem Klaipiedas miesta šmuotė. Par metos čėštās atplauk aple 7000 laivu ėš maždaug 50 valstībio.
Ousta terėtuorėjė apem 4,15 km², akvayuorėjės pluots – 6,23 km², īplaukas kanala gėloms – 14,5 m. Vėsas krantėnės īr 24,9 km ėlgoma, ouste esontiu geležėnkele lėnėju vėsos ėlgoms – 36 km. Ouste stuov dengtė sandelē (160 628 m²), atvėras aikštės (454 920 m²), šaldītovā (23 254 m²), skīstu kruovėniu talpas (482 500 m³), bėriu kruovėniu sandelē (368 000 t).
Nūruodas
Kateguorėjė:Klaipieda Kateguorėjė:Oustā
Lietovuos partėzanā
Lietovuos partėzanā – tonkiausē cėvėlē Lietovuos žmuonis, katrėi prīšėinas Tarību Sājongas valdē, so gėnklo ronkūs kuovuojė prīš NKVD ė vėitėnios kolobuorantus, īpatėngā tēp vadėnamus stribus (ofėcēlē vadintus liaudėis gīniejēs). Ta kuova prasidiejė 1944 vasara, kumet pasibėngė Naciu okupacėjė ėr anon pakeit Ontra tarībėnė okupacėjė, ėr aktīvē troka ligė 1953 m. Priskėrama, ka partizanėnės kuovuos čieso žova 30 000 Lietovuos partėzanu ė anūs riemosiu.
Patēbatā
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Gervėškiu seniūnėjuo.
Lietovuos partėzanā
Partėzanėniam kostiejėmou skvarmuotėis daugiausē itakas toriejė tarību valdės teruora puolitėka 1941 m., katra tēsies ė Lietova ontra karta ožjiemos SSRS – represėjės prīš gīvėntuojus, varo gaudīms i tarnība tarībėnie armėjuo. Nū represėju ė tarnības armėjuo pasitraukė i mėška Lietovuos partėzanā pradiejė gerā organėzouta kuova prīš TSRS represėni aparata ė vėitėnios talkėninkos. Sava dokumentūs partėzanā pabriežė, ka anū galotėnis tėkslos liuosa demuokratėnė Lietovuos valstībė īr, katra kolmėnacėjė bova 1949 m. vasario 16 d. partėzanu vada Juons Žemaitis-Vītauts ė kėtū Lietovuos apīgardas vadū pasėrašīta Lietovos laisvės kuovas sājūdė deklaracėjė.
Partėzanėnės vainuos etapā
Pu 1953 m. palėka tėk paskėrė partėzanā; Palē MGB duokumentos, 1954 m. anū bova 142, 1955 m. – tėk 51 partėzans.
1956 m. sojėmts vėins partėzanu vadū Aduolfs Ramanauskis-Vanags, nokankėnts ė sošaudīts 1957 m. lapkristė m. Vėlniuo.
Stasīs Goiga-Tarzans bova paskotėnis ligė smertėis nepasėdavės i nelaisvė Lietovuos partėzans, 35 metos kavuojiesis Onos Činčikaitės suodžiuo, kor ė pasėmėrė 1986 metu žėima.
Žemaitėjuo
Žemaitėjė kostiejėms tēpuogė bova aktīvos. Ėš Žemaitėjės kėlėma bova tuoki žīmūs partėzanā: Juons Žemaitis-Vītauts, Prons Končios, Kazėmiers Jašėnskis ė kėtė.
Kateguorėjė:Lietovuos istuorėjė
Asava (Kalvarėjė)
Asava - gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Liobava seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 49 žmuonis.
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Korė̄nė
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Jankū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Trompėninkā
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Žīgātiū seniūnėjuo. Anuo gīven 45 žmuonis.
Sėmuons Gėntvėls
miniatiūra
Simonas Gentvilas (g. 1984 m. siejės 28 d.) - Klaipiedas puolitėks, aktīvos vėsoumenėnis vēkies, miestū plietruos specēlėsts, nūg 2016 m. ėšrinkts i Seima ė nu 2020 m. ēnontis aplėnkuos ministra pareigībės. Muok pėnkės svetėmas kalbas.
