cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Um Kalsum
thumb|150px Um Kalsum (arabėškā أم كلثوم = ʾUmm Kulṯūm, prancūzėškā Oum Kalthoum; ale tėkros vards arabėškā فاطمة إبراهيم السيد البلتاجي = Fāṭima ʾIbrāhīm es-Sayyid el-Beltāǧī; gėmė 1898 m. groudė 31 d. aba 1904 m. gegožė 4 d., pasėmėrė 1975 m. vasarė 3 d.) bova Egėpta dainėninkė (kontralts), dainiu autuorė ė kėna aktuorė, katruos karjiera troka nu XX omžiaus tretiuojė dešėmtmetė ligė aštontuojė dešėmtmetė. Anai Egėptė soteikts garbies tėtols žvāždė ėš rītū (arabėškā كوكب الشرق = Kawkab al-Sharq), tinās ana laikuoma naciuonalėnė dainėninkė, vadėnama „Egėpta balso“, „Egėpta ketvėrta pėramėdė“.
Italėjės gimnos
Kėtė puosmā
Giuriamo far libero
Um Kalsum
Dažniausė Um atlėktū dainiu tematėka – meilės, ėlgesė ė netekėma temas.
Ontazavė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazavės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 461 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Italėjės gimnos
Kėtė puosmā
il suolo natio:
uniti, per Dio,
chi vincer ci può?
CORO
1937
1937 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided pėnktadienī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Italėjės gimnos
Kėtė puosmā
Dovunque è Legnano,
Ogn'uom di Ferruccio
Ha il core, ha la mano,
I bimbi d'Italia
Si chiaman Balilla,
Il suon d'ogni squilla
I Vespri suonò.
Son giunchi che piegano
Le spade vendute:
Spalė 21
Spalė 21 dėina īr 294 metu dėina (kelamasēs metās - 295) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Gėmėma dėinas
Marius Vaicys gėmės 1988 leipas šešta deina
Italėjės gimnos
Kėtė puosmā
Le penne ha perdute.
Il sangue d'Italia,
Il sangue Polacco,
Bevé, col cosacco,
Ma il cor le bruciò.
Žemaitėšks pargoldīms
Italėjės bruolē,
Italėjė praboda,
Su Skėpėjaus šalmo
Nusėlėnkem anā,
Diel Dieva pavėrtosē
Ruomas vergė.
Prīdainis:
Mes pasėroušė mėrtė!
Skelb Italėjė!
Jonkėmies i kohuort,
Nūruodas
Kateguorėjė:Valstībėnē gimnā Kateguorėjė:Italėjė
Pelie
thumb|250px|Pelie
Pelie, sīkēs da vadėnama žiorkė īr smolkos graužėks, katros prėgol pelėniu gīviu (Muridae) šeimā.
Pelies kūns īr 7-8 cm ėlgoma, 14-32 g sonkoma. Kālioks īr pėlks, švelnos. Snokis īr smālos. Ousis īr ožlėnktas prėikėn ė sėik akis. Pelies oudega īr mažne vėinuoda ėlgoma kāp ėr anas kūns.
Žėimuos čieso gyven truobesiūs, vuo vasara būn laukūs, lėgė 1-2 km nū suodu. Nomūs jied vėsuoki jiedi (douna, sūri, kruopas, sieklas), vuo gomtuo jied grūdos, augalū sieklas. Pelės prėdrėb vėsuokės ėškadas - apkromt baldos, kningas, drabožios. Anas īr gaudamas slastās, tročėjėmas tročās.
Kateguorėjė:Žvierē
Lapkasē (Akmenė)
Lapkasē - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Akmenės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Stragnā I
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo. Anuo gīven 70 žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Salvaduors
Salvaduors o Salvaduora respoblėka īr valstībė Centrėnė Amerėkuo, pri Ramojė vuondenīna. Robėžioujas so Huondūro ėr Gvatemala.
Kateguorėjė:Šiaurės Amerėkas valstībės
Šėmiekā (Kazlū Rūda)
Šėmiekā - gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Plotėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 27 žmuonis.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Zėmbabvė
Zėmbabvė īr valstībė Pėitū Afrėkuo. Robežioujas so Zambėjė, Botsvana, Mozambėko, PAR. Anuos suostėnė ė patsā dėdliausis miests īr Herarė.
Istuorėjė
Zėmbabvė sodarė Pėitū Rodezėjės kuolonėjė. XX o. pabėnguo valdė gava dėktatuorios Mugabe. Pri anou valdės dėdlē noslsba šalėis akanuomėka, pakėla ėnfliacėjė.
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Klāšėškē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo, ož 5 km ī pėitos nu Varniū. Anuo gīven 13 prieteliu.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Zaltrėškē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo gīven 77 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Liodvėks Vitgenštėins
Liodvėgs Vitgenštėins (Ludwig Josef Johann Wittgenstein, 1889 m. balondė 26 d. Viena, Austrėjė - 1951 balondė 29 d. Kembrėdžos, Onglėjė) bova austru fėluosuops, naujū luogėkas, matematėkas fėluosuopėjės, kalbuos fėluosuopėjės ė pruota fėluosuofpėjės ėdieju autuorios.
Kateguorėjė:Austrėjės žmuonis Kateguorėjė:Fėluosuopā
Italėjės vieleva
miniatiūra|dešinėje|220px|Italėjės vieleva Italėjės vieleva (italėškā tonkē vadėnama Il Tricolore) - trėspalvė vieleva, sodarīta ėš trėjū vėinuoda dėdoma spalvū: žaliuos, baltuos ė rauduonuos. Spalvas vielevuo ėšgoldītas vertėkalē.
Spalvū reikšmės
Pėrma karta paviedaus dėzaina vieleva bova nauduojama 1796 m. Kispadanės Respoblėkuo pu Napoleuona armėjes žīgiū par Italėjė. Tou meto bova ikorta daugīb' smolkiū respoblėku remontėis Jakobinū valdima muodelio ė mažne vėsas sava vielevuoms nauduojė Prancūzėjės trėspalvės dėzaina derėnont skėrtėngus spalvū varėjantus. Kispadanės respoblėka pasėrinka rauduona ė balta spalvas (Milana vielevas spalvas) ė žalė, katra bova Luombardėjės legėjuona spalva.
Kadžīga
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Traksiedė seniūnėjuo.
Italėjės vieleva
Paviedoms i kėtas vielevas
Diel sava kėlėma ėš Prancūzėjės vielevas, italu trėspalvė īr paviedė i daugoma vielevu, katruos tor tas patės kėlėma šaknis. Pažīmietėns vielevas paviedoms i Airėjės vieleva, katra īr žalė, balta ė muorkėnė ė i Dramblė Kaula Kronta vieleva, katruos spalvas ėšgoldītas atkalē: muorkėnė, balta ė žalė.
Italėjės vieleva īr idėntėška Meksėkas vielevas pagrindou.
