cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Wiki
Kateguorėjė:Viki Kateguorėjė:Internets
Milē
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Plėnkšiu ežers
Plėnkšiu ėžers īr Mažeikiū rajuonė, Šėrkšnienu ė Seduos seniūnėjuos, 5 km i pėitrīčius nū Seduos. Ežers prėklausa Plinkšiū kraštuovaizdė droustėniou. Šiaurėniam ežera krontė īr torėstinis kaimalis - Plėnkšės.
Porplē
Porplē ī kaimalis Mažeikių rajuonė, Laižuvos seniūnėjuo, 14 km šiaurės rītus nū Mažeikių. Kaimē īr išlėkės sėnuobėnis malūns, katrame vēk kavėnė-restorans.
Onglėška Vikipedėjė
right|thumb|Onglėškas vikipedėjės luoguotėps Onglėška Vikipedėjė īr valnuoji ė pat dėdliausė Vikipedėjė. Ana īr koriama onglu kalba. Onglėška Vikipedėjė startava pati pėrmuoji, da 2001 m. sausė 15 d. Ana aug labā spartē ė daba tor daugiau kāp 3,802,348 straipsniu.
Porplē
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Onglėška Vikipedėjė
Kateguorėjė:Vikipedėjės vagol kalbas
Bīkons
thumb|250px
Bīkons (Beacon) - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Pėrmė euruopėitē miestalė aplonkė XIX o. Miestalės bova ėkorts 1931 m.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Džiuova
Džiuova īr labiausē paplėtuos infekcėnė lėga, pažeidontė ivairios uorganos, katra īr ožsėkrietė daugiau kāp 2 mlrd. žmuoniu. Lėga sokel bakterėjė mikuobakterėjė, tonkiausē Mycobacterium tuberculosis.
Kateguorėjė:Lėgas
Kalbas
thumb|250px|Svieta kalbas
Kalbas aba natūralės kalbas īr žmuoniū bėndravėma sėstema, katra sosėdarė laikou biegont.
Veizietė dā
Kateguorėjė:kalbas
Rauduondvarė seniūnėjė
Rauduondvarė seniūnėjė - seniūnėjė Kauna rajuona vėdorė vakarū šmuotė, cėntros - Rauduondvaris.
Kėtas soudnas
<div class="references-small" stīle="-moz-column-count:4; column-count:2;">
Nūruodas
Kateguorėjė:Kauna rajuona seniūnėjės
Linelē (Kiedainē)
Linelē - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Toronts
Toronts (prancūzėškā ėr onglėškā Toronto) – dėdliausis Kanadas miests, Ontarėjaus provincėjės suostėnė. 2021 m. anam gīvena 2,79 mln. gīvėntuoju. Miests pabodavuots šiaurėniam Ontarėjaus ežera šmuotie. Tor terptautėni uora ousta, metro.
Kateguorėjė:Kanadas miestā
Zbīgnėvs Vasermans
Zbigniew Franciszek Wassermann (1949 m. siejės 17 d. - 2010 m. balondė 10 d.) bova Lėnkėjės partėjės „Tēsė ir tēsėngoms“ (PiS) depotats.
Žova 2010 metū balondė 10 dėina par Smuolenska aviakatastruopa.
Karakalpaku kalba
right|thumb|Ozbėkėstana žemielapės, katram pažīmietas (rauoduona spalva) terėtuorėjės, katrūs nauduonama karakalpaku kalba
Karakalpaku kalba (Qaraqalpaq tili, Қарақалпақ тили) – tiorku kalbū gropės kalba. Karakalpaku kalba nauduonama Karakalpakstanė, Ozbėkėstanė. Karakalpaku kalba rokounas aple 412 000 žmuoniu.
Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Šarkėškės (Ėmbrads)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Kodriuoniu Gėrė
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Špuoks
thumb|250px|Špuoks čėršk
Špuoks - žvėrblėniu būrė paukštis. Jouds, blėzgontis so baltās drīžēs, snaps geltuons. Ėšplėtės dėdliuojuo svieta dalie. Žemaitėjuo nuognē dažns, atskrėnd kuova mienesie. Gīven suoduos a šalep anū, kraun lėzda ouksūs arba ėnkėlūs, net palē ton ėnkėlus vadėn "špuokėnīčiuoms". Jied vabzdius, kėrmėnus ė diel šėta miegiams suodėninku.
Kateguorėjė:Paukštē
Smėltinė (Akmenė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Puopėcē
Puopėcē (ček. - Popice) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2006 m. anam gīvena 936 žmuonis. Miestalės īr 188 metrū aukštomė vėrš jūras līgē.
Golbėnā (Juonėškės)
Golbėnā - Juonėškė rajuonė, Rodėškiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Karuolės Dėdlīsės
thumb|200px|[[Albrechts Diorerės|A. Diorere notapīts Karuole Dėdleje puortrets.]] Karuolės Dėdlīsės (742–814 m.) – Franku valstībės karalios.
Kateguorėjė:Karalē Kateguorėjė:Franku imperėjė
Pomporā
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Mažeikiu apīlinkės seniūnėjuo. Anuo gīven 78 žmuones. Šalep kaima tek' Vėnta.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Šauklē
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Mousiede seniūnėjuo. Anuo gīven 467 prietelē.
Šaukliūs dėrb medėcėnas ponkts, bėbliuoteka (ėkorta 1951 m.), pašts (LT-98029), krautovė ė siovīkla.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Uobelėškė (Zarasā)
Uobelėškė - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Bardi
Bardi - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Ta īr sena abuorėgenu gīvenvėtė. Bardi gīven tonkiausē Bardi tautuos žmuonis.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Uorganėzmos
Uorganėzmos biuoluogėjuo reišk gīva indėvėda (kāp tās gīvūns, augals, kremblē o mėkrauorganėzmos). Bėnt katruo nuors skvarmuo, vėsė uorganėzmā gal rēgoutė i dėrgėkli, daugėntėis. Anie gal būt vėinalāstē o būtė daugēlāstē.
Kateguorėjė:Gīvībė
Stānėškės I
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Kalbū sārašā
Tuokėi īr kalbū sārašā:
Kateguorėjė:Sārašā Kateguorėjė:Kalbas
Otava
Otava (prancūzėškā ėr onglėškā Ottawa) īr Kanadas suostėnė ė ketvėrts palē dėdoma miests pu Monrealė ė Kalgarė. 1,02 mln. gīvėntuoju (2021 m.) Miests pabodavuots pri Otavas opės, Ontarėjaus provincėjuo. Tor terptautėni uora ousta, do universiteto, Kanadas naciuonalėnė galerėjė, naciuonalinis muziejos, Parlamenta bodnīnks. Otavuo tēpuogė īr Kanadas karalėškuojė muokslu draugėjė, kondoulėnės energetėkas muokslėniu tīrėmu instituts.