Trompėškē (Tauragie)
Trompėškē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Žīgātiū seniūnėjuo. Anuo gīven 33 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Sėmuons Gėntvėls
Anuo tievs īr Eugenėjos Gentvėls, Žemaitėjės ė Lietovuos puolitėks, Akta dielē Lietovuos naprigolnoma atstatīma signatars, bovės Europarlamenta narīs.
Asmenėnis gīvenėms
Ons īr žanuots, žmuona - Šarūnė. Anodo tor do vāko.
Nūruodas
Kateguorėjė:Klaipiedas puolitėkā Kateguorėjė:2016-2020 m. Lietovuos Seima narē Kateguorėjė:Lietovuos ministrā
Ragava
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Jūžėntu seniūnėjuo, šalėp Sartu ežera.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis, vuo 2011 m. bagīvena tėktās 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Doverėns
Dowerin - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1907 m.
Geuograpėjė
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Jorgėškē (Alītos)
Jorgėškē - Alītous rajuonė, Alītaus seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Šokoulā
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Laukovas seniūnėjuo.
Jorgėškē (Alītos)
Istuorėjė
2011 metās gīvena 98 žmuonis.
Šokoulā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniū.
Barkā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Šokoulā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Diduonā
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Ožvente seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Tekliūnā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rēšes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Duomēkē (Kelmė)
Duomēkē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Ožvente seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Vīdeniu seniūnėjė
Vīdeniu seniūnėjė - seniūnėjė Varienas rajuona rītūs, centros - Vīdenē.
Nouruodas
Kateguorėjė:Varienas rajuona seniūnėjės
Padegsnē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Esperansos
Esperance - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Dvartios (Kelmė)
Dvartios - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Ožvente seniūnėjuo.
Esperansos
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1896 m.
Dvartios (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 27 žmuonis.
Esperansos
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 33°51′40″S 121°53′31″E.
Dvartios (Kelmė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Esperansos
Geuograpėjė
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Žokiškė (Kelmė)
Žokiškė - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Koketiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Zādā
– Alītous rajuonė, Alītaus seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Patītaukīs
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Tarpotē (Rėišė)
Tarpotē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rēšes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ožpelkē (Tauragie)
Ožpelkē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Žīgātiū seniūnėjuo. Anuo gīven 9 žmuonis.
Zādā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Alītaus rajuona gīvenvėitės
Ožpelkē (Tauragie)
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Varmė
thumb|250px|Prūsu žemės
Varmė bova prūsu žemė, vėina ėš Prūsėjės sodėtiniu daliū. Vakarus ana sėik Aistiu marės, šiaurie - Prieglė ope, rītus robežiavas so Notanga ė Barta. I Varmė patenk Banavuos opīns ė paskesnė Šventapėlės apskrėtis.
Kateguorėjė:Baltu žemės
Vaitėškė (Tauragie)
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Laukėniškė
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Jankū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 17 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Paulėšē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Grondā
- gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Liobava seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Eukla
Eucla - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1885 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 31°40′30″S 128°52′59″E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Notanga
Notanga bova prūsu žemė, vėina ėš Prūsėjės sodėtiniu daliū. Šiaurie robežiavuos so Semba, ale nesėikė Prieglė opės, rītūs robežios ėjė par Alnuos opi, vuo pėitvakariūs robežiavuos so Varmė. Notangas šiaurē prėklausė Seliavuos balīns, Stradika, Pasmaruos opuokšnē.
Notanaga bova prūsu sokėlėma vada Herkaus Monta tievėškė.
Kateguorėjė:Baltu žemės
Nuorēkopē
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Jankū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Kuovā
- gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Liobava seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 42 žmuonis.
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Pamūrėnė
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Gervėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Loukės seniūnėjė
Loukės seniūnėjė īr Telšiū rajuona rītūs, adminėstracėjės cėntrs – Loukė.
Nūruodas
kateguorėjė:Telšiū rajuona seniūnėjės
Dvarvėitē (Užventis)
Dvarvėitē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Ožvente seniūnėjuo.
Žvilgē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Koketiū seniūnėjuo.
Dvarvėitē (Užventis)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Žvilgē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 46 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Vīdenē
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Vīdeniu seniūnėjuo, anuos cėntros. Anuo gīven 413 žmuoniu.