Kateguorėjė:Italėjės koltūra Kateguorėjė:Vielevas
Kadžīga
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Dervėnē (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Džėbotis
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Kūjānē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. Anuo gīven 67 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Kriuovėnē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Žėnuojėms
Žėnuojėms īr sāmuonėngs patīrėms, tam tėkra dalīka sopratėms. Žėnuojėma ė pažėnėma prigėmtės vėins glabnū filosuopėjės klausėmū īr, anou gvėlden epistemoluogėjė. Api žėnuojėma mėslītė pradiejė filosuopā nu antikas čiesu. Platuons tėkra žėnuojėma apibriežė kāp omžėnū idieju (asontiu ož joslėniu ė kėntamu rēškėniū) pastebiejėma aba prisėmėnėma. Bat palē empirėzma filuosuopus, absoliotos žėnuojėms nie prigaunams.
Kateguorėjė:Fėluosuopėjė
Levėškē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 71 žmuogos.
Spalė 22
Spalė 22 dėina īr 295 metu dėina (kelamasēs metās - 296) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Levėškē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Varlies šaukštā
thumb|200px|Varlies šaukštā šalėp šėndrīna, Žemaitėjė
Varlies šaukštā ī tuokis augals, muokslėškā prigolons prī domblalāškėniu augalū (Alismataceae) šeimuos.
Tas ī daugiametis augals, so trompa ė stuora, gombėnė šaknėm, ožaug 10–120 cm dėdloma. Stombris statmens, tiktās vėršou šakuots.
Žīdia bėrželė-rogpjūtė mienėsēs.
Aug varlies šaukštā opiu ėr ežerū krontūs, griuoviūs, balūs, pelkies, stuovintiūs ė palėngvā salontiūs ondenūs. Ton augala jied uožkas, bet tap ons ī trocīzna, dėrgėn skūra.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Barsokīnė (Kiedainē)
Barsokīne - Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 2 prietelē.
Žīdabrastis
Žīdabrastis īr gīvenvėitė Trakū rajuonė, Uonoškė seniūnėjuo.
Kadžē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Plateliū seniūnėjuo. Anuo gīven 16 žmuoniū.
Žīdabrastis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Kadžē
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Maksos Vieberis
thumb|250px|Maksos Vieberis Maksos Vieberis (Maximilian Carl Emil Weber, 1864 balondė 21 Erfortė – 1920 m. bėrželė 14 d. Mionchenė) bova vuokītiu akuonuomėsts, teisėnėnks ė suocēluogs.
Weber, Max Weber, Max Weber, Max
Meška
thumb|250px|Meška
Grībausis
thumb|240px|Grībausis
Meška
Meška īr dėdlis žvieris, katros muokslėškā prėgol meškėnū šeimā. Ons būn 130-700 kg sonkoma, gīven medies.
Grībausis
Keporė nuognē raukšlieta, garbėniouta, tomsē roda, toštavėdorė kap ausės. Kuots tromps, drūts, pėlnavėdoris, geltuonuoks, 3-8 cm ėlgoma, 2-5 cm stuoroma.
Meška
Senuobie, kūmet Žemaitėjė dėng medės, čė bova daug meškū, anas bova mediuonamas. Bat pū ton, par vėsas vainas, mediu kėrtėmus mešku nabpalėka vėsuo Lietovuo. Meška nū sena īr Žemaitėjės sėmbuolis, ana īr vaizdounama ont Žemaitėjės herba.
Grībausis
Aug grībausis balondė-gegožė mienėsēs, sīkēs ė rodeni pošīnūs, eglīnūs, ėšdagūs, ont medės takū.
Meška
Nūnā meškas sīkēs pasėruod šiaurėis aba rītū Lietovuo. Tonkiausē atēn nūg Latvėjės aba Baltarosėjės.
Grībausis
Ta grība toria trocīznas, bet gerā ėšvėrta aba ėšdžiuovėnta ė saikingā jiedama nie pavuojinga.
Kateguorėjė:grības
1897
1897 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided pėnktadienī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Meška
Kateguorėjė:Žvierē
Mančiagėrė
Mančiagėrė īr gīvenvėitė Varienas rajuonė, Marcėnkuoniu seniūnėjuo. Anuo gīven 24 žmuonis.
Istuorėjė
Čė gėventa dėdlē senā, nes šalėp kaimalė rasta akmėns omžiaus stuovīklas lėikanas. Terpokare metās, kumet krašta okopavė laike Lėnkėjė, čė gėvene lietovē dėdlē ož lietoviu kalbuos tėises.
Tomas Ladiga
Tomas Ladiga (g. 1962 m. spalė 10 d. Anīkštiūs) īr Lietovuos uoperas dainėniks, buosos.
Senelē
Senelē, diedokā, senuolē īr tievū tievā vāka puovīzuo. Anėi tonkē pagelbie tievams augėntė anū vākos, vuo jēgo anėi negal - tumet vėsėkā atstuo tievos.
Kateguorėjė:Žmuogos
Vikinaujīnas
thumb|right|150px|Vikinaujīnu luoguotėps
Vikinaujīnas - internetėnis informacėnis naujīnu portals, vēkontis nug 2004 m.
Ožviejā
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo gīven 4 žmuonis.
Vikinaujīnas
Noroudas
Kateguorėjė:Infuormacėnē puortalā
Ožviejā
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Švėntvakarē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo. Anuo gīven 50 žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Pošėnė (Vėlnios)
Pošėnė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Bezduoniū seniūnėjuo. Anuo gīven 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Spalė 23
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Sīks
thumb|240px|Sīka abruozdielis
Sīks ī tuokė žovės, katra muokslėškā prīgol prī lašėšėniu žovū šeimuos. Lietovuo ta ī reta žovės, ana gīven tėktās Plateliu ežerė, katram ana pasėlėka nū ledīnmetė, da nerša Koršiu mariūs. Sīks gīven tėktās tenās, kor īr švaros, so daug degounėis ondou.
Ta reta, kieravuojama žovės ī.
kateguorėjė:Žovis
Alkauka
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Šarabūdė
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Plotėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Mončelē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Akmenės seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Nėkaragva
Nėkaragva o Nėkaragvuos respoblėka īr valstībė Centrėnė Amerėkuo, terp Karėbu jūruos ėr Ramojė vuondenīna. Robėžioujas so Huondūro ėr Kosta Rika.
Kateguorėjė:Šiaurės Amerėkas valstībės
Šarkā
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Traksiedė seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 41 žmuogos.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Būdā (Josvainē)
Būdā - Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 6 prietelē.
Šliopėškes
Šliopėškes - Juonėškė rajuonė, Juonėškė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Chalva
thumb|250px|Siemkiu chalva
Chalva īr saldos jiedos, ėšdėrbams ėš somaltū rėišotū ė sauliegrōžu. Ėš anū spaudont alīva ešspaustūs sauliegroužūs palėikt šmuots baltīmū ė rėibalū, ėš ton lėkote ėšdėrbama chalva.
Kateguorėjė:Jiedē
1886
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Gomtuos ėškadas
Gomtuos ėškadas vuo stikėnės biedas – gomtėnē nutėkėmā (pvz., ognėkalnė urdiejėmā, žemės kostiejėmā, nūšliaužas), katrėi gal zalītė žmuogaus vēklā.