Kateguorėjė:Kanadas miestā Kateguorėjė:Suostėnės
Pajoudalonkės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Kīšē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Naujuosės Akmenės kaimėškuo seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniū.
Suoda
thumb|right|240px|Tradėcėnis kaims Žemaitėjuo ([[Mačiūkē)]] miniatiūra|240x240px|Suoda Suoda, kaims - prieteliu gīvenvėitė, katra mažesnė ož miesta. Tonkiausē suodna laikom lėgė 5000 gīventuoju torinti gīvenvėitė, bat skėrtinguosė šalīsė ton skaitlē īr navėinuodi, pvz.: Japuonėjuo lėgi 30 tūkst.
Kīšē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Suoda
Kateguorėjė:Geuograpėjė
Maria Kaczyńska
thumb|right|160px|Maria Kaczyńska
Maria Helena Kaczyńska bova Lėnkėjės pėrmuojė puonė, prezėdenta Leka Kačinske žmuona.
Žova 2010 metū balondė 10 dėina par Smuolenska aviakatastruopa.
Šaltenē
Kateguorėjė:Lėnkėjės žmuonis
Žemaitėška Vikipedėjė
thumb|240px Žemaitėška Vikipedėjė aba Vikipedėjė Žemaitėškā īr Vikipedėjės pruojekts žemaitiu kalba. Ana īr liousa encikluopedėjė kap ė vėsas kėtas Wikimedia pruojekta svetainės. Žemaitėška Vikipedėjė – tuokė encikluopedėjė, katrou gal kuožnos rašītė, taisītė ė kėtēp redagoutė.
Pruojekts startava User:Zordsdavini inicētīva ėr ėlga čiesa bova testounams inkubatuorė versėjuo. 2006 m. kuova 25 d. pruojekts bova pradiets kap īna Vikipedėjė. Ons aug pū bėški, bet spierē īsibegiėjė ė daba patenk terp 130 dėdliausiu svieta vikipedėju.
Daba Vikipedėjė Žemaitėškā tor straipsniu, patėnk terp 130 dėdliausiu Vikipedėju ė tretė dėdliausė baltėška Vikipedėjė īr pu lietovėškas ė latvėškas.
Dėdlė̄jė Vikipedėjės prietelē
Pri pruojekta īpatingā daug prisidiejė tėi prietelē:
Tēpuogė prisidiejė ė daugesnē prieteliu rašīdamė straipsnius, taisīdamė klaidas ė kėtap naudingā prisidiedamė.
Jakutu kalba
Jakutu kalba (саха тыла) – tiorku kalbū gropės kalba. Kalba vartuonama jakutu, katrie tonkiausē gīven Jakotėjuo, Rosėjuo. Jakutu kalba rokounas 456 288 žmuonis.
Žemaitėška Vikipedėjė
Vikipedėjės statėstėka
Žemaitėškuos Vikipedėjės istuorėjė
Mienesė straipsniu augėma skaitlē
Lentelės doudama statėstėka nug 2006 metu.
Jakutu kalba
Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Žemaitėška Vikipedėjė
Mienesė straipsniu augėma skaitlē
Lenteliu parametrā:
2018-2023 m.
Korsīvo ožrašīts apītėkslē apskaitliouts straipsniu skaitlios.
Tēpuogė veizieket
Kateguorėjė:Vikipedėjės vagol kalbas
Winston Churchill
Vėnstuons Leonards Spenseris Čerčėlis (1874 m. lapkristė 30 – 1965 m. sausė 24 d.) – brėtu puolitėks, Ontra svieta vainas metās iejės Dėdliuosės Brėtanėjės ministra pėrmėninka pareigībės. Ans laikuoms vėino svarbiausio vaduovo Brėtanėjės ė ciela svieta istuorėjuo. 1953 metās ans gava sera tėtola ė ož korība bova apduovėnuots Nuobelė literatūras premėjė.
Kateguorėjė:Jongtėnės Karalīstės puolitėkā Kateguorėjė:Nuobelė literatūras premėjės laureatā
Pabarupīs
Pabarupīs - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Vīskopėškē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Stombrā
Stombrā īr kaimalis Mažeikiu rajuonė, Laižovuos seniūnėjuo, 9 km i šiaurės rītus nug Mažeikiu.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Konėgākštėnė
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Puovėlātē
Puovėlātē - Juonėškė rajuonė, Rodėškiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Ausės
thumb|150px Ausės īr klausėma ė līgsvaras kūna narīs, katros sosėded ėš trėjū daliū: ėšuorėnės, vėdorėnės ė vėdėnės ausėis.
Žėdėkā
thumb|right|260px|[[Žėdėkū Šv. Juon Krikštytuoj bažnyčia|Švėnta Juona Krėkštītuojė bažnīčė Žėdėkūs]] thumb|right|260px|[[Žėdėku Marėjes Pečkauskaites vėdorėn mokykla|Žėdėkū Marėjės Pečkauskaitės vėdorėnė muokīkla]] right|260px|thumb|Pastats katramė īr Žėdėkū seniūnėjė ė pašts
Ausės
Kateguorėjė:Jotėma uorganā
Žėdėkā
Žėdėkā īr miestalis Mažeikiu rajuonė, 21 km nū Mažeikiu i vakarus. Žėdėkā īr Žėdėku seniūnėjės cėntros, miestelie īr Šv. Juona Krėkštītuojė bažninčė, vėdorėnė muokīkla.
Istuorėjė
Rašītinius šalteniūs Žėdėkā pėrma sīki pamėnavuotė XVI omžiou, kūmat Rasėiniu žemės teisma kningous nuruod vėituovie asont dvāra ė miestali. 1568 metās Grūstės valstė inventoriou aprašīts Žėdėkū miestalis, katruo valdas krūvuo so dvaro Žigīmants Augusts dovėnuojės J. J. Chodkevičiou. Mėslėnama ka Žėdėkā egzėstava jau prīš Valaku refuorma, aba mieruonont valakus, suoda bova parkelta i kėta vėita. 1659 m. pri Žėdėkū notėka mūšis terp švedu ė lietoviu kariaunu. Švedā sodegėna Žėdėkus, 1850 metās mėnavuojama parapėjėnė muokīkla, 1865 isteigta valdiuos pradėnė muokīkla, Nūg XIX om. vėd. lėgė 1950 m. Žėdėkā bova valstė cėntros.
Nūg 1915 metu Žėdėkūs gīvena Marėjė Pečkauskaitė – Šatrėjės Ragana, ana Žėdėkūs parašė geriausius sava kūrėnius, muokėna vākus, ė vėsū bova mīlėma, ana čėštās gīvena lėgė pat smertėis 1930 metās.