Vėik Vīdeniū pagrėndėnė muokīkla. Pėitūs pratek opis Ousopis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Kantautā
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Laukovas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Tarpežerė
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Semba
thumb|250px|Prūsu žemės
Semba īr posiasalis ė senuovės prūsu žemė, vėina ėš Prūsėjės sodėtiniu daliū. Ėš šiaurės ana skalaun Koršiu marės, ėš vakarū - Baltėjės jūra, vuo ėš pėitū - Aistiu marės. Rītus par Deimenuos ope toriejė robežio so Nadrova, vuo pėitus i pėitus nu Preiglė toriejė robežio so Notanga.
Kateguorėjė:Baltu žemės
Pelucmorgē
- gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Liobava seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Vėlātē (Tauragie)
Vėlātē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Žīgātiū seniūnėjuo. Anuo gīven 29 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Vīlūstē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Žīgātiū seniūnėjuo. Anuo gīven 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Pašaltis
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Gervėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 48 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Pašėlopē
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Jankū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Reketėjė
- gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Liobava seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 48 žmuonis.
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Gedroikē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 21 žmuogos.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Gelžkėlis
thumb|235px|Traukėnīs thumb|235px|Gelžkėlė biegē ė vaguonā
Gelžkėlis aba gelžinkelis ī rūšės transpuorta, katros važioun tiktās tamtīčiuom ėšdėrbtās gelžėnēs (plėina) biegēs. Gelžkėlio rėid traukėnē – polks vaguonu kruovėniam aba žmuonim vežtė, katrūs trauk lokomuotīvs (vairio koro varuoma mašėna). Tas ī dėdlē patuogė sistema vežtė sonkiem kruovėniam ėlgus atstomus, tepuogė žmuoniū vežėmou (nuors daba tuokė anuo rēkšmie somažiejė).
Nuors jau nug senū gadīniu bova traukėnokā, traukiami arklēs, dabartėnis gelžkėlis sokorts XVIII o. pab. – XIX o. pr. Onglėjuo. Par XIX o. ons dėdlē ėšplietuots par vėsa svieta, vuo lėg XX o. vėdorė gelžkelē padėrbti daugomuo svieta šaliū. Tuo gadīnie gelžkėlis bova grētiausė ė svarbiausė transpuorta rūšės, šalėp gelžkėlė stuotiū ėšauga daugībė miestu ė miestaliu. Paskotėnēs 50 metu gelžkėlė rēkšmie dėdlē somažiejė kap ėšplietuots autuomobėliu ė liektovu transpuorts.
Žemaitėjuo 1871 metās nūtėists Lėipuojės-Ruomnu gelžkelis (par Mažeikius, Šiaulius), 1875 m. pabūdavuots gelžkelis Klaipiedas kraštė, vuo svarbiausė Žemaitėjės lėnėjė Šiaulē–Klaipieda atsirada 1931 metās.
Kateguorėjė:Transpuorts
Pažerīs (Tītovienā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniu.
Krėvėlā
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Vīdeniu seniūnėjuo, pasienie so Baltarosėjė. Anuo gīven 421 žmuogos.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Šaltuonėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rēšes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 75 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Žvīnakē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Koketiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 25 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Malavienā (Šėlalė)
Malavienā - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Laukovas seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Zaveckā
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Jankū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Tītovienu seniūnėjė
Tītovienu seniūnėjė - seniūnėjė Kelmės rajuona rītūs, cėntros - Tītovienā.
Seniūnātėjės
2009 metās istēgtas trejės seniūnātėjės: Cėntra, Dorpīna ė Pošīna.
Dabropėnė
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Žīgātiū seniūnėjuo.
Lietovuos krėkštiuoniu demuokratu partėjė
Lietovuos krėkštiuoniu demuokratu partėjė - Lietovuos puolėtėnė partėjė.
Dabropėnė
Istuorėjė
2001 m. anuo gīven 13 žmuoniu.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Lietovuos krėkštiuoniu demuokratu partėjė
Kateguorėjė:Lietovuos puolitėnės partėjės
Pašėlienā (Šalčėninkā)
Pašėlienā - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Gervėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Gedvėlā
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Ožvente seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Gėrnėkā
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Ožvente seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 400 žmuoniu.
Guobšīstė
Guobšīstė aba guobšoms ī žmuogaus īda, kap ons dėdlē guost bikuokė torta: pėningū, vėsuokiu dāktū, galės, geresnės puovīzas terp žmuoniū. Tas ī nuors torietė kon tās daugiau, nēgo kap ožtenk pragīvenėmou. Dielē guobšīstės žmuogos pamėn žmuogėškoma, vuo kožna sīki ėiška, kap gautė nauduos, i vėska žiūr kap i galėmībė sava ėškėlėmou, prabaguotiejėmou.