Kėntā
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Plateliū seniūnėjuo. Anuo gīven 25 žmuones.
Gomtuos ėškadas
Gomtuos ėškadu sārašos
thumb|[[Zavaldra Merilendė.]]
Kėntā
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Gomtuos ėškadas
Šaltėnē
Kateguorėjė:Gomtuos rēškėnē
Sakėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Bezduoniū seniūnėjuo. Anuo gīven 94 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kokėškės (Zarasā)
Kokėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Žīdrėkė
thumb|240px|Žīdrėkė
Žīdrėkė ī tuokė dīka kvietka, katra muokslėškā prigol prī vagorklėniu augalū (Boraginaceae) šeimuos.
Žīdrėkė tora ėlgus, tēvus kuotus, lapā ėšėlgi, švelnē pūkouti. Žėidokā sosispėitė̄ i tuokės kekės, rīškē žīdruos barvas.
Aug žīdrėkės grevūs, pruogomūs, pamedius, pakeliūs, patuoriūs, atšlāties, šlapiūs pėivūs, anuom tink smalka.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Kvietkas
Začepka
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Vėdorėnė̄jė Rītā
Vėdorėnė̄jė Rītā – puolitėnis ė koltūrėnis regijuons Azėjės pėitvakariūs. Regijuona pamata sodar terituorėjė terp Vėdoržemė jūras ė Persėjės ilonkės, tēpuogė Anatuolėjės, Arabėjės ė Sėnajaus posiasalē.
Začepka
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Vėdorėnė̄jė Rītā
Senuobie čiuonās ėškėla pėrmė̄jė svieta miestā ė ožgėmė vėina dėdliausiu vieru – islams. Regijuons baguots nėpta.
Šalis Vėdorėniūsiūs Rītūs
Kateguorėjė:Azėjės regijuonā
Začepka
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Kvėitē
thumb|260px|Paprastasis kvietys (Triticum aestivum)
Spalė 24
Spalė 24 dėina īr 297 metu dėina (kelamasēs metās - 298) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Kvėitē
Kvėitē īr mėgliniu šėimuos javā. Anė īr vėins pagrėndiniu jieda šaltėniu vėsom svietė. Kvėitiu daugiausė ėšaugėn Kėnėjė, Indėjė, JAV, Rosėjė, Prancūzėjė.
Žemaitėjuo tēpuogi īr nemaži kvėitiu pasielē.
Kateguorėjė:Javā
Mardasavs (Marcėnkuonis)
Mardasavs - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Marcėnkuoniu seniūnėjuo.
Irinki suodas īr mėškā, pati suoda īr šalėp Merkē opės.
Istuorėjė
2001 metās Mardasavė gīvena 29 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Udra
thumb|250x250px|Udra
Ūdra, aba udra īr žvieralis, katros prėgol kiauniu šeimā. Prėgol i Lietovuos rauduonajė kninga.
Ana kost cielos metos, gīven pu vėina. Smarkiausė īr ka būn tomso. Udram patėnk sriaunė mediu opalē, žuoliem apžielė ežerā so parparšuom. Tor sava noma ė da keleta orvū kėrnīs, pakrontiu šabakštīnūs.
Linkolns
Linkolns īr miests JAV, Nebraskas valstėjės suostėnė. Anam gīven 251 624 žmuoniū.
Udra
Udras poikē nard ė plaukiuo. Pu ondenio gal noplauktė lėgė 400 m neėkvėipos uora, sīkēs padėrb lėgė 11-14 km/val. mėtroma.
Linkolns
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV miestā
Udra
Ėšruoda
Udras kūna ėlgoms nū 50 cm lėgė 1 m, aukštoms – 30 cm. Sonkoms īr 6-10 kg. Oudeguo kaupias taukā.
Jiedėms
left|thumb|230x230px|Udra prī ondenė Udras tonkiausē jied žovis, anuom nuognē patėnk viežē ėr ongorē. Tēpuogi mediuon ondens paukštios, varmos, varlės.
Nūruodas
Kateguorėjė:Žvierē
Traubē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo. Anuo gīven 45 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Akbars Dėdlīsės
thumb|150px|Akbars Dėdlīsės Dželaludėns Muhameds Akbars (جلال الدین محمد اکبر Jalāl ud-Dīn Muhammad Akbar), da žėnuoms kāp Akbars Dėdlīsės (Akbar-e-Azam) (pėlns tėtols: Al-Sultan al-'Azam wal Khaqan al-Mukarram, Imam-i-'Adil, Sultan ul-Islam Kaffatt ul-Anam, Amir ul-Mu'minin, Khalifat ul-Muta'ali Abu'l-Fath Jalal ud-din Muhammad Akbar I Sahib-i-Zaman, Padshah Ghazi Zillu'llah ['Arsh-Ashyani]) (1542 m. spalė 15 – 1605 m. spalė 17 o spalė 27 d.) bova Homajuna sūnos, ėš tieva paveldiejės Moguolu imperėjės imperatuorious suosta.
Kateguorėjė:Moguolu imperatuorē
Siautelē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Traksiedė seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
1875
1875 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided pėnktadienī.
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Kolšėškē (Telšē)
Kolšėškē ī suoda Telšiū rajuonė, Varniu miesta ėr apīlinkės seniūnėjuo, ož 5 km i pėitvakarius nu Varniu. Anuo gīven 10 prieteliu. Kolšėškē stuov šalėp Lūksta ežera ė pelkės, ont kelė i Laukova. Par pėitėni šmuota tek Duomonts.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Franklands
Frankland - gīvenvėitė vakarū Australėjuo. Miests īr žėnuomam vīna dėrbėma regėjuonė.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1947 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 34.36°S 117.08°E.
Rosėnka
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Plotėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Tapelē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Bezduoniū seniūnėjuo. Anuo gīven 5 žmuonis.
Dolksmos
thumb|240px|Dolksmos Dolksmos (kėtap dojė, roukna, roukana) īr nuognē mizernos lītos, kūmet ondenė lašalē īr mažesnė kap 0,5 mm diametra. Dolksmos palėik kap migla ė krimt tėktās ėš slouksnėniu debesū. Tas dėdlē dargnos, napagadnos uors ī – viskos palėik šlapē, niaurē. Tonkiausē roukna krint rodeni.
kateguorėjė:Uorā
Mėlvīdėškē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. Anuo gīven 17 prieteliu.
Pragalvuojā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Danielios Ortega
Danėilis Uortėga Savėidra (José Daniel Ortega Saavedra; g. 1945 m. lapkristė 11 d.) īr Nėkaragvuos prėzidėnts (1985-1990 m. ėr nu 2006 m.) teipuogi Sandėnistu revuoliocėjės 1979 m. vėins ėš līderiu. Uortėga īr dėdlis kuovuotojs prėiš JAV impėrėalėzma ėr kapėtalėzma. Ans īr dėdlis suocėalists ėr Huga Čiavėsa kap ėr Fidelia Kastra draugs.
Vēštartuonīs
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Bakotē (Zarasā)
Bakotē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Šluostėkē
Šluostėkē - Juonėškė rajuonė, Juonėškė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 16 prieteliu.