Terpovainė čieso, kumet Lietova bova liuosa Žėdėkā bova dėdlis ė klestos miests. Čėštās bova valstios, pašta ė policėjės istaigas, keturiū komplėktu pradiuos muokīkla, svēkatas ponkts so daktaro ė felčerio, aptieka, pavasarėninku bėbliuotėkielė, parapėjes ėšlaikuoma ūbagū priglauda, rajuona agronoms, alektras jėgainė, gatars, vėlnu karšīkla, kōperatīvs, keliuolėka krautoviu, pėina nugrėibėma ponkts, smolkaus kredita draugėjė, žīdu liaudies banks, šauliū gaisrininku kuomanda, Blaivībės draugėjė.
ī Svieta Vainuos metās miestali geruokā sumažiejė gīventuoju, zars vėsėškā sunīka ūkėnė veikla. Puokarie, Lietuvuo isėgaliejos suovietu valdē, Žėdėkā vīsties panašē kāp ė daugoms Lietuvuos miestaliu. 1952 m. bovosiuojė dvijū aukštū klebonijuo isteigta 75 luovu lėguonėnė, 1954 m. septīnmetė muokīkla bova parformouta i vėdorėnė. 1956 m. sava veikla pradieja kultūras nomā. 1959 m. Žėdėkūs gīvena 429 gīventuojā.
1990 m. šalēp atgavos liuosoma Žėdėkūs sunīk kolkuozos. Bova pardouts boitiniu prėkiu pavėljuons, pėrtis, daržielis, mekanėnės dėrbtovės. Bovosė kulkuoza raštinie isikūr' žemietvarkas tarnība, bėbliuotėka, Mažeikiu mozėkas muokīklas filials. Bova isteigta kelets privatiū krautoviu.
Ėš Žėdėkū īr kėlė: poets A. Bukonts, nepriklausomībes akta sėgnatars K. Inta, režisierė L. Pocevičienė, arkitekts ė dailėninks P. Šadausks, profesuorios V. Urbutis, ŠU docėntė L. Liukinevičienė, VPU docėntė I. Urbonienė, fotomeninks J. Strazdauskis ė daugel kėtū.
Arkitektūra
Miestalis īr ont kalnelė, kor sosėkrīžioun Mažeikiu, Seduos, Īlakiū ė Pikeliū vėiškelē.
Žėdėkū senuojė dalis – orabanėstikas pamėnklos; valstībės sauguoma: gatviū tinklos, aikštės plans. Miestalė plans radialinis, pradiejė formoutėis par Valakū refuorma, kumet i sosėkluostios gatvėnė kaima galus suėjė daugiau pagrėndiniu ulītiu i praplatiejus kaima ūlītem paslėka aikštie. Plans ėš esmies sosėdarė lėgė XIX omžiaus pradiuos. Pri aikšties īr nedėdlė klasėcistėnės struktūras ė ruomantėzma arkitektūrā būdingu formu bebuokštė bažnīčė – arkitektūras pamėnklos. Šalėp stuov varpėnė. Orbanėstikas pamėnkla terituorėjuo vīraun XX omžiaus pėrmuos posės 1-2 aukštū pastatā, īr ė XX omžiaus ontruos posės statiniū, pastatītu palē tėpinius pruojėktus. Aikštie ė ūlīties rondas nemažā želdiniū.
Žėdėka dabā
Dabā Žėdėkūs īr 3 krautovės, bažnīčė, aptieka, ambulatuorėjė, gaisrėnė, pašts, vėdorėnė mokīkla, benzėna kuolonielė, bėbliuoteka, kultūras nomā, mozėkas mokīkla, M. Pečkauskaitės memorēlinis moziejos, dontėsta kabiniets. Žėdėkūs gīven 536 giventuojē.
Puodėvīns
Puodėvīns (ček. - Podivín) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2012 m. anam gīvena 2 907 žmuonis. Miestalės īr 165 metrū aukštomė vėrš jūras līgē.
Nūruodas
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Šėlėniškės (Zarasā)
Šėlėniškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Ballidu
Ballidu - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Krakes (Skouds)
Krakes - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Mousiede seniūnėjuo, šalėp kele Skouds-Muosiedis. Anuo gīven 166 prietelē.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Ballidu
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Suovaitē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Mažeikiu apīlinkės seniūnėjuo. Anuo gīven 80 žmuones. Šalep kaima tek' Ašva.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Tuotuoriu kalba
Tuotuoriu kalba (tatar tele, tatarça, татар теле, татарча) – tiorku kalbū gropės kalba. Kalba tonkiausē nauduo tuotuorē. Dėdliausės šmuots anū gīven Rosėjuo. Tuotuoriu kalba tor trė dialektos vakaru (Mişär aba Mishar), vėdore (tonkiausē naudonams) ė rītu (Sėbėra).
Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Zapīškė seniūnėjė
Zapīške seniūnėjė - seniūnėjė Kauna rajuona vėdore vakarū šmuotė, centros - Klounėškē.
Kėtas soudnas
<div class="references-small" stīle="-moz-column-count:4; column-count:2;">
Nūruodas
Kateguorėjė:Kauna rajuona seniūnėjės
Kontēkē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Naujuosės Akmenės kaimėškuo seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 40 žmuoniū.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Władysław Stasiak
Władysław Augustyn Stasiak bova Lėnkėjės prezėdenta tarnības vaduovs.
Žova 2010 metū balondė 10 dėina par Smuolenska aviakatastruopa.
Šaltenē
Kateguorėjė:Lėnkėjės žmuonis
Raudankas (Ėmbrads)
Raudankas - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās žmuonis nabgīvena.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Sabėncā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Lētėškės (Trakā)
Lētėškės - gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Balladonia
Balladonia - miests vakarū Australėjuo.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Pacūnā
Pacūnā - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Odralē
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Mousiede seniūnėjuo. Anuo gīven 164 prietelē.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Nuosės
miniatiūra|200px
Nuosės (sīkēs da šauka šnuobė, šnieblė) ī žmuogaus (tepuogė gīvuoliū, žvieriū) kūna narīs, oudėma ėe alsavėma uorgans. Skėrama ėšuorėnė nuosės (nasus externus) ė nuosėis pluotmie (cavitas nasi). Nuosės sosided ėš dvījū šnervu, par katras iēnons uors sošīl, ėščīstėjams nug dolkiu ī.
Brainigerbergs
thumb|250px|Brainigerbergs Brainigerbergs īr suoda Vuokītėjuo, Šiaurės Reina-Vestfalėjės žemie. Anam gīvėn aple 971 prieteliu.
Nūroudas
Kateguorėjė:Vuokītėjė
Bahreins
Bahreins īr valstībė Azėjuo, Artėmousios Rītous, Bahreina ė da kelious saluos Persū ėlonkuo.
Akanuomėka
Bahreins baguots perlu ė naptas ėšteklēs.