Dėrvienā
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Žīgātiū seniūnėjuo. Anuo gīven 71 žmuogos.
Pivorātē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Dėrvienā
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Pivorātē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 38 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Loukė
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Loukes seniūnėjuo, seniūnėjuos cntros. Anuo gīven 777 gīventuojā.
Istuorėjė
Senuobė Loukė bova nuognē svarbos perkības centros. Čė liob sovažiout pėrklē ėš Kiedainiu, Tėlžės, kėtū vėitu. Bova rengiamė juomarkā. Loukė gīvena garsos žemaitiu svieta līgintuos Tads Blėnda.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Skėrgėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rėišės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 38 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Sabaliavs
- gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Liobava seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Gėmėnie
Gėmėnie ī bėndra kėlėma žmuoniū būrīs, terposavie kraujė rīšēs sosėjė̄ žmuonis ė šeimas. Jēb šeima ī patīs artėmė̄jė žmuonis – tėvā, vākā, bruolē, seseris – tap gėmėnē prīgol tuolimesni žmuonės – diedės, ciuocės, oušvē, posbruolē ė posseserės, anūkā, pruoanūkē, prabuočē. Paprastā tas būs retiau sotinkami žmuonis, katrėi krūvuo sosirėnk tik par dėdlės pruogas – svuotba, pakasīnas, krėkštīnas, ont dėdliūju metū švėntiu ė panašē. Prī gėmėniū gal būtė prīskaitliouti ė par krauji nasosėjė̄, ale kėtap artėmi žmuonis – kūmā.
Guobšīstė
Guobšīstė paprastā dėdlē smerkiama ī ė vairiūs vierūs, ė māstītuoju, ėšmintingu žmuoniū žuodiūs. Katalėkībie ana vėins ėš 7 smertelnu grieku ī.
Gėmėnie
Senuobie gėmėnės bova ė tamtīčės savaronkėškas gropės so sava papruotēs, taisīklėm, bėndrā garbėnamās prabuočēs. Gėmėniū vīresnė̄jė žmuonis sodarė gėmėnės valdė, bova anuos atsuovā liaudie.
Guobšīstė
Kateguorėjė:Dūšė
Gėmėnie
Kateguorėjė:Žmuonėjės rieds
Sūkurėškė
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Jankū seniūnėjuo.
Eksmouts
Exmouth - gīvenvėitė vakarū Australėjuo. Ton īr puopolēros torėstėnės miestalės, i katron torėzmo sezuono pėko atvažiuon aple 6 000 žmuoniū.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1964 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr -21.93306°N, 114.12806°W.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Sūkurėškė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Kelmės seniūnėjė
Kelmės seniūnėjė - seniūnėjė Kelmės rajuona pėitrītiūs, cėntros - Kelmė.
Seniūnātėjės
2009 metāas ėstēgtas ketveres seniūnātėjės: Dvara, Kalnu, A. Matskevėtiaus ė Naprėklausuomībės.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona seniūnėjės
1992-1996 m. Lietovuos Seims
1992-1996 m. Lietovuos Seims - Lietovuos Seims, ėšrinkts 1992 m spalė 25 d.
Seima narē
Ėš vėsa mandatos bova gavė 147 Seima narē.
Kateguorėjė:Lietovuos Sėimā
Glodā
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Ožvente seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Bartē (Variena)
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Vīdeniu seniūnėjuo, ož 5 km i vakaros nu Vīdeniu.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 182 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Vėikšnalē
Mietslie īr medėne Švėntiauses Panuos Marėjės Gluobas bažnītalė (pabėngta būdavuotė 1912 m.), Vėikšnaliū pagrėndė̄nė muokīkla, koltūras centrs.
Istuorėjė
2001 m. Vėikšnaliūs gīven 298 žmuonis.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Puoškėškės
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Gervėškiu seniūnėjuo.
Žmuogaus anatuomėjė
thumb|200px
Puoškėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 111 žmuoniu.
Žmuogaus anatuomėjė
Žmuogaus anatuomėjė īr muokslos aplė žmuogaus kūna soriedīma, fuormas, kūna daliū vēkėma.