Bogā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Spalė 25
Spalė 25 dėina īr 298 metu dėina (kelamasēs metās - 299) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Like Nastya
Like Nastya - puopolēros YouTube video bluogs skėrts veizietė vākam. Kanals pradiejė vēkt 2016 m. ė palėka dėdlē puopulēros. Anuo koriejē pradiuo kūrė abruozdieliu klėpos Rosėjuo, bat pū ton parsėkielė i JAV.
Kateguorėjė:internets
Gorgždis
thumb|200px
Gorgždio (aba gargždo) žemaitiūs šauka šmuota vairiū, padabniū augalū:
Traklauks
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo gīven 32 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Spalė 26
Spalė 26 dėina īr 299 metu dėina (kelamasēs metās - 300) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Būdvėitē (Kiedainē)
Būdvėitē - Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 7 prietelē.
Elėzėjė Laukā
thumb|240px Elėzėjė Laukā īr prestėženė ulyčė Prancūzėjės suostėnie Parīžiō. Ėlgoms – 1915 m, platoms – 71 m. Anuo stuovi vėina Parīžė ižimībiu Triomfa arka, nu katruos lėgė Santarvės aikšties kuožnās metās vīkst Prancūzėjės liousoma dienuos parads.
Nūruodas
thumb|left
Kateguorėjė:Prancūzėjė
Eritrėjė
300px|left|thumb| Eritrėjė īr valstībė Rītū Afrėkuo. Robežioujas so Sodano, Etiopėjė, Džėbotiu, tēpuogi skalaun Rauduonuojė jūra.
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
1869
1869 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided pėnktadienī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Mērėškės (Zarasā)
Mērėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Īkorės
Īkorės ī švėntė, katra žmuonis švēs kap īsikraustīs i naujė truoba. Palē Daukonta, īkorėmis vadėnas, ka i naujē pastrūnīta truobesi pirmāji karta ogni so dėdlė guoda īnešosīs asluo sokūrė. Par īkorės ožkorta pėrmuojė ognės būs dėdlė svarbė, ba ana rēšk nomū dūšė, īr kap nomū šėrdės; naujė ognės pašvėntėn ciela truoba, ūki. Par īkores būtėnā būs vaišės – anas ī na tėktās paprastos švėntėms, ale ė apieravuojėms nomū dūšėm, ka anas kieravuotom nomus, nadarītom ėškadas.
Senuobie žemaitē nakti prīš įkorės liuob īleis i nomus katė aba šoni. Rītė nešėni šv. Aguotas douna apēs truoba, anuos kertės aprūkīs švėntās žuolīnās, apšlakstīs švēsto ondenio, ėškilmingā ikūrs žėdėni so senū nomū ognėm. I īkorės kvies sosiedus, artėmājė gėmėnė.
Kateguorėjė:Šventės
Īkapės
thumb|245px|Nabašnėnka griautē so īkapėm. Kīrkarelė moziejos Torkėjuo
Īkapės ī dāktā, katrūs ded sīkiom so nabašnėnko i anou graba. Daba īkapėm šauka nabašnėnka pusmertėni apsirėngėma, ale seniau tas būs ė vėsuoki papoušėma ė kėti dāktā – ginklā, darba rakondā (pjautovs, verpstelė, īla, adeta). Tas parēn ėš vieras, ka žmuogou pu smertėis tėi dāktā vėināp vuo kėtap būs rēkalingi – nabašnėnks dausūs tūliaus dėrbs sava darbus aba tories kuovuotė so smakās.
īpatingās atvejēs senuobie (kap laiduoj dėdžiūnus, dėdlius konėgus) i kapa liuob dies ne tėktās īpatingā brongius, poušnius dāktus, bet ė gīvuolius (īpatingā žėrgus), žmuonis (tarnus).
Lietovuo senuobėniūs kapūs rond titnaga vilītiu, žvieriū dontū, gintara pakabotiu, kūlė kėrvātiu, kaula jėtėgaliu. Kap radas metals, kap īkapės pradiejė dietė gelžėnės šuoblės, kėrvius, kaplius, dalgės, darba rokondus. Nug XV omžious īkapės jau dies retā, tonkiausē tas būs pėnėgā (muonetās).
Kateguorėjė:Arkeuoluogėjė Kateguorėjė:Smertės
Santa Fė
Santa Fė īr miests JAV, Naujuos Meksėkas valstėjės suostėnė. Anam gīven 73 720 žmuoniū.
Katt Williams
Katt Williams, pėlns vards Micah S. Katt Williams (gėmė 1973 m. siejės 2 d.) - JAV kuomėks, dainėninks, aktuorios.
Nūroudas
Kateguorėjė:JAV kuomėkā Kateguorėjė:JAV aktuorē
Pabėržolės
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. Anuo gīven 72 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Gīvatougė
thumb|240px|Gīvatougė miniatiūra Gīvatougė, kėrmėna ouga ī tuokis augals, muokslėškā prigolons prī melontėniu augalū (Melanthiaceae) šeimuos.
Ta ī tuokė daugiametė žuolie, ožaugontė 20-30 cm aukštoma. Stombris gīvatougės statmens, plėks ī, anuo vėršou ėšsiskietė̄ ketori dėdluoki, ėšėlgi lapā. Vėršom anūm lapu, ont stombrė gala ėšaug žėids – tuokis mažioks, gelsvā žalis. Anou vėituo paskom sonuokst tuokė vėina tomsē mielena ouga. Ciels augals smėrd.
Žīdia gīvatougė gegožės–bėrželė mienėsēs. Aug medies (lapoutiu ė mišriūs), krūmūs, atšlāties, šlapiūs dėrvūs. Gīvatougē tink smalka.
Ciels augals, īpatingā anou šaknis ė ouga, trocīzna ī, beje, vākam nuogniausē. Nū gīvatougiu spruogst ė gīvuolē, īpatingā arklē. Anūm žėidadolkės trocīzna bėtim ī.
Kateguorėjė:Ougas Kateguorėjė:Vėinskiltē augalā
Bogū Šėlelis
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Pakabotē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Akmenės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Spragėlėnē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Bezduoniū seniūnėjuo. Anuo gīven 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Valiūnā (Juonėškis)
Valiūnā - Juonėškė rajuonė, Juonėškė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Rapsos
thumb|260px|Rapsu lauks
Rapsos ī tuokis krīžmažėidiu augalū šeimuos augals. Augėnams aliejė gamībā.
Augėnams cielās laukās, daugomuo Vėdorė Lietovuo, Sovalkėjuo, Šiaurės Lietovuo.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Romano Prodi
thumb|Romano Prodi (2004) thumb|Euruopas Kuomėsėjės Romano Prodi (g. 1939 m. rogpjūtė 9 d.) - Italėjės puolėtėks, bovės Italėjės mėnėstros pėrmėninks.
R. Prodi 1961 m. bėngė teisės stodėjės katalėku onėversėtetė Mėlanė, muokies podėpluomėnies stodėjuos Mėlanė, Boluonėjuo ė Luonduona akuonuomėkas muokīkluo. 1969 m. apsėžanėjė so Flavėjė Fronzini, tor do vākus.
