cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Masalėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 88 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Darios Janolis
Darius Janulis (g. 1983 m. kuova 27 d. Zarasūs) īr Lietovuos ė Nuorvegėjės spuortėninks, Euruopas čėmpėjuons (tėtolouts 2017 m.).
Danėška Vikipedėjė
frame|right|Danėškas Vikipedėjės luoguotėps
Vātkātē (Kelmė)
Vātkātē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Darios Janolis
Pasėikėmā
2017 m. ėšluošė Euruopas pruofesuonalū pjouvėma čėmpėjuonata "TYROLIT Cutting Pro Competition Europameister 2017", Austrėjuo
Danėška Vikipedėjė
Danėška Vikipedėjė - liousuojė vikipedėjė danu kalba. Pradieta kortė 2002 m. vasarė 1 d.
Vātkātē (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniu.
Danėška Vikipedėjė
Nūruodas
Kateguorėjė:Vikipedėjės vagol kalbas
Lidl
Šaltenē
Kateguorėjė:bėndruovės Kateguorėjė:Vuokītėjė
Lonkelē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 31 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Senēva (Prėinā)
Istuorėjė
Onkstiau suoduo liōb gīvent žmuonis, bat palē 2001 metū sorašīma rezoltatū doumenės gīvenvėitie nabgīvena ni vėins žmuogos.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Kviedarnas seniūnėjė
Kviedarnas seniūnėjė - seniūnėjė Šėlalės rajuona vakarūs, centros - Kviedarna.
Nūruodas
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona seniūnėjės
Vātkātē (Kelmė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Varnėškē (Šėlotė)
Varnėškē - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 12 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Žėrnėškē (Jorbarks)
Žėrnėškē - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 15 prieteliu.
Gegožėškis (Ruokėškis)
Gegožėškis - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Tetervėnė (Jorbarks)
Tetervėnė - Jorbarka rajuonė, Smalėninku seniūnėjuo asontė gīvenvėitė. Anuo gīven 5 prietelē.
Gegožėškis (Ruokėškis)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Tetervėnė (Jorbarks)
Kateguorėjė:Jorbarka rajuona gīvenvėitės
Vāgelėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sodervės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 36 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kaišēduorē
Kaišēduorē - Kaišēduoriū rajuonā dėdliausis miests ė anuo centros. Miests ėsėkūris 40 km nū Kauna ė 60 nū Vėlnious.
Istuorėjė
Pėrmasīk Kaišiaduorē pamėnavuots 1782 m. kāp dvars, a 1946 m. gava miesta statosa.
Kateguorėjė:Kaišēduoriu rajuona gīvenvėitės Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Balvē
Balvē  – Latvėjės miests. Balvē īr Latgalės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 7109 (2016 m.).
Piriejos
Pirejos (gr: Πειραιάς Peiraiás aba Pireás; senuobės grāku k.: Πειραιεύς Pireéfs) – miests Graikėjuo, Atėkuo, i pėitus nu Atienu, svarbos jūrū ousts pri Egiejė jūras.
Balvē
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1928 m.
Piriejos
Be prekības, miestė īr vīstuoma metalurgėjes, mašinū gamības, kemėjės, cėmėnta, jiedė pramuonė.
Temistoklė pasiūlėmo, Piriejos kap karėnė laivīna bazė ikorts 493 m. pr. Kristo. 460 m. pr. Kristo kel’s terp Atienū i Piriejaus apjousts sėinuom. Muodernos ousts ikorts 1834 metās.
Siaurėma
thumb|250px|Siaurėma, katra jong [[Koršiu marės ė Baltėjės jūra]]
Piriejos
Piriejou īr onėversėtets i teknoluogėju instituts. T amė miestė īr vėina svarbiausiū Graikėjes futbola klubu „Olīmpiakos“ stadėjuons beigė „Olīmpiakos BC“ krepšėnė kluba nomū arena.
Siaurėma
Siaurėma īr ondens jousta, katra ēn terp žemīnu aba salū, ė jong do šalep esontio ondens telkėnio aba anodoms dalis.
Margā (Variena)
Margā - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo.
Siaurėma
Kateguorėjė:Ondens telkėnē
Piriejos
Kateguorėjė:Graikėjės miestā
Vėlnėškē
Vėlnėškē - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 78 prietelē.