Puoškėškės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Žmuogaus anatuomėjė
Vėdinē
Kateguorėjė:Anatuomėjė
Skatelē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rēšes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Mietē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Laukovas seniūnėjuo.
Skatelē
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Šėlgalē (Kazlū Rūda)
Šėlgalē - gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Jankū seniūnėjuo.
Sauselis
- gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Liobava seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 9 žmuonis.
Šėlgalē (Kazlū Rūda)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 17 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Mietē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Žiuogātē (Kalvarėjė)
Žiuogātē - gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Liobava seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Baltėninkā
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Loukės seniūnėjuo. Anuo gīven 276 gīventuojē.
Kėjotē
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Vīdeniu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 166 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Plaugėnē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniu.
Godā (Kelmė)
Godā - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Ožvente seniūnėjuo.
Plaugėnē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Godā (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 37 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Tautuos pažanguos partėjė
Tautuos pažanguos partėjė - Lietovuos puolėtėnė partėjė. Partėjė vėikė 1916–1924 m. ė nū 1994 m.
Kateguorėjė:Lietovuos puolitėnės partėjės
Aduolfos Hėtlerės
আডল্‌ফ হিটলার Adolfus Hitler एडॉल्फ हिटलर एडोल्फ हिटलर
Guoduonė
thumb|230px|Guoduonės ruodīms nūsilėnkėmo
Guoduonė (pagerba) ī kuokė žmuogaus, kėta gīva padara, dākta, idiejės dėdlis vertėnėms, skaitīmasėsės so anon nuorās, puovīza. Guoduonė pasirēšk tamtīčēs vēksmās – rokavėmosi dailēs žuodēs, tīkē, laikīmosi atstiau, nūsilėnkėmās ė panašē.
Guoduonie žmuonis paprastā laika sava artėmus (īpatingā senousius) žmuonis, kėtus īpatingus žmuonis (pvz., konėngus, rašītuojus, valduovus), tepuogė nabašnėnkus. Guoduonie gal būtė ė gomtuos dāktā, bodnikā, katrėi žmuonim švėnti ī.
Kateguorėjė:Jausmės
Emėgrantu partėjė
Emėgrantu partėjė - Lietovuos puolėtėnė partėjė. Ana ėkorta ė ožregėstrouta 2012 m.
Vaduovā
Partėjės vaduovs īr Juozas Murauskas.
Dalīvavėms rėnkėmūs
Kateguorėjė:Lietovuos puolitėnės partėjės
Ozarā
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Jankū seniūnėjuo.
Šarkīte
- gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Liobava seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Norvāšē (Šėlalė)
Norvāšē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Laukovas seniūnėjuo.
Ozarā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniū.
Skapėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rēšes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Norvāšē (Šėlalė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniū.
Skapėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Norvāšē (Šėlalė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Ozarā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Šarkīte
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Guorčios
Guorčios ī tuokis saiks, katrou mieruoj grūdus, kroupas, skīstėmus, vāsius. Daba guorčios būtom aplė 3 – 4 lėtrus.
35 guorčē būs kobėls, 24 – pūrs. I gorčiu ivēn 4 kvartas.
Kateguorėjė:Mieravėma vėinetā
Krīžėninkā
thumb|200px|Krīžėninku krīžius
Pošīnėškės
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Gervėškiu seniūnėjuo.
Krīžėninkā
Krīžėninkā, da mėnavuojamė kap krīžioutē, Teutuonu uordėns, Vuokītiu uordėns - bova vėins ėš trījū glavnū krėkštiuoniu rėteriu uordėnu. Ons ikorts 1190 m. Akruo, par III krīžiaus žīgi. Pradiuo ons teriuojė Artėmūju Rītū žemes bat kumet mahuometuonā ėšvījė anūs ėš sava žemiu, krīžėninkā bova parkeltė i Euruopa teriuotė paguoniu žemiu.
Pošīnėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 46 žmuonis.