Muokslėnė ė pruofesėnė veikla
Nū 1963 m. Boluonėjės onėversėteta puolitėkas muokslu skīriaus asistėnts. 1966 m. gava pruofesuoriaus laipsni ė pruofesuoriava ligė 1999 m. Pagrėndėnės muokslėnes vkluos krīptis bova smolkaus ė vėdotėne versla vīstims ė antitrestėnė puolėtėka. Vėliau užsijiem valstībes ė rinkas santikiū bėduom ė ivairiū kapėtalėzma muodeliū dėnamėkas nagriniejėmo.
Nū 1984 m. iki 1995 m., so pertrauko nū 1989 m. lėgė 1993 m., bova dėdžiause Italėjės valstībėne huoldina prezidėnts.
Puolitėnė veikla
1978 m lapkrėtė mienės tapa Italėjės pramuones mėnėstro G. Andreotti vadovaunamam mėnėstrū kabinietė ė anou dėrba iki 1979 m. kuova mienės'.
1995 m. vasar R. Prodi subūrė cėntra-kairies koalėcėj Ulivo (alīvmėdis), katra vėliau laimieje rėnkėmus. Ana bova pėrmuoji kairiūjū pergalė rėnkėmus nu Ontra pasaulėnė kara. 1996 m. R. Prodi patapa Italėjės mėnėstro pirmininko. Griežta taupima puolėtėka leid Italėje prisijungtė pri eura zuonas. 1998 m. R. Prodi pralaimiejė balsavėma dėl pasitikiejėma viriausībė ė atsistatīdėn. Pu tuo uns ikūr' sava partėj, katruos atstuovā iškart bova išrinktė i Euruopas parlamėnt.
1999 m. kuova mienėsi R. Prodi tapa Euruopas Kuomėsėjės pėrmėninko i anou dėrba iki 2004 m. pabėnguos. Svarbiausias ivikis anam vadovaujint bova 10 naujū nariū prijėmėms 2004 m. gegožė 1 d.
1858
1858 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided pėnktadienī.
Romano Prodi
Puolitėnė veikla
2006 kuova 17 d. pu eiliniu Italėjės parlamėnta rinkėmū tapa mėnėstro pirmininko.
Nūruodas
Prodi, Romano Kateguorėjė:Italėjės prezidėntā Kateguorėjė:Teisėninkā
1858
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
18 Wheels of Steel
thumb|right|240px|Vaizdos eš žaidėmā 18 Wheels of Steel: Across America 18 Wheels of Steel īr kuompioteriniu žaidėmu serėjė. Žaidėme žaidies valda sonkvežėmios e vežiuo kruovėnios tarp JAV (kai katrūs versėjuosė tēpuogė Meksėkas ė Kanadas) miestu. Žaidėma ėšlaida kuompanėjė ValuSoft.
Mustafa Kemalis Atatiorks
thumb|Atatürk Mustafa Kemalis Atatiorks (tork. Mustafa Kemal Atatürk; iki 1934 Mustafa Kemalis; g. 1881 m. Saluonėkūs – m. 1938 m. lapkristė 10 d. Stambolė) – Torkėjės Respoblėkas ikūries ė pėrmāsis anuos prezėdėnts.
18 Wheels of Steel
Īr ėšlaistė šėtie 18 Wheels of Steel žaidėmā:
Konkords
Konkords īr miests JAV, Nauja Hampšīra valstėjės suostėnė. Anam gīven 42 255 žmuoniū.
Mustafa Kemalis Atatiorks
Atatiorks, Mustafa Kemalės Atatiorks, Mustafa Kemalės Kateguorėjė:Revuoliocionierē
Konkords
Istuorėjė
Miests ėkorts 1725 metās.
18 Wheels of Steel
Kateguorėjė:Kuompioterėnē žaidėmā
Padvarē (Telšē)
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Konkords
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV miestā
Varlē (Trakā)
Varlē - gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Laodzi
thumb|200px|[[Kūlis|Kūlėnė Laodzi skolptūra i šiaurė nu Čiunadžou pri Čingjuana kalna.]] Laodzi (kėnėškā 老子, pinīin: Lǎozǐ) – senuobės Kinėjės filosuops, tradėcėškā skaituoms ož vėina daojėzma pradėninko, vieliau palėkė̄s pats kap daojėzma dievībė.
Cėntrėnė Amerėka
thumb|240px Cėntrėnė Amerėka īr regėjuons Šiaurės Amerėkas žemīnė, terp pėitėnės Meksėkas ėr Pėitū Amerėkas. Eš rītū skalaun Karėbu jūra, ėš vakarū - Ramosis vuondenīns.
Lėns
thumb|200px
Cėntrėnė Amerėka
Pri regėjuona prigol šėtas valstībės: Čiesās Cėntrėnē Amerėkā priskėrama ė Meksėka, aba anuos šmuots - Jokatana posēsalės. Čiesās Cėntrėnē Amerėkā priskėrama ė Karėbū jūras valstībės.
Cėntrėnės Amerėkas gīventuojē dėdliausē īr kruolā, mėsėtā ė indienā, vīraun ispanu kalba, vuo Belėzė uofėcēlė īr onglu kalba. Īr indienū, katrėi rokounas indienu kalbuom, bat dažnās tuos kalbas nator uofėcēlaus statosa.
Margiuonīs
(, arba ) - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Marcėnkuoniu seniūnėjuo. Anuo gīven 81 žmuogos.
Lėns
Lėns ī nug senuobės žmuoniū augėnams tuokis augals. Muokslėškā ons prigol prī lėnėniu augalū (Linaceae) šėimuos.
Cėntrėnė Amerėka
Kateguorėjė:Regėjuonā
Margiuonīs
Koltūra
Margiuonė̄s vėik 1990 metās atkorts Margiuoniū kaima tētros. Anuo istuorėjė ėlga, terpokarė čieso, 1920 metās anam isėkūre Šv. Kazėmiera draugėjė, katrā vaduovava Juozas Gaidys (žem. - Jūzaps Gaidīs) (vėino čieso platėnes ė lietovėška spauda). Pėrmasės spektaklės bova sovaidints 1929 m. Tas bova A. Vėlkotāte-Ketorake kuomedėjė „Amerėka pėrtie“, katra pastatė pradiuos muokīklas muokītuos Teuofėlės Sokackos.
Varlē (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 54 žmuonis.
Margiuonīs
Koltūra
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Lėns
Tasā augals tora aukšta stombri, lapokā smolki. Sokraun žīdruos spalvuos žėidus.
Laodzi
Gīvenėma data žėnuoma nie, ale paprastā mėslėjama, ka VI o. pr. Kr. vuo IV o. pr. Kr. Tēpuogė īr, kas abejuo, ka Laodzi ėš vėsa bova istuorėnė asaba. Anam priskėrama vairiausiu daojėzma raštu autuorīstė.
Varlē (Trakā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Laodzi
Kumet daojėstā aple II o. Laodzi sodievėna, ans bova pradiets vadėntė Taičėngo. Ka ėlga čiesa Taičėngs bova glabnos pamėnavuotas vieras dievībė, vieliau palėka ėšstomts kėta – Jučinga.