Balvē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Kanaru salas
Kanaru salas - salīns Atlonta vondenīnė. Salīns prėgol Ėspanėjā. Salas tor sobtruopėni klėmata, anuos īr ėlgas ė šėltas vasaras, vuo žėimas šėltas ė jaukės. Salas par matos aplonka zars 12 mėlėjuonū torėsto. Glabniausės salas Gran Canaria ė Tenerėfė.
Tenerėfės saluo asontės Teidės kalns īr pats aukštiausis vėsuos Ėspanėjės kalns.
Kateguorėjė:Salas
Liebartu kapā
thumb|250px|Liebartu kapā. [[2009 m. vasara]]
Mėižātē (Kelmė)
Mėižātē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 66 žmuonis.
Liebartu kapā
Palādoutė žmuonis
Liebartu kapūs īr palādoutė:
Mėižātē (Kelmė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Liebartu kapā
Palādoutė žmuonis
Kateguorėjė:Kapā
Sontakā (Vėlnios)
Santakā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Kalveliū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 55 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Margā (Variena)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Žiuogā (Šviekšna)
Žiuogā - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 10 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Godauskėnė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Katienā (Dėivenėiškės)
Katienā - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 21 žmuogos.
Gėndvėlē (Ruokėškis)
Gėndvėlē - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Katienā (Dėivenėiškės)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Gėndvėlē (Ruokėškis)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 54 žmuonis.
Šėlelės (Prėinā)
Šėlelės - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Onkstiau suoduo liōb gīvent šmuots žmuoniū, bat palē 2001 metū sorašīma rezoltatū doumenės gīvenvėitie nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Baluožē
Baluožē  – Latvėjės miests. Baluožē īr Vėdžemės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 6343 (2016 m.).
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1991 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Ozbekėška Vikipedėjė
frame|right|Ozbekėškas Vikipedėjės luoguotėps
Ozbekėškėška Vikipedėjė - liousuojė vikipedėjė ozbeku kalba. Pradieta kortė 2003 m. groudė mienesie. Ozbekėstana valdė bluokoun Vikipedėjė ozbekū kalbuo.
Nūruodas
Kateguorėjė:Vikipedėjės vagol kalbas
Nikos Zisis
thumb|right|Nikos Zisis Nikos Zisis (, gėmė 1983 m. rogpjūtė 16 d. Saluonikūs) - Graikėjės krepšėninks, Trevėza "Benetton" ė Graikėjės rinktėnės narīs.
Zisė ūgis īr 197 cm, svuoris 98 kg. Žaid ižaidiejė puovīzuo.
Pagiegiu savėvaldībė
Pagiegiu savėvaldībė - Tauragies apskrėtėis savėvaldībė.
Rajuonė īr 5 seniūnėjės (skliaustūs – seniūna būstėnė):
Kateguorėjė:Lietovuos rajuonā Kateguorėjė:Tauragies apskrėtės
Velienėškē
Velienėškē - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 30 prieteliu.
Minergē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Sėrotėškės (Vėlnios)
Sėrotėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Kalveliū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Šiaulē (Šėlotė)
Šiaulē - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 30 žmuoniu.
Sėrotėškės (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Šiaulē (Šėlotė)
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Padvarē (Sodervė)
Padvarē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sodervės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Gran Kanarėjė
thumb|250px Gran Kanarėjė - glabniausė Kanaru salu sala. Anuo īr Kanaru salu admėnėstracėnis centros. Ton sala nuognē aplonka dėdlis šmuots torėstū.
Kateguorėjė:Salas Kateguorėjė:Ispanėjė
Mardasavs (Merkėnė)
Mardasavs - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 34 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Kazėkienā
- Jorbarka rajuonė, Smalėninku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 48 prietelē.
Vėina kėna vargā Kėnėjuo
Vėin kėna vargā Kėnėjuo (Les tribulations d'Un chinois en Chine) - prancūzu rašītuoje Žiule Verna ruomans, parašīts 1879 metās.
Diemes: Žemiau atskleidžiamas kūrėn detales
Knīnga pasakuoj aple kiniete Kin Fo, katras īr baisē baguots. Ons īr nelaimings, nepatėr jokiuos laimes. Kin Fo tor sužadietėn Le U. Anuo geriausis draugs īr pėluosuofs Vangs.