Krīžėninkā
Pradiuo krīžėninkā nokeliava Vengrėjuon ė padiejė kuovuotė prīš kumanus, bat bistrē vengru ciesorius Ondrius II ėšvijė anūs, kadongi tė nenuorėjė paklostė. 1226 m. anūs pasėkvėitė muozūru valduovs Konrads ė sotėikė Kolma žemė. Krīžėninkā bistrē ožkariava daugoma prūsu ė paskum pradiejė poldėnietė koršiu, žemaitiu, lietoviu žemes. 1236 m. sosėjongė so kalavėjoutēs. Nomalšėna Herkaus Monta sorengta sokėlėma ė so Čekėjės ciesoriaus pagelba prėbėngė prūsus. Bat krīžininku dėdlėjė ožkariavėma ožsėbegė kadongi Rosėjuo anuos priveikė Aleksandros Nevėškis vuo baltu žemėsė ėškėla Lietovuos dėdliuojė konėgaikštīstė, katra nelaida teriuotė baltu žemiu. Uordėns tēpuogi kariava ė so Lenkėjė. 1346 m. krīžininkā pradiejė magtīnga baltu ataka ė sėikė ožėmtė Žemaitėje ė tēp sojongtė Lėvuonėjės žemes so valduom Prūsėjuo. Dielē šėtuo 1385 m. LDK sodarė Krievuos sosėtarėma so Lenkėjė ė draugum kariava prīš uordėna. Galiausē, 1410 m. lėipas 15 d. jongtėnės LDK ė Lenkėjės pajėgas Žalgėrė kuovas čiesu nugaliejė krīžėninkus ė sostabdė anū ontpoulius. XV a. ontruo posė uordėns vėsėška nosėlpa ė bova prėversts grōžėntė daugel sava ožgruobtū žemiu. 1517 m. uordėna žemėsė sosėkūrė Prūsėjės konėgaikštīstė.
Pošīnėškės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Krīžėninkā
Kateguorėjė:Istuorėjė Kateguorėjė:Vuokītėjės istuorėjė
Kazlavs
- gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Liobava seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 16 žmuoniū.
Plītnītia
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Kramė
thumb|200px|Žmuogaus kramė miniatiūra|Kramė 3D Kramė ( īr kaulā, katrė sodara makaulė. Anėi terposavi īr sosėjongė nejodantiuom jongtėm, tėktās apatėnis žondėkaulis īr jodams. Kramė īr skerta apsauguotė smegenus ė kėtus makaulė esontius uorganus.
Dainava (Variena)
Dainava - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Vīdeniu seniūnėjuo, ož 7 km i pėitos nu Vīdeniu.
Kramė
Kateguorėjė:Kūna narē
Michaīls Kasjanuovs
Michaīls Kasjanuovs (, da ons vadėnams "Misha 2%", gėmė̄s 1957 m. groudė 8 d. Maskvuo, TSRS) ī poikē žėnuoms Rosėjuo ė ožrobežie liaudėis vēkies ė puolėtėks, bovė̄s Rosėjės Federacėjės premjers mėnėstros, nūnā ons īr opuozėcėnis puolėtėks. Ons krėtėkoun Vladėmėra Potėna puolėtėka.
Dainava (Variena)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 95 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Degotē (Kazlū Rūda)
Degotē - gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Jankū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 51 žmuogos.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Godelėškē (Kelmė)
Godelėškē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Ožvente seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Rīlėškės (Vėlnios)
Rīlėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rēšes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Donatels
right|thumb|250px| Donatela statola [[Uffizi, Florencėjė ]] Donatels (Donatello; 1386-1466) − italu skolptuorios. Pėrmāsis pradiejė kortė apale-vėsatūre, so archėtektūra nasosėita skolptūra. Pėrmė̄jā darbā bova marmorėnės fėgūras, skėrtas Florencėjės katedras fasadou, kampanėlē strajītė.
Kūrėnē
Kateguorėjė:Skolptuorē
Gorava
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Ožvente seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Rodnė (Gerviškės)
Rodne - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Gervėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 27 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Lietovuos Respoblėkas lėberalū sājōdės
Kateguorėjė:Lietovuos puolitėnės partėjės
Sėmuokā (Kazlū Rūda)
Sėmuokā - gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Jankū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Jėngėris
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Ožvente seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Skāstelē
- gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Liobava seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Gromninčės
thumb|240px|XIV o. abruozdielis, katramė ruoduom kap Marėjė ė Šv. Sėmuons paapieruoj Jiezo
Gromninčės ī krėkštiuoniu švėntė, katra ėšpoul kuožnās metās vasarė 2 dėina. Vagol bažninčė, ta ī dėina, kap Pana Marėjė atnešė sava vāka Jiezo ė žīdu švėntīkla praejus 40 dėinu pu anuo gėmėma, ka ons būtom paapierouts Dievou.