Lėns
Nug labā senuos gadīnės lėns ēn kap dākts, ėš katrou dėrb druobės. Vėsos lėna ėšdėrbėms lioub būtė baisē sonkos darbs, tūdie šaukts žmuoniū „lėna mūka“. Ėšrautus lėnus liuob žliaugs, sausėns, mins, brauks, pakuol ėš anūm palėiks siūls, katrou galam austė. Lėna apriedā gerā gola ont skūras, praleida uora.
Lėnā grūdalē siemėnā jiedis ī, tink gīvuoliū šierėmou. Siemenū alėjos ēn kap klėjē.
thumb|left|240px|Lėnū lauks
Spalė 27
Spalė 27 dėina īr 300 metu dėina (kelamasēs metās - 301) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Lėns
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Laodzi
Kateguorėjė:Fėluosuopā Kateguorėjė:Kėnėjės žmuonis
Spalė 27
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Vītautē (Juonėškės)
Vītautē - Juonėškė rajuonė, Juonėškė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 10 prieteliu.
Puoškuoniu seniūnėjė
Puoškuoniu seniūnėjė ī seniūnėjė Šalčėninku rajuona rītūs, cėntros Puoškuonis ī. 50,2 nūšimtē gīventuoju lietovē ī, vuo 48,7 – lėnkā ī.
Jocātē (Tauragie)
Jocātē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo gīven 32 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Līgiuosės
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Plateliū seniūnėjuo. Anuo gīven 70 žmuoniū.
Rėkaviškis
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Plotėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Augosts
Gajos Jolėjos Cezarės Oktavians Augosts (Gaius Julius Caesar Octavianus Augustus, tėkrasės vards Gajos Uoktavėjos Torėns ( CAIVS·OCTAVIVS·THVRINVS ); 63 m. pr. Kr. siejės 23 d. – 14 m. rogpjūtė 19 d.) bova pėrmasės Ruomas imperatuorios, valdės nu 27 pr. m. pr. Kr. iki sava smertėis 14 m.
Kateguorėjė:Ruomas imperatuorē
Vėlkėškės (Bezduonīs)
Vėlkėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Bezduoniū seniūnėjuo. Anuo gīven 27 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Rūdopē (Akmenė)
Rōdopē - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Akmenės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Kiwi
thumb|Kiwi kriautovė Danėjuo.
Kiwi (stėlėzoutā KIWI) - Skandėnavėjės kriautoviu tėnkls. Kiwi tor kriautoves Nuorvegėjuo ė Danėjuo. Tėnklou dėrb irinki 8000 žmuoniu. Pėrmuojė kriautovė bova atėdarīta 1979 m. Huoksondė. Danėjuo pėrmuojė kriautovė atsėdarė 2008 m. Krūvuo dėrb 752 "Kiwi" kriautovės.
Kateguorėjė:bėndruovės
Parešketės
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo, ož 4 km ī šiaurės vakaros nu Varniū. Anuo gīven 5 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Alizée
Nūruodas
Alizee
Povuotē
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Marcėnkuoniu seniūnėjuo. Anuo gīven 71 žmuogos.
Muokslėnė vėikla
Nu 1983 m. čė būn Vėlniaus unėversėteta Gamtuos muokslū fakolteta biuoluogėjuos stodėntū zuoluogėnė ė buotanėnė praktėka.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Gorgžnis
thumb|240px|Gorgžnis miniatiūra
Ta ī tuokė daugametė aba dvėmetė žuolie, 60–160 cm aukštoma. Gorgžnė stombris statmens, kėits, toštavėdoris, apvalnos, biškiokā kap ožbarsīts mėltās.
Lapā gorgžnė dėdli, tomsē žalē, pu kelis aug ont vėinuos šakalės. Žėidā kap muorka, tuoki balti skietē, so 15 – 40 stėpėnū.
Žīdia nug lėipas lėg siejės.
Aug gorgžnis medies, krūmūs, šlapiūs pėivūs, anam tink smalka.
Gorgžnė stombrē tink jiedėmou, anūs nuognē miegst kiaulės. Vākā ėš anūm dėrb šmėrkštīnės, dūdelės (skordotius). Augals ī liekvarsta nug plautiu, vėdoriū, inkstu lėgū.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Žuolės
Pėntopē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 39 žmuonis.
FK Interas-AE
FK Interas-AE īr Lietovuos futbuola klubs. Ans īr ėš Vėsagėna (ale žaidi Vėlniuo).
Šaltenē
Interas-AE
Kuosta Rėka
Kateguorėjė:Šiaurės Amerėkas valstībės
Sapfo
Sapfo (Sappho, ; VII – VI a. pr. Kr.) – senuobės graiku līrėnė puoetė, gėmosė Lesba saluo.
Kateguorėjė:Antėkas puoetā
Vackėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Tova
Miesā
Tovuo ī 5 miestā: thumb|right|240px|Jorta Tos Bolakė Kėtas truopnesnės gīvenvėitės:
Kateguorėjė:Rosėjės respoblėkas
Spalė 29
Gėmėma dėinas
1925 m. - Irena Jasiūnaitė, uoperas dainėnikė (mecuosuoprans), lietoviū uoperas prėmaduona.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Pasprūde
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Liodvėnava (Sovēks)
Liodvėnava - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Etiuopėjė
Etiopėjė īr valstībė Rītū Afrėkuo. Robežioujas so Sodano, Eritrėjė, Džėbotiu, Kėnėjė, Suomalė tēpuogi skalaun Rauduonuojė jūra.
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Aukštoulė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Bezduoniū seniūnėjuo. Anuo gīven 31 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
1847
1847 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided pėnktadienī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Vīskops
Vīskops īr krėkštiuoniu dvasėninks, torėntis aukštausė laipsnė šventėnėmos. Katalėku vīskopus skėr Romas puopiežios. Kuožnas vīskops vald vīskopėjė.
Kateguorėjė:Krėkštiuonībė
Spalė 30
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Čėčėrē (Zarasā)
Čėčėrē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Mačiūkē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Plateliū seniūnėjuo. Anuo gīven 19 žmuoniū. Suodna pakliūn i Žemaitėjės NP. Aplėnkō aug Barstītiu mėšks.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Enigma
Enigma īr terpautėnis (Vuokītėjės, Romonėjės, Austrėjės) alektruonėnės, New Age, ambient mozėkas pruojekts. 1990 m. ikorts Michael Cretu, Sandra Cretu, David Fairstein ė Frank Peterson. Pagrėndėnė vuokalėstė īr Sandra, a kuompozėtorius ė pruodioseris - Michael. Enigma dainiu fuonė paprastā skomb vėinouliu giesmės, shakuhachi flėitas, kėituokės folkluora meluodėjės.
Rūstēkē (Akmenė)
Rūstēkē  - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Akmenės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Gatautiu seniūnėjė
Gatautiu seniūnėjė īr Juonėškė rajuona patiūs pėitūs. Centros īr Gatautē.
Čiokėškē
Retsīkēs Čiokėškē diel sava fėrmas vadėnamė Kiaulėnīko.