Vėin dėina Kin Fo gaun laiška ka ons prarond vės sava torta. Ton pat dėina ons novēn ī draudėm kompanėj "Šimts metū" ėr apdraud sava givīb 200 000 duoleriu. Jeigo uns mėrs 150 000 atiteks anuo sužadietėne, vuo 50 000 gaus muokītuos Vangs. Grīžės ī sava numus Šanchajou Kin Fo paraša raštiel ka ons sotīnk būt ožmošts ėdoud ton raštiel Vangou ė lėip anam lėgė bėrželė 30 dėinuos anū ožmošt.
Pu keliū dėinū Vangs dingst, o Kin Fo gaun laiška ka uns tebtor vės sava torta. Kin Fo praded ėiškuot Vang, nes nebnuor būt nužudyts. "Šimt metū" draudėm komapnėjes viršininks isak sav geriausėm sekliam Krėigou i Fri sauguot klijėnt. No o Kin Fo negaliedams ištvert uždarym numūs nusprėnd eit ėiškuot Vang. Aiško su anou keliaun i Krėigs su Fri, heruojos su savim pasije i nerung liokaj Sun. Ketvertoks keliaun per vės Kinėj ėišk Vang, bet anuo nėkor nerond. Atkeliav i Padangiu imperėjes suostėn - Pekin enėi galvuo ka Vangs žou, dėltuo Kin Fo nusprėnd susituokt su Le U, bet anųū vestuviu ceremuonėj sužlogd... imperatorien katra paskelb gedul dėl sav vyr smertėis. Tou pat dėin Kin Fo gaun laišk kad nu Vang, kad uns mėršt i anuo raštiel ydėv sav senam draugou nusikaltėliou Šeo Linou. tada Kin Fo su sav trim draugas nusprėnd keliaut pas Šeo Lin i atsijimt raštiel, bekeliaudami i vondėnio i sausoma enėi patėr daugyb nuotykiu, kol galiause atein bėržel 30 i Krėigs su Fri pasitrauk nu Kin Fo. Toukart kin iškart pagruob Šeo Lin gauja ė nugaben pas Vanga.
Pasiruod senasis pėluosofs periem žėn ka Kin Fo apėntās īr turtings ė nosprėnd sava muokin ėšbandīt ė sutėikt anam džiaugsma, ka ons apėntās džiaugtomes gīvenėmo.
Kateguorėjė:Kningas
Tvaskotē (Šėlotė)
Tvaskotē - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 50 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Ėšlinskėškē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Īvuolē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Petros Valončauskis
thumb|200px|Petros Valončauskis par sosėtėkėma [[Žemaitiu Kalvarėjė|Žemaitiu Kalvarėjuo 2009 m. lapkristė 28d.]]
Petros Valončauskis (g. 1928 m. gegožė 24 d. Skouda rajuonė - m. 2012 m. siejės 26 d. Klaipieduo, palādouts Liebartu kapūs) - Žemaitėjės istuorėjės ženuovs ė puosielietuos, žuodėnės istuorėjės tradėcėjės tesies, nauduotuoju Vikipedėjės žemaitiu kalba konsoltoutuos.
Šaltenē
Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis
Cesvainė
Cesvainė  – Latvėjės miests. Miests īr Vėdžemės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju skaitlios 1527 (2016 m.).
Istuorėjė
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Vanagėne (Jorbarks)
Vanagėne - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 1 prietelės.
Rēšė (Sodervė)
Rēšė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sodervės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Naudvaris
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 410 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Kalvē (Šalčėninkā)
Kalvē - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 57 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Rūda (Prėinā)
Rūda - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Šėlavuota seniūnėjuo.
Istuorėjė
Onkstiau suoduo liōb gīvent šmuots žmuoniū, bat palē 2001 metū sorašīma rezoltatū doumenės gīvenvėitie nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Ciesis
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1323 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Staunėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Kalveliū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 68 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Valockā
Valockā - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 14 prieteliu.
Pajūralis
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, ož 3 km i pėitvakariū šmuota nū Kviedarnas miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 633 žmuonis.
Nūruodas
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Beržėškės (Sodervė)
Beržėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sodervės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 27 žmuonis.
Teoduors Papaluks
Teoduors Papaluks (, gėmė 1977 m. gegožė 8 dėina Atienūs) īr Graikėjės krepšėninks, Tel Avėva "Maccabi" ė Graikėjės rinktėnės žaidies. Vėins geriausiu Euruopas krepšėninku.
Beržėškės (Sodervė)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Teoduors Papaluks
Papaluka ūgis īr 200 cm, svuoris 102 kg. Ons žaid ižaidiejė puovīzuo.