Nūruodas
Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Duovėlū seniūnėjė
Duovėlū seniūnėjė - seniūnėjė Klaipiedas rajuona vėdore vakarūs, centros - Duovėlā.
Nūroudas
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona seniūnėjės
Balgo
Balgo - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Imperatuorienė Cisi
right|thumb|Imperatuorienė Cisi Imperatuorienė Cisi (kėn.: 慈禧太后; pinyin: Cíxǐ Tàihòu; Wade-Giles: Tz'u-Hsi T'ai-hou) (1835 m. lapkristė 29 d. – 1908 m. lapkristė 15 d.) bova Mandžiūrėjės Jehe Naros klana kėlėma. Tatā bova stėprė ė karėzmatėška asmenībė, taposė Čing dinastėjės faktėnė līderė ė nu 1861 m. iki 1908 m. valdžiosė Kėnėjė. Daug istuorėku anuos valdīma metuodos laika despuotėzma ė sėi ana so imperatuorėškuoses Kėnėjės žlogėmo.
Kateguorėjė:Kėnėjės valduovā
Karuolis III
thumb|right|250px|Karuolis III [[2017 m. pabėnguo, kumet da bova prėnco Čarlzo.]]
Karuolis Trets (Karuolis III, ), pėlns vards Čarlzos Filips Arturs Džordžos (, g. 1948 metās lapkristė 14) īr Jongtėnės Karalīstės valduovs, tēpuogė Anglėkuonu Bažnīčės galva. Ans karaliom palėka 2022 m. siejės 8 d. pasėmėros anuo muotėnā karalienē Elžbietā II. Britanėjės istuorėjuo ans īr ėlgiausē suosta laukės muonarks.
Kateguorėjė:Jongtėnės Karalīstės valduovā
Truoškutē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Mažeikiu apīlinkės seniūnėjuo. Anuo gīven 66 žmuones.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Samīlu seniūnėjė
Samīlu seniūnėjė - seniūnėjė Kauna rajuona pėitrītiū šmuotė, centros - Samīlā.
Nūruodas
Kateguorėjė:Kauna rajuona seniūnėjės
Prēdėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās žmuonis nabgīvena.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Armienėjė
Armienėjė īr valstībė Azėjuo, Ožkaukazie. Robežioujas so Torkėjė, Grozėjė, Azėrbaidžiano, Grozėjė ėr Irano.
Istuorėjė
Ton īr dėdlē sena šalės. vėina pėrmū šaliū, katron ėšplėta krėkštiuonībė. Pėrmuojė šalėis ėkorėma data īr 2492 m. pr. Kr. Tor ėlgas, dailias tradėcėjės. 1915 m. dėdlis šmuots armienu žova par torku-uosmanu sorengta armienu tautuos genuocėda. XX o. Armienėjė ožgroubė buolševėkā ė tēp šalis palėka SSRS sodėitie. Liousa Armienėjė palėka 1991 m. Šalės īr Liousū Valstībiu Sandraugas narie.
Geuograpėjė
Armienėjė īr kalnū valstībė, dėdlis šmuots šalėis īr Kaukaza kalnūs. Ton šalės īr aktīviou sėismėnie zuono. Šalėi tonkē notīnk baisos žemės drebiejiemā. Labā magtīngs drebiejėms notėka 1989 m.
Akanuomėka
Valstībė nie dėdlē baguota, vuo akanuomėka īr slabna. Armienėjė laika sava stratėgėniu partnėriu Rosėjė.
Žmuonis
Dėdliuojė gausoma žmuoniū - armienā, da gīven jazidū, rosu, ė kėtū tautū žmuoniū, bat nagausē.
Terptautėnē santīkē
Armienėjė tor prastos santīkios so Torkėjė ė Azerbaidžano. So Azerbaidžano pū SSRS žlogėma bova kėliosė vaina. Ton vaina notėka diel Kalnū Karabaka terėtuorėjės. Armienėjė miegėn toriet labā geros santīkios so Rosėjė. Šalie stuov Rosėjės kariaunas bazės.
Šaltėnē
Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Pernā
Pernā (ček. - Perná) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2012 m. anam gīvena 762 žmuonis. Miestalės īr 228 metrū aukštomė vėrš jūras līgē.
Nūruodas
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Vadakstė
Vadakstė īr opės, Vėntuos ėntaks. Opės ėlgoms Lietovuos terėtuorėjuo īr 7,8 km. Vadakstė tek palē Latvėjės-Lėtovuos robežio.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis Kateguorėjė:Latvėjės opis
Džastėns Trudo
thumb|2022 m. abruozdielis Džastėns Trudo (Justin Trudeau, g. 1971 m. groudė 25 d.) īr Kanadas puolitėks, nu 2015 m. ēnontis premjiera pareigībės, a nu 2013 m. vaduovaujontės cėntrėstėnē Kanadas liberalu partėjē.
Kateguorėjė:Kanadas ministrā pėrmėninkā
Giepātē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Naujuosės Akmenės kaimėškuo seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Šatramėnē
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Mousiede seniūnėjuo. Anuo gīven 150 prieteliu.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Barēkas
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 22 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Baškėru kalba
Baškėru kalba (башҡорт теле, başqort tele) – tiorku kalbū gropės kalba, artėmiause baškėru kalbā īr tuotuoriu kalba. Paplėtosė Baškėrėjės respoblėkuo. Ana rokounas aple 1,4 mln. žmuoniū.
Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Kleuopatra VII
thumb|150px| Kleuopatra VII (ėš graiku k. „tieva žavesīs“; gīvena 69–30 m. pr. Kr.) – karalious Ptuolemiejous XIV patė, pu vīra smėrtėis valdžiosė Egėpta kāp graiku vėitėnėnkė Egėptė.
Aleksander Szczygło
Žova 2010 metū balondė 10 dėina par Smuolenska aviakatastruopa.
Kleuopatra VII
Kateguorėjė:Egėpta farauonā
Aleksander Szczygło
Šaltenē
Kateguorėjė:Lėnkėjės žmuonis
Uigūru kalba
Uigūru kalba (ئۇيغۇر تىلى‎, Uyƣur tili, Уйғур тили) – tiorku kalbū gropės kalba. Uigūru kalba rokounas aple 8-11 mln., katrie tonkiausē gīven Kėnėjės Sėndzianga pruovėncėjuo.
Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Pozātē
Pozātē - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Bakmatā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 20 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Rodausē (Akmenė)
Rodausē - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Naujuosės Akmenės kaimėškuo seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 41 žmuogos.
Pėliekalnis (Ėmbrads)
Pėlekolnis - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās žmuonis nabgīvena.
Ostralinds
Ostralinds ī gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Pėliekalnis (Ėmbrads)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Liūnā (Trakā)
Liūnā - gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Ostralinds
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1841 m.