Kateguorėjė:Krėkštiuonībė Kateguorėjė:Šventės
Senabūdis
- gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Liobava seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 17 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Pavainėkės
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Vīdeniu seniūnėjuo, ož 8 km i pėitrītios nu Varienas.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Stuorėisē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 21 žmuogos.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Du Fu
right|thumb|220px|Du Fu Du Fu (Kėn.:杜甫,712-770)– kėnu puoets, vėins ėš dėdliu Kėnėjės puoetu.
Kateguorėjė:Kėnėjės žmuonis
Rėmšē (Kelmė)
Rėmšē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Palaukovis
Palaukovis ī suoda Šėlalės rajuonė, Laukovas seniūnėjuo, Laukovas miestalė šiaurės pašmuotie. Par suoda ēn kel’s i Tverus, šalėmās tek Luokīsta.
Skerdėmā (Šalčėninkā)
Skerdėmā - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Gervėškiu seniūnėjuo.
Palaukovis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniū.
Lietovuos lėberalu sājonga
Lietovuos lėberalū sājonga - Lietovuos puolėtėnė partėjė. Vėikė nū 1990 lėgė 2002 m.
Skerdėmā (Šalčėninkā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 29 žmuonis.
Palaukovis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Lietovuos lėberalu sājonga
Istuorėjė
1990 metās Vėlniaus onėversėtetė liob vėikt lėberalu klobs. Ton klobė stodėntā ė diestītuojā liob dėskotout aplė lėberalėzmo. Ton gadīnie Kaunė ėkorts klobs "Liberalija". 1990 m. bėrželė 21 d. lėberalu klobė ėkorta Lėberalū sājongas ėnėcētīvėnė gropė. 1990 m. lapkristė 24-25 d. Vėlniou notęka Lietovuos lėberalū sājongas stēgēma kuongresos. Pėrmėnėnko ėšrīnkts pėluosuops Vytautas Radžvilas.
Kateguorėjė:Lietovuos puolitėnės partėjės
Skerdėmā (Šalčėninkā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Plinkoms
Plinkoms, šnairoms (liet. žvalumas) − žmuogaus būsena, pasėreiškonti vairė nūtaika, vėdėnio sosėtelkėmo. Sāvuokas prīšībė − gorloms (liet. išglebimas). Artėmas sāvuokas: optimėzmos, diemesėngoms, valīvoms. Plinkoms prėgol nū žmuogaus vėdėnė nosėteikėma, pasėtempėma, savėdrausmies ė savėkontruolės. Sava nūtaika bei laikīsena kontruolioujontė žmuogaus jodesē lengvi ė patraukli, skvarbos žvilgsnis. Sogorliejė̄is ė sosmokė̄is žmuogos nabūn plinkos. Plinkoms, pakėli nūtaika, vėdėnis sosėtelkėms − dėdis žmuogaus pranašoms. „Plinki, linksma nūtaika ne tik duosnē drepėn gīvenėma maluonomos, bet ė čiestnā (liet. patikimai) saug karaktuori“ (S. Smailsas).
Kateguorėjė:Būds
2015 m. patvėnėms Tbėlėsie
thumb|Tbėlėse zuoluogėjės souda pū patvėnėma
2015 m. patvėnėms Tbėlėsie - 2015 m. bėrželė 14 d. notėkės patvėnėms, par katrom žova ketoriuolėka žmuoniū ė zuouosuodas gīviū. Šmuots zuouosoudas gīviū ėšbiega ė pakliova i miesta.
Kateguorėjė:notėkėmā
Vādagā (Variena)
Vādagā - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Vīdeniu seniūnėjuo. Anuo gīven 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Šarkātis
- gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Liobava seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Vytautas Juščius
Vytautas Juščius - Lietovuos akanuomėsts, KU SMF akuonuomėkas katedras vedies, daugele muoksla darbū autuorios.
Pajevuonė seniūnėjė
Pajevuone seniūnėjė - seniūnėjė Vėlkavėške rajuona pėitvakariūs, centros - Pajevuonīs.
Vytautas Juščius
Biuograpėjė
1975 m. bėngė Maskvuos onėversėteta ekuonuomėkas fakolteta, 1980 m. - ton onėversėteta aspėrantūra. 1981 m. akuonuomėkas muokslū kandėdats. Nū 2007 m. - pruofesuorios.