Klausotiu seniūnėjė
Klausotiu seniūnėjė - seniūnėjė Vėlkavėškė rajuona šiaurie. Cėntros - Klausotē.
Nūruodas
Kateguorėjė:Vėlkavėškė rajuona seniūnėjės
Palaukštiuotīs
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Šėlavuota seniūnėjuo.
Istuorėjė
Onkstiau suoduo liōb gīvent šmuots žmuoniū, bat palē 2001 metū sorašīma rezoltatū doumenės gīvenvėitie nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Pjauluokē
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Kamotē
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 12 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Janapuolis (Kražē)
Janapuolis - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Miests
thumb|right|240px|Modernėšks miests
Miests - gīvenvėitė, katruo gīven dėdlis skaitlios žmuoniū. Šiou meto dėdliausis svieta miests īr Mechėks arbe Tuokėjs (priklausuomā nu tuo, katrėi prīmėstē anims priskėramė), vuo skaitlioujont be prīmėstiu - Šanchajos.
Miests tonkiausē sosėded ėš gīvenamūjū, pramuonėniu ė versla rajuonu ė atlėikt admėnėstracėnės funkcėjės, katruos gal būtė platesnės nekāp patėis miesta terituorėjė. Dėdliuojė miesta dali, tonkiausē, ožjem bodīnkā, kelē ė gatvės.
Īpatings vaidmou ten miestams cėvėlėzacijū istuorėjuo. Diel sava specifėkas miestā patapa svarbiausēs cėvėlėzacėjū pažunguos cėntrās. Čė susidara salīgas kortėsvarbiauses cėvėlėzacėnes vertībes. Miestū atsiradėms paruoda ėstuoriniū koltūrū gėmėėma, vuo anuos gimst karto su dėdžioujo žmuoniū pasėtraukėmo iš gamtuos pasaule. Cėvėlėzacėjė atsirond karto su miesto ė miestė (arkitektūra, rašts, teisė, kults ė t.t.). Miests egzistoun kāp vėsuomenes ėntegravėma fuorma.
Kāp liodėj arkeoluogėnē doumenīs ė rašītėnē šaltėnē, senuobės miestū luopšīs - Artėmė̄jė Rītā.
Mantvėlā
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo, ož 7 km ī šiaures rītos nu Merkėnės.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 28 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Kviedarna
Kviedarna īr miestalis Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, šalėp kelė Šėlalė-Rėitavs, seniūnėjės cėntros. Šalėp miestalė īr kasams žvīrs. Īr Kviedarnas bažnīčė, Kazimėira Jaunė gėmnazėjė.
Istuorėjė
Mėnavuojams nu 1329 metu, kumet krīžioutē sogriouvė Kviedarnas pėli. 1554 m. čė bova karalėšks dvars, vuo 1568 m. - mėnavuojams miestalis, 1593 m. - Kviedarnas valstios. 1631 m. Kviedarna igava torgaus privilėgėjė. 1783 m. i Kviedarnas bažnīčė atējė puopīžiaus Pėjaus VI laišks. Magdeborga teisės miests gava 1792 m. kuova 20 d. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 1398 žmuonis.
Palaida
thumb|250px|Palaida Nemona žemopie
Palaida ī čiesos, kūmet kuožnās metās pakīl opėis ondens aukštoms. Tūmet ondou būn ne tėktās vaguo, bet ėr ožpėl atlajė, lonkas. Palaida randas kāp ėš pu žėimuos ėm tėrptė snėigs, leds, pašals.
Lietovuos opies pavasarė palaida prasėded aple kuova mienesi. Ondou kīl 10-16 dėinū ė laikas pakėlė̄s 40-60 dėinū. Ondens aukštoms būn 1,5-6,0 m. Jēgo palaida būn nuognē spierė aba ledā ožgrūd vaga tūmet gal būtė ė plūds.
Nuoroišē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Grėmzdā
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, i vakarū šmuota nū kele Tauragie-Mažeikē (KK164).
Istuorėjė
1942 metās gīvenvėitie gīvena 139 žmuonis, vuo. 2001 metās - 267.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Rėmonts Olevėčė
Olevėčė Rėmonts (, g. 1961 m. Panevėžie – 1998 m. lėipas 6 d. Klaipieduo) – istuorėks, pedaguogs, Lietovuos vėsoumenės vėikies, Sājūde Klaipiedas inėcētīvėnės gropės narīs, vēns pėrmū skautu sājongas ekorėju, nū anuo Klaipieduo prasidiejė skautu jodiejėma atgėmėms.