Liūnā (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Ostralinds
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 33.28°S 115.726°E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Liūnā (Trakā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Māduonīs
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 22 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Muolekolė
Muolekolė vuo molekolė (luotīnėškā molecula – mažībėnė žuodė moles (masė) skvarma) - mažiausė medegas dalielė, torontė esmėnės tuos medegas kemėnės savībės.
Sosėded ėš kemėnio rīšio sosėjongosiu atuomu.
Kateguorėjė:Kemėjė Kateguorėjė:Muolekolėnė fizėka Kateguorėjė:Materėjė
Kėzėrnėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 17 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Kuonstantėns I
Kuonstantėns I (aba Kuonstantėns Dėdlīsės; 272 – 337 m.) – Ruomas imperėjės imperatuorios 324-337 m.
Kateguorėjė:Ruomas imperatuorē
Dobīsa
Dobīsa īr opės Žemaitėjuo; Nemona dešėnīsis ėntaks. Prasėded Šiauliū rajuonė, 4 km nū Riekīvas ežera. Tek i pėitus par Kelmės, Raseiniu rajuono, vuo žemopi sodara robežio terp Kauna ėr Jorbarka rajuono. Ītek i Nemona šalep Seredious. Dobīsa sojongta so Vėnta Dobīsas-Vėntas ravo.
Pavluovs
Pavluovs (ček. - Pavlov) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2006 m. anam gīvena 537 žmuonis. Miestalės īr 245 metrū aukštomė vėrš jūras līgē.
Dobīsa
Dėdliausė ėntakā: Grīžova, Kražontė, Kirkšnuovė, Gīnievė.
Pavluovs
Nūruodas
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Dobīsa
Prī Dobīsas stuov šėtė miestalē: Līdovienā, Betīgala, Ariuogala, Seredios. Ont Dobīsas īr ėlgiausis Lietovuo Līdovienu tėlpts.
Paweł Wypych
180px|thumb|Paweł Wypych
Urvikē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Reivīčiu seniūnėjuo. Anuo gīven 364 žmuones.
Paweł Wypych
Paweł Wypych (1968 m. vasarė 20 d. – 2010 m. balondė 10 d.) bova Lėnkėjės valstībės sekretuorios.
Urvikē
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Paweł Wypych
Žova 2010 metū balondė 10 dėina par Smuolenska aviakatastruopa.
Šaltenē
Kateguorėjė:Lėnkėjės žmuonis
Gromblē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Paukštakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 274 gīventuojā.
Ėgarē
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Mousiede seniūnėjuo. Anuo gīven 73 prietelē.
Gromblē
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Bėlvėitės
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 49 žmuonis.
Ėgarē
Žėmuomė prietelē
Ėgariu kaimė gėme:
Bėlvėitės
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Ėgarē
Žėmuomė prietelē
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Kazaku kalba
Kazaku kalba (Qazaq, Qazaq tili, Қазақ тілі, قازاق ٴتىلى‎; tarėms: [qɑzɑq tˈlə]) – tiorku kalbū gropės kalba. Kazakstana valstībėnė kalba.
Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Avėlē (Ėmbrads)
Avėlē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās žmuonis nabgīvena.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Žėbėkā
thumb|right|240px Žėbėkā - kaimālis Mažeikiū rajuonė, 9 km i pėitrīčios nu Krakiu.
Joudšaknė
thumb|200px|Joudšaknės ougas thumb|230px|Žėidā Joudšaknė aba kiaulougė (lot. Actaea spicata) ī tuokis augals, muokslėškā prigolons viedrīnėniu augalū (Ranunculaceae) šeimā. Savāmėškā ons aug Euruopuo, Kaukazė, Vakarū Sėbėrė, aug ons ė Lietovuo.
Tink joudšaknē lapoutiu ė mišrės medės, paonksmis, retiau krūmā. Miegst ūksmė, poveningas, narūgštes, dėrvas.
Augals daugiametis ī, 30–70 cm aukštoma. Šaknis siekia ēn lėg 50 cm gėloma. Stombris stamontros, šakuots. Lapā kvapantis, labā dėdli, 20–30 cm ėlgoma.
Žėidā aug krūvuo kekies, balti aba geltuonuoki.
Žīdia joudšaknė bėrželė mienesi. Nug lėipas lėg siejės nuokėn joudas, soltingas, blizgontės ougas.
Ciela joudšaknė, vuo īpatingā ougas truzīna ī. Augals ī liekvarstos, ė nauduonams gīdont ėšsigondėma. So anou daža joudā aba rauduonā.
Lėteratūra
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Mėkoltē
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Mousiede seniūnėjuo. Anuo gīven 54 prietelē.
Asavītā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 21 žmuogos.
Mėkoltē
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Asavītā
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Gabbin
Gabbin - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Rauduondvaris
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Rauduondvare seniūnėjuo.
Gabbin
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1918 m.
Rauduondvaris
Istuorėjė
XIV omžie čė ējė baisės kuovas so krīžeivēs. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 4092 žmuonis.
Gabbin
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 30.8°S 117.683°E.
Rauduondvaris
Nūruodas
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Gabbin
Geuograpėjė
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Serbėnā
Serbėnā - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 46 žmuonis.
Vėrškėnėms
Būn 4 vėrškėnėma būdā:
Leonhard Euler
Leonards Euleris (da kartās vartuojama Leonards Oileris) (Leonhard Euler, 1707 m. balondė 15 d. - 1783 m. siejės 18) bova šveicaru matematėks ė fizėks. Euleris bova pėrms, panauduojės termėna „fonkcėjė“ matematėnėm ėšraiškuom so argomentās apėbriežtė, tas īr, y = F(x). Tēpuogė bova vėins pėrmūj pu Izauoka Niutona pritaikės matematėnios skaitlevėmos fizėkuo.
Tēpuogė veiziekat
Kateguorėjė:Šveicarėjės žmuonis Kateguorėjė:Matematėkā
Grūšė
260px|thumb|Grūšės žėidā
Grūšė īr medis, katros muokslėškā prėgol ėrškietėniu šėimā. Žīda pavasarie, gegožė mienesie. Rodėnie ved geltuonuos aba žaliuos spalvuos vaisius grūšus. Augėnamas šalėp nomū, suodnūs.
Būn medėnės grūšės ė nomėnės grūšės.
miniatiūra|kairėje|240px|Grūšės
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Medē
Kībartā
Kībartā - miests Vėlkavėškė rajuonė, 16 km ī vakaros nu Vėlkavėškė. Vėsā pri pat robežiaus so Kaliningrada srėtėmė. Seniūnėjės cėntros, Eucharėstėne Ėšganītuojė bažnīčė (pabūdavuota 1928 m.), pamėnklos Sūduvas krašta knīgnešems (2006 m.). Pro miesta tek opė Lėipona.