Istuorėjė
2001 metās Čiokėškiūs gīvena 2 prietelē.
Vėršoruodokės
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Marcėnkuoniu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Erna Solberg
Erna Solberg (Erna Solberg, g. 1961 m. vasarė 24 d.) ī puolėtėkė, Nuorvegėjės mėnėstrė pėrmėninkė. Pėrma sīki bova ėšrīnkta i Nuorvegėjės parlamėnta 1989 m., nū ton gadīnės ana bova parrīnkta 5 sīkius. Nūg 2004 m. ī Nuorvegėjės kuoncervatuoriu partėjės vaduovė.
Vėljams Šekspīrs
thumb| Vėljams Šekspīrs Vėljams Šekspīrs (pakrėkštīts 1564 m. balondė 26 d. (gėmėma data nažėnuoma, mėrė 1616 m. balondė 23 d.) – onglu rašītuos, puoets ė dramatorgs, vėins žīmiausiu Vakarū Euruopas rašītuoju.
Šekspīrs
Erna Solberg
Būdama vāko ana sonkē muokėnuos, ana sėrga dėsleksėjė.
Kateguorėjė:puolitėkā Kateguorėjė:Nuorvegėjės žmuonis
Ringaudū seniūnėjė
Rėngaudu seniūnėjė - seniūnėjė Kauna rajuona i vakarū šmuota nū Kauna miesta, cėntros - Nuoreikėškės.
Kėtas suodnas
<div class="references-small" stīle="-moz-column-count:4; column-count:2;">
Nūruodas
Kateguorėjė:Kauna rajuona seniūnėjės
Stragotė
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo gīven 58 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Nėrtinis
Nėrtinis īr nerts vėršotėnis aprieds, tonkiausē dėrbams ėš medvilnėniu siūlu. Nešiuojams kūmet īr viesos uors. Nėrtinis tonkē būn raštouts, netor apīkaklės, užsėvelkams par galva.
Kateguorėjė:Apriedā
Razmā (Telšē)
Razmā - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo, ož 2 km ī pėitos nu Varniū. Anuo gīven 42 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Medsiedē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Plateliū seniūnėjuo. Anuo gīven 80 žmuoniū.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Muorkavėškis
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Plotėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kardėnuols
thumb|150px|Kardėnuola apriedā Kardėnuols īr katalėku bažnīčės dvasėninks, īprastā vīskops, katros prėklausa kuolėgėjē, rankontėi puopiežiu. Kardėnuols vald vīskopėjė o arkėvīskopėjė.
Muorkavėškis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Spalė 31
Spalė 31 dėina īr 304 metu dėina (kelamasēs metās - 305) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Dėdėjė (Antazavė)
Dėdėjė - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 28 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Forests
Forrest - gīvenvėitė vakarū Australėjuo. 2006 m. sorašėma rezoltatās ton miestalie gīvena 18 žmuoniū. Miestalė gelžkelis īr ont ėlgiausės tėisiuos lėnėjės svietė. Ton lėnėjė ēn 428 km tėise lėnėjė.
Miests bova ožvadīnts sera Johna Forresta garbē. Ons bova pėrmuosės vakarū Australėjės premjers.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Bėjuotā
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Bėjuotū seniūnėjuo, ož 7 km i šiaurės šmuota nū Skaudvėlės miestalė, šalėp kelė Vėlnios-Klaipieda, seniūnėjės centrs.
Istuorėjė
Bėjuotū dvars liōb vadīntėis Bardēs (Bardiū dvars), mėnavuonams nū 1558 metū. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 258 žmuonis.
Pūslėis žuolalė
thumb|240px|Pūslėis žuolalės žėidā
Klimats
Klimats (ėš gr. κλίμα) – apibriežtam regijuonė vīraujontis uorā; vėdotėnė daugelė metu (paprastā 30 metu) meteoroluogėniu rēškėniu ė ruodėkliu vėsoma, karaktuorėnga katrai nuorintās vėitā. Klimata, anuo kėtėma ė prīžastis tėr klimatuologėjė.
Pūslėis žuolalė
Pūslėis žuolalė ī tuokis augals, katros muokslėškā prigol prī gvazdėkėniu augalū (Caryophyllaceae) šeimuos.
Klimats
Klimatą faktuoriu gal būtė dėdlē daug ė anėi terp savėi vėsāp sāvēkautė, tudie dėdesniu regijuonu vuo svieta klimata prognozoutė truopnē sodietėnga īr. Daugiau pastuovūs īr tuokėtās vēksnē:
Pūslėis žuolalė
Aug dėrvūs, pūdīmūs, pėivūs, laukūs, daržūs, tīrūs, pakeliūs, krūmūs ė šviesiuos medies, tink anā narūgštė dėrva.
Ta ī tuokė daugmetė, 20-60 cm aukštoma žuolie. Toria ėlga, šakuota šakni. Stombris pūslies žolalės statmens ī, vėršou šakuots. Lapā ėšėlgi, melsvažalē, 4-10 cm ėlgoma ė 1-2 cm platoma.
Klimats
Tonkiausē klimatou nusakītė nauduojama Kiopena klimata klasifikacėjė.
Pūslėis žuolalė
Žėidā balti, gardē kvepa, sosided ėš tuokiū rūžavu pūslaliu.
Žīdia pūslėis žuolalė par ciela vasara ė rodenė pradiuo, skleidas briekšmuos čieso.
Klimats
Klimata tendencėjė svieta masto nu industrėjės revoliucėjės - šėltiejėms. So tou sotėnk api 99,9％ muokslėninku darbū, vuo daugiau kāp 97％ tēpuogė sotėnk, ka pri šėlėma daug prisided žmuogaus vēkla, vīks tēp vadėnama klimata kaita.
* Kateguorėjė:Aplėnkuotīra
Pūslėis žuolalė
Pūslėis žuolalė gers šierals gīvuoliam ī. Ana tink drabožėm skalbtė. Liekvarsta nug pūslėis lėgū, akmenū ī.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Balsėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Vanagā (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Gegožė 1
Gegožė 1 dėina īr 121 metu dėina (kelamasēs metās - 122) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Mėkalėškis (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
1841
1841 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided pėnktadienī.
Judita Leitaitė
Judita Leitaitė (g. 1959 m. groudė 27 d. Kaunė) īr Lietovuos uoperas dainėnikė (mecuosuopranė). 2008 m. īr dalėvavosė LNK televėzėjės mozėkėnem pruojektė Žvaigždžių duetai.
1841
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Judita Leitaitė
Ivertėnėmā
Leitaitė, Judita
Kīzīls
Kīzīls (tovėškā ė ) ī miests Rosėjuo, Tovas respoblėkas suostėnė ė dėdliausis miests. 2018 m. miestė gīvena aple 118 tūkst. žmuoniu.
thumb|left|Uobelėsks „Azėjės centrs“ ([[2014 m.)]]
Meksėka
Meksėka o Meksėkas Jongtėnės Valstėjės īr valstībė Šiaurės Amerėkuo, terp Karėbu jūruos (teipuogi Meksėkuos ilonkos) ėr Ramojė vuondenīna. Robėžioujas so JAV, Belėzo ėr Gvatemala.