Biuograpėjė
Tievs tautuodailėninks Olevėčė Vītauts. 1988 m. bėngė stodėjės Vėlniaus oneversėtetė ė parsėkielė gīvent i Klaipieda. 1988–1990 m. bova Klaipiedas Sėmuona Daka vėdorėnės muokīklas dėrektuorios.
Šaltenē
Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Šėlėngē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Kalveliū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 34 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Guojėškis (Ruokėškis)
Guojėškis - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Vajuotā
Vajuotā - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 38 prietelē.
Lėnkėška vikipedėjė
frame|right|Lėnkėškas Vikipedėjės luoguotėps
Lėnkėška Vikipedėjė - liousuojė vikipedėjė lėnku kalba. Pradieta kortė 2001 m. siejės 26 d. 1 mėlėjuona straipsniu rėba pasėikta 2013 m. siejės 24 d.
Nūruodas
Kateguorėjė:Vikipedėjės vagol kalbas
Plūds
thumb|250px|Par plūda Čekėjuo ožpiltė nomā
Lėipaluots (Šėlavuots)
Lėipaluots - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Šėlavuota seniūnėjuo.
Plūds
Plūds aba tvans ī nuognē dėdlis ondens aukštoma pakėlėms, dėdlis ondens parteklios. Gal rastėis smarkē paplūdos opē, ežerou, jūrā aba kėtam ondens telkėniou.
Sie Gubba
thumb|right|200px|Sie Gubba dėsks
Lėipaluots (Šėlavuots)
Istuorėjė
Onkstiau suoduo liōb gīvent šmuots žmuoniū, bat palē 2001 metū sorašīma rezoltatū doumenės gīvenvėitie nabgīvena nivėins žmuogos.
Sie Gubba
Sie Gubba - tautėne ruoka mozėkas gropė ėš Nuorvegėjės. Pėrmuojė alboma ėšlēda 1998 m.
Kateguorėjė:mozėkontā
Bobas
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sodervės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 46 žmuonis.
Ėndriošē
- Jorbarka rajuonė, Smalėninku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 81 prietelės.
Bobas
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pėlkapis
thumb|Mūrėninku pėlkapē
Plūds
Tonkiausē plūds randas opies: ondou nuognē pakīl pu dėdlė, ėlga lītaus, gausē ė spierē tėrpstont snėigou ėš pu žėimuos (par palaida), pavasarė čieso opie sosėgrūdos ledams. Jūruo, dėdliūs ežerūs plūds kīl kāp būn dėdlis bongos (oudra), aba conamis. Da plūds atsėrand jēb sogriūn tvanka.
Pėlkapis
Kateguorėjė:Kapā
Plūds
Plūds tonkee būn dėdlė nelaima: ondou ožpėl ė soteriuo žmuoniū truobesius, ūki, torta, soteriuo jiedi, augalus, gal' paskondintė žmuonis, gīvius, ožtročītė gerama ondeni, dėrva.
Kateguorėjė:Ondou
Nuotienā (Kelmė)
Nuotienā - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Vassendgutane
thumb|right|200px|Vassendgutane dėsks
Vassendgutane - ruoka mozėkas gropė ėš Nuorvegėjės. Gropė sosėbūrė 1996 m.
Kateguorėjė:mozėkontā
Gombėškē (Ruokėškis)
Gombėškē - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Bruocenā
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1992 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Kelamė̄jė metā metā, katrėi prasėded panedielie
Tas kalėnduorios tėnk kuožniems kelamė̄sėms metams, katrėi prasėded panedielie.
Kateguorėjė:Kalėnduorios
Šapalā (Vėlkavėškis)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 40 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Joe Pleckaitis
thumb|250px|Joe Pleckaitis
Joe Plečkaitis (1989 m. bėrželė 13 d. Tuoruontė, Kanaduo ) - lietoviu kėlėma, Kanadas leda rėtole luošies.
Karjiera
Luošė vėsoukiūs klobūs: 2005 m. - 2007	Ottawa 67's
Šaltenē
Kateguorėjė:Kanadas žmuonis
Ignuotėškis (Ruokėškis)
Ėgnuotėškis - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniu.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Paberžē (Kelmė)
Paberžē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