Miestalie gīven namaža čėguonu bendroumėnė - 2011 m. bova ožregėstrouta 1,98%, katrėi savi prigoldė čėguonu etnėnē gropē. Ta īr ontra pagol dėdoma tautėnė mažoma pu rosu (2,71%).
Vuobelės
Vuobelės ī suodnu ė laukū medis. Muokslėškā prėgol prī ėrškėitėniu augalū šeimīnas. Vuobelės ī nuogniausē svietė augėnams vaismedis, ons ved rauduonuos, geltuonuos aba žaliuos spalvuos vaisius - vuoboulius. Patėis medė aukštoms būn vairos: terp 5 ė 12 metru. Vainėks platos ī, šakas žemas.
Kībartā
Istuorėjė
Vagol veina padavėma, Kībartos pabūdavuojė 5 bruolē dailėdės, bat ėš istuorėniu šaltēniu žėnuoma, ka suodna pradiejė rastėis karalėinės Buonas gadīnie kuoluonėzounont Suvalkėjė. Kībartā pėrma lėika mėnavuojėmė 1561 metās Jorbarka ė Vėrbalė inventoriuo, ton gadīnie suoduo bova 20 ūkiu.
Vuobelės
Par omžius ėšvest gausoms vuobelū veisliu: ont vėinū der onkstīvi vuoboulē (pvz., alīvėnē der jau vasaras vėdorie), kėtas ved vaisus vasaras pabonguo (grapšteinā), vuo da kėtas lėgė vielība rodenė (ontanėnē). Diel sava derloma vuobelis aug zars kuožnuo suodībuo.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Medē
Kībartā
Nuoroudas
Kateguorėjė:Lietovuos miestā Kateguorėjė:Vėlkavėškė rajuona gīvenvėitės
Markėninkā
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Maruoka laikraštiu sārašos
Žīmelė
- dėinėnis
- nedielėnis
- vėsoutėnis
- regiuonėnis
- fėnansā ė akanuomėka
Šventopē (Akmenė)
Šventopē - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Naujuosės Akmenės kaimėškuo seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 21 žmuogos.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Maruoka laikraštiu sārašos
Žīmelė
- islamėstėnis
- muoterškuom
- tėnklė (online)
Žīmas
<References />
Kateguorėjė:Laikraštē Kateguorėjė:Sārašā Kateguorėjė:Maruoks
Gairdner
Gairdner - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1978 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 34.217°S 118.933°E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Laukesa
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 19 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Staibis
thumb|230px|Žmuogaus staibis
Staibis (kėtap stābis, kėnklie, blauzda, stėbīna, stėbīns) ī kuojės dalės, katra ēn nug kelė lėgo kolnėis. Ėšvėdėnė staibė posė (īpatingā kelė ilėnkėms) šaukiama kėnklēs. Staibė kauls kėits, stuors, tėisos, moskolā tvėrti, taukū mažā.
Kateguorėjė:Kūna narē
Lazdenē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Paukštakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 13 gīventuojū.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Seredios
Seredios (,, , Jidėš: סרעדניק - Srednik) īr miestalės Jorbarka rajuonė, pri Nemona ė Dubīsas santokuos, prėišās Kriūkos. Par Serediu ēn plents Kauns-Jorbarks. Tor 604 prietelios. Seredios īr nuognē senuobėnis miestalės: čė īr III-IV o. sengrabiu, tēpuogė stūksa Palemuona kalns.
Serediuo gėmė žėnuoms amerėkėitiu aktuorios ė mozėkonts Als Džuolsuons.
kateguorėjė:Jorbarka rajuona gīvenvėitės
Alsē (Akmenė)
Alsē - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Naujuosės Akmenės kaimėškuo seniūnėjuo.
Istuorėjė
Onkstiau gīvenvėitie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās anuo nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Bėndrėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās žmuonis nabgīvena.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Panedielis
Panedielis īr dėina nedielie terp nedielės dėinas ė oterninka.
Šėlelis
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Rauduondvare seniūnėjuo.
Daugielā
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Naus Preruovs
Naus Preruovs (ček. - Nový Přerov) kaims Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2006 m. anam gīvena 343 žmuonis. Miestalės īr 180 metrū aukštomė vėrš jūras līgē.
Nūruodas
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Onglė
Onglė aba onglės ī šešts perėjuodėnės lėntalės kemėnis alements. Ana žīmima raidė C. Onglė ī vėina ėš svarbiausiu uorganėniu jongėniū medegu. Onglė gal tepuogė būtė vairaus kėitoma – minkšta kap grafėts aba kėita kap dėimonts.
Ruoduo onglė šauka cielā sodegosė medėina aba tuoki kasama kora – kūlė onglės.
thumb|left|240px|Onglė
Kateguorėjė:Kemėnē elementā
Oterninks
Oterninks īr dėina nedielie terp panediele ė seredas.
Zastautē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Mažeikiu apīlinkės seniūnėjuo. Anuo gīven 47 žmuones.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Orlen Lietuva
thumb|right|240px|Orlen Lietuva thumb|left|200px|Do naujė rekordėne dīdloma reaktorē keliaun i Mažeikiū Napta tėis [[Žėdėkās 2008 m. bėrželė 20 d.]] Orlen Lietuva (liōb būt AB Mažeikiu napta) - energetėkas kuoncerns Lietuvuo, katron nū 2006 groudė valda Lėnkėjės koncėrns „PKN Orlen“. Ton bėndruovė tor 84,36% akcėjū.
Bėdruovė īr Mažeikiu rajuonė, 20 km nū Mažeikiu, Juodeikiū kaime, šalėp Latvėjės ė Lietovuos robežiaus. Ton īr dėdliausė naptas apdėrbėma dėrbīkla Baltėjės valstībies.
Pīlė
Pīlė īr pīlėniu šėimā prėklousontiu paukštiu pavadėnims. Anuos īr ondens paukštē.
Plaušėnē
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Mousiede seniūnėjuo. Anuo gīven 44 prietelē.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Charles de Gaulle
thumb|Šarlis de Golis apie 1942 m. Šarlės de Guolis (, 1890 m. lapkristė 22 d. - 1970 m. lapkristė 9 d.) - prancūzu generuols ė puolitėks, pėrmasės Penktuoses Respoblėkas prezėdents, valdės nu 1959 m. sausė 8 d. ėkė 1969 m. balondė 28 d.
Palemuona kalns
Palemuona kalns o Seredious pėlēkalnis (Seredžiaus piliakalnis) stūksa Jurbarka rajuonė, Seredious miestali, pri Pėišves opale. Ans īr nū XIII omžė. Vagol legenduos pėlēkalni ikūr ruomiens Palemuons. Ont ano bova šventvėitė, stuoviejė pėlis. Šėta 1363 m. sogriuovė krīžioutē.