Kateguorėjė:Šiaurės Amerėkas valstībės
Gatautē
Gatautē - Juonėškė rajuonė, Gatautiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 562 prietelē.
Sėlka žuolie
miniatiūra|200px|Sėlka žuolie
Aug šlapiūs pėivūs, medies, pakeliūs. Žėidā būn rīškē rūžavi, sosided ėš tuokiū skiautaliu.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
MCMXC a.D.
thumb|240px MCMXC a.D. (romienėškās skaitlēs „1990 mūsa eras metā“) - pėrmasis gropės Enigma stodėjėnis albums. Ons laikuoms New Age mozėkas klasėka, ė bova labā puopoliarus. Tēpuogi sosėlaukė kuontraversėšku vertėnėmu ož relėginiu maldū somaišīma so seksualēs tuonās.
Meluodėju sārašos
Kateguorėjė:Albomā
Gėrdėškė
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Bėjuotū seniūnėjuo.
Romšėške
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. Anuo gīven 3 prietelē.
Gėrdėškė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 224 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Romšėške
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Alabordėškės (Trakā)
Alabordėškės - gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 61 žmuogos.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Isaaks Baševis Zingerės
Isaaks Baševis Zingerės (1902 m. lapkristė 21 – 1991 m. lėipas 24 d.) bova Lenkėjuo gėmės amerėkėitiu rašītuos, daug prėsėdiejės pri jidėš literatūras jodiejėma.
Kateguorėjė:Nuobele premėjės laureatā Kateguorėjė:Rašītuojē
Falklanda salas
thumb|right|240px|Salīnā peizažos Malvėnu salas aba Falklanda salas  īr salīns Atlontā ondenīnė, i rītus nū Argentėnas, prīgol Britanėjē. Pluots – 12 173 km². Gīventuoju aple 3000. Malvėnū salas sosided ėš 2 dėdliū salū (Soledada ėr Gran Malvėnas) ė tepuogė da aple 700 salieliu. Dėdliausis miests ė suostėnė Port Stenlis ī.
Soverėnoma kuonflėkts
JK ė Argentėna reišk teisės i Falklanda salas. Tērp anū ī kuonflėkts, katrā tor prėgolt salas.
Nūruodas
Kateguorėjė:Salas
Puopėžios
thumb|240px|Dabartėnis puopėžios [[Prancėškos]] Puopėžios vuo puopīžios īr Ruomas katalėku bažninčės vaduovs, laikuoms Šv. Petra ipiedėniu. Ons tēpuogė īr ė Vatikana valduovs. Puopėžios īr ėšrenkams ėš kardėnuolu būrė. Ėš vėsa īr bovė 266 popėžē.
Ėlgašėlis
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Puopėžios
Kateguorėjė:Katalėkībė
Ėlgašėlis
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Gambėjė
Gambėjė īr valstībė Vakarū Afrėkuo. Robežiounas so Senegalo tepuogė skalaun Atlanta ondenīns.
Gegožė 2
Gegožė 2 dėina īr 122 metu dėina (kelamasēs metās - 123) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Pamedintē
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Gegožė 2
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Gambėjė
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Port Stenlis
Port Stenlis aba Puerto Archentins  - īr miests JK okopoutose Malvėnū saluose (katros nu senuobės prėklausuo Argentėnā), Solėdadā saluo. Tor aple 2000 gīventojū.
Kateguorėjė:Suostėnės
Jauniūnā (Juonėškės)
Jauniūnā - Juonėškė rajuonė, Gatautiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 327 prietelē. Šalėp mietsale 1236 m. siejės 22 d. notėka Saulės kuova.
Gegožėškis (Zarasā)
Gegožėškis - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Antanėškės (Šalčėninkā)
Antanėškės - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Puoškuoniu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Bėlkėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Bezduoniū seniūnėjuo. Anuo gīven 16 žmuoniū.
Hormons
Hormons aba hormuons (graiku kalbuo ὁρμῶν, hormōn – skatėnons) īr žmuogaus, daugomuos gīviu ė augalū bioluogėškā aktīvės medegas.
Palē kemėnė sodieti hormonā gal būtė baltīmėnē ė steroidėnē. Baltīmėnē hormonā gal sosėdietė ėš vėinuos aminorūgštėis — katecholaminā (adrenalins, noradrenalins), ėš mėzerna skaitliaus aminorūgštiū (tiroksins, trijodtironins, oksitocins) ale gal būtė ė kompleksėnē baltīmā (insulins, parathormons, somatotropins). Steroidėniams hormonams prigol cholesterolė torontīs kortizuolis, aldosterons, estrogens, testosterons.
Bėlkėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Daubarā (Kiedainē)
Daubarā īr mažos kaims Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo, 1 km i rītus nu Skaistgėriū, pri kelė Kompā II-Pernarava. Anuo gīven 10 prieteliu. Šalep kaima tek Alounas ėntaks Kriausopīs.
Kateguorėjė:Kiedainiu rajuona gīvenvėitės
1830
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Skėrmontėške (Telšē)
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. Anuo gīven 28 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Kava
thumb|Poudalis kavuos Kava īr gierals ėš kavamedė sieklu (anuos vadėnamuos kavuos popalės). Kava tor nemažā kofeina ėr īr nuognē puopoliari vėsom svieti kap energėtėnis gierals. Kava kėla ėš Etiopėjės ėš katruos ana paplėta terp arabu o zars ė vėsom svieti.
Kateguorėjė:Nealkuohuolėnē gieralā
Žoržos Pompidū
thumb|Georges Pompidou
Georges Jean Raymond Pompidou  (g.1911, lėipas 5 d. - m. 1974, balondė 2 d.) - Prancūzėjės puolėtėks. Bovė̄s Prancūzėjės prezidėnts.
Pompidou, Georges
Svinoujscė
Svinoujscė ī miests pėitrītiū Lėnkėjuo, Pamarė vaivadėjuo. Miestė 2014 metās gėven aple 42 000 prieteliu.
Lėnmargis
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Plotėškiu seniūnėjuo.
Svinoujscė
Kateguorėjė:Lėnkėjės miestā
Lėnmargis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Truopėnis cikluons
Truopėnis cikluons vuo tropėnis ciklons īr magtīngs cikluons, sausomuo ė jūruo pridėrbontis daug ėškadu. Palē Boforta skalė truopėnio cikluonu skaituoms tuoksā vies, katruo greitoms nie menkesnis kāp 30 m/s. Čiesās uragans nusariuo mėlžėnėškas, keliū šėmtu kilometru skersmėns terituorėjės. Truopėnė cikluona čieso jėm čiežtė liūtis aba retsīkēs zavaldra, būn tēpuogė viesolū. Truopėnē cėkluonā būdėngė truopėniuos kraštūs ė sosėskvarmou vėršom sošėlosiu jūru ė ondėnīnu (tudie tonkiausi vasaras pabėnguo īr).
Kateguorėjė:Viejē Kateguorėjė:Meteorologėjė Kateguorėjė:Gomtuos rēškėnē