Kateguorėjė:Žemaitėjės pėlēkalnē
Krakē
Krakē – kaimalis Mažeikiu rajuonė, Mažeikiū apīlėnkės seniunėjuo, 4 km i pėitrītius nug Mažeikiu, prī kelė – Mažeikē-Vėikšnē. Pėitinio šmuoto tek Vėnta.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
XXXVI Euruopas vīrū krepšėnė čempijuonats
XXXVI Euruopas vīrū krepšėnė čempijuonats - 2009 m. siejės 7-20 d. vīkstontės Lėnkėjuo.
Kateguorėjė:Euruopas vīrū krepšėnė čempijuonatā
Gascoyne Junction
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1897 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 25.05°S 115.21°E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Čepelauka
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās žmuonis nabgīvena.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Maušėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 24 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Muolopē (Plongė)
Muolopē īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Paukštakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 20 gīventuojū.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Naujė̄jė Bernatuonē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Rauduondvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 152 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Indira Gandhi
thumb|150px| Indira Priyadarshini Gandhi (इन्दिरा गांधी) (g. 1917 m. lapkristė 19 Alahabadė; m. 1984 spalė 31 Naujajamė Deli) - Indėjės puolitėkė, 1966-1977, 1980-1984 m. iejosė mėnėstrės pėrmėnėnkės pareigas.
Luokē (Zarasā)
Luokē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 15 žmuoniū.
Indira Gandhi
Kateguorėjė:Indėjės puolitėkā
Luokē (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Markutiškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 31 žmuogos.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Interlingua
right Interlingua īr dėrbtėnė kalba, katra gal rašītė aplė 1500 žmuoniū.
Daugoms tuos kalbuos žuodiu parēn ėš ruomanu kalbū gropės.
Nūruodas
Kateguorėjė:Dėrbtėnės kalbas
Aukštė̄jė (Akmenė)
Istuorėjė
Onkstiau gīvenvėitie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās anuo nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Angoms
miniatiūra|Angoms Angoms īr jausmiū, žvaloma nedatėklios. Angos prietėlios nenuor bendrautė so niekom, anam nieks nier svarbo, nerūp rokavėmasės, bovėms so žmuoniem.
Kateguorėjė:Būds Kateguorėjė:Jausmės
Šėlale (Skouds)
Šilalė - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Mousiede seniūnėjuo. Anuo gīven 10 prieteliu.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Sereda
Sereda īr dėina nedielie terp oterninka ė ketverga. Ta ī darba nedielės vėdorėne dėina.
Kateguorėjė:Nedielė
Džeraldtuons
Geraldton - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Žmuonis čė gīvena nū abuorėgenū gadīnės.
Geuograpėjė
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Krīma tuotuoriu kalba
Krīma tuotuoriu kalba (Qırımtatarca, Qırımtatar tili, Къырымтатарджа, Къырымтатар тили) – tiorku kalbū gropės kalba. Kalba tonkiausē nauduo Krīma tuotuorē. Tor uofėcēliuos kalbuos statosa Krīmė, pėitū Okraėnuo.
Kalba sodara trīs dialektā:
Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Mariusz Handzlik
Mariusz Handzlik (1965 m. bėrželė 11 d. – 2010 m. balondė 10 d.) bova Lėnkėjės valstībės sekretuoriaus pavaduotuos, dėrba diestėtuojo Collegium Civitas, prėvatiam onėversėtetė, Varšovuo, Lėnkėjuo.
Žova 2010 metū balondė 10 dėina par Smuolenska aviakatastruopa.
Šaltenē
Kateguorėjė:Lėnkėjės žmuonis
Narsūnėškės
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Papartis
thumb|250px|Papartīns
Papartis aba papartīs (lot. Pteridophyta, Polypodiophyta) ī tuokis savuotėškos augals, katros muokslėškā prigol prī spuorėniu ėndoutiu ė palėik atskėro skīriom augalū karalīstie.
Tas ī daugiametis, par vasara žaliounons žuolėnis augals, so miesinga šaknėm, katra kuožnās metās ėšlaid stamontu stombri ė koukšta lapu (aba vėina dėdli lapa). Lapu apatiuo palėik tuokės braškotės, katrūs gamėnas spuoras. Anas ī tuokės baisē mizernas papartė sieklalės. Kap būn šėlta ė vilgšmo, tas spuoras jėm dīgtė ėr ėšaugėn tuokius pūlāškius. Pū žėimuos ėš tūm pūlaiškiu praded augtė naus papartis. Aug papartē nuognē spierē.
Papartem patink ūksmietas, vilgšmės vėitas, tūdie anėi daugomuo aug driegnuos medies, paopiūs, paežeriūs, īpatingā tonkē prī medės šalteniu, opiekšliu, šolniū. Tonkē anėi aug krūvuo ė palėik cielus papartīnus.
thumb|left|230px|Papartis prī šolnė
Sausi papartē tink krākou, anūm šaknis gera kap liekvarsts nug gomba, pėlva suopiejėma, kėrmėnū, kraujou valītė.
Gerā žėnuoms vierėjėms ī, ka papartis būktās žīdia par Šv. Juonė naktė, ė ka radė̄s anou žėida būs nuognē čiestlībs. Prauda tuokė ī, ka papartis juokė žėida netoria, vuo sakīms „papartė žėids“ rēšk „čiestės radėms“. Senuobie tas galiejė butė kuokės tā īšvėntėnėma apēgas, katrūs nauduots ė papartis.
Kateguorėjė:Augalā
Reivītiu seniūnėjė
Reivītiu seniūnėjė īr Mažeikiu rajuona šiaurėnė dalī. Cėntros īr Mažeikē.
Bakstē
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Mousiede seniūnėjuo. Anuo gīven 17 prieteliu.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Ketvergs
Ketvergs īr dėina nedielie terp seredas ė pernīčės.
Kateguorėjė:Nedielė
Als Džuolsons
thumb|180px Als Džuolsons (Al Jolson; g. kap Asa īoelson 1886 m. gegožės 26 d. Serediuo – m. 1950 m. spalė 23 d.) īr žīdu kėlėma, Lietovuo (tūmet Rosėjės Ėmperėjuo) gėmė̄s amerėkėitiu aktuorios. Ons gīvena Niojuorke ė dainava džiaza, puop mozėka, vaidėna fėlmūs. Dėdliausē Džuolsons ėšgarsiejė vaidėndams 1927 m. mozėkėniam fėlmė „Džiaza dainuorios“.
Kateguorėjė:JAV žmuonis
Naujatriuobē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Rauduondvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 126 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Trūkžuolė
240px|thumb|Trūkžuolės žėids Trūkžuolė, da sīkēs sikuorėjė ī tuokis augals, katros muokslėškā prigol grėižžėidiu augalū šeimā.
Augoms trūkžuolės 20–130 cm ī. Stombris būn šakuots, stamontros, apaugė̄s plaukalēs. Lapā tepuogė so plaukalēs, soskaidīti. Žėidā žīdri, 3-4 cm platoma, lėngvā pabaltuon. Žīdia lėipas–siejės mienėsēs. Aug trūkžuolės pakelies, palaukies, dīkrūs.
Ėš trūkžuolės ėšdžiuovintas ėr somaltuos šaknėis taisa tuokė cikuorėju kava. Tas tepuogė liekvarsta nug trūkė ī, anas liuob jiestė so kiaušīnė.
Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā
Česlovas Juršėnas
thumb|200px|Česluovs Joršiens Česluovs Joršiens (Česlovas Juršėnas, g. 1938 m. gegožė 18 d. Panėžėškie, Ėgnalėnas rajuonė) īr Lietovuos žornalėsts, puolėtėnis veikies ė Lietovuos Respoblėkas Seima pėrmėnėnks (1993-1996, 2004, nu 2008 m.).
Nešokoutē (Plongė)
Nešokoutē īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Paukštakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 12 gīventuojū.
Duolingo
miniatiūra|„Duolingo“ luoguotėps
Nešokoutē (Plongė)
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Česlovas Juršėnas
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos puolitėkā
Duolingo
Duolingo īr JAV bėndruovė, katra lēd kalbū muokėnėma ė sertepėkavėma pruodoktus. Duolingo īr šmuots kalbū, katras galėm muokintėis anū pruogramelie. Platfuormas beta versėjė palēsta 2011 m.
Dvīlē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 43 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Nėkuolčėcē
Nėkuolčėcē (ček. - Nikolčice) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2006 m. anam gīvena 791 žmuogos. Miestalės īr 265 metrū aukštomė vėrš jūras līgē.
Nūruodas
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Mērėškės (Trakā)
Mērėškės - gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Klausmīlē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Sendvare seniūnėjuo.
Muozūrā (Zarasā)
Muozūrā - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 10 žmuoniū.
Klausmīlē
Istuorėjė
2001 m. gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Muozūrā (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Klausmīlē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Pociūnā (Prėinā)
Pociūnā - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ašmėntas seniūnėjuo. Īr sklandėma spuorta bazė, aeuoruodruoms. Kuožnās metas čė vīkst svieta līgiaus sklandėma spuorta varžības, čempėjuonatā.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 59 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Altaju kalba
Altaju kalba (Алтай тили, Altay tili) – tiorku kalbū gropės kalba. Kalba tor uofėcēliuos kalbuos statosa Altajaus respoblėkuo, Rosėjuo.
Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Petnīčė
Pernīčė īr dėina nedielie terp ketverga ė sobatas.
Kateguorėjė:Nedielė
Gibson
Gibson - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1921 m.
Geuograpėjė
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Dėrvuonā (Akmenė)
Dėrvuonā - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Naujuosės Akmenės kaimėškuo seniūnėjuo.
Istuorėjė
Onkstiau gīvenvėitie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās anuo nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Bobėlėškes
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Mousiede seniūnėjuo. Anuo gīven 10 prieteliu.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Aušra
Aušra īr čiesos prīš pat saulieteki, kūmet aušt naujė dėina. Anuos čieso da Saulės nes'mat, bet jau praded švistė. Šiaurėniūs kraštūs aušra gal' truktė adīna ė daugiau, bet prī ekvatuoriaus tatronk vuos keleta mėnotiu.
Andrzej Przewoźnik
Andrzej Przewoźnik (1963 m. gegožė 13 d. - 2010 m. balondė 10 d.) bova Lėnkėjės kuovuos ė kantiū pamėnklu apkeravuojėma tarības sekretuorios.
Žova 2010 metū balondė 10 dėina par Smuolenska aviakatastruopa.
Šaltenē
Kateguorėjė:Lėnkėjės žmuonis
Elžbieta I
right|thumb|220px|Elžbieta Pėrmuojė
Kateguorėjė:Jongtėnės Karalīstės valduovā
Bėliūnā (Kauns)
Bėliūnā - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Rauduondvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 96 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Galėlaukis
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās žmuonis nabgīvena.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Mikītā (Šakē)
Mikītā īr kaims Šakiū rajuonė, 6 km i šiaurės rītus nū Leketiū, pri Nemona opės, prišās Vėlkėjė. Anūs gīven 183 prietelē.
Kateguorėjė:Šakiū rajuona gīvenvėitės
Sobata
Sobata' īr dėina nedielie terp pernīčės ė nedielės dėinas.
Kateguorėjė:Nedielė
Boknaitē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Reivītiu seniūnėjuo. Anuo gīven 447 žmuones. Ēn plents i Latvėjė.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Paborgė
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Paukštakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 12 gīventuojū.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Lėipa (augals)
thumb|220px|Lėipa
Mažalape lėipa - dedešvėniu šeimuos lapoutis medis. Žemaitėjuo nuognē dažns, mėnavuojams dainėsė (pvz. Ėr paauga žalė lėipa).
Žemaitėjuo aug lėipas, katras ėšsėskėr sava stėibū gausomo: Papėlie aug lėipa, katra tor 16 kamėinu, vuo nesenē sorasta ku Spaudės mėškė netuol Rėitava aug lėipa katra tor nat 30 kamėinu.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Medē
Pakalnėškės (Zarasā)
Pakalnėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 16 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Erbeta
Kateguorėjė:Nealkuohuolėnē gieralā
Kanavuolėškės
Istuorėjė
Onkstiau gīvenvėitie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās anuo nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Naujėninkā (Prėinā)
Naujėninkā - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ašmėntas seniūnėjuo, ož 3 km i šaiurės šmuota nū Ašmėntas mietsalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Nemčėčkē
Nemčėčkē (ček. - Němčičky) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2006 m. anam gīvena 614 žmuoniū. Miestalės īr 247 metrū aukštomė vėrš jūras līgē.
Saulietekis
Saulietekis īr čiesos, kūmet Saulė paruod sava pėrmus spėndolius ėš rīta. Tarps terp saulietėkė ė saulielėidė vadėnams dėina.
Nemčėčkē
Nūruodas
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Saulietekis
Kateguorėjė:Dongos
Gidgegannup
Gidgegannup - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 31.792°S 116.198°E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Pašventopīs (Prėinā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Nedielės dėina
Nedielės dėina aba sekma dėina īr dėina nedielie terp sobatas ė panedielė.
Kateguorėjė:Nedielė
Ōžuolā (Zarasā)
Ōžuolā - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās žmuonis nabgīvena.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Mėškėnē (Kauns)
Mėškėnē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Rauduondvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 65 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Gingin
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 31.34°S 115.91°E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Grētėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās žmuonis nabgīvena.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Gondlaukė
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Mousiede seniūnėjuo. Anuo gīven vėins prietelės.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Palazdėnė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 12 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Mėknėškės (Trakā)
Mėknėškės - gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 49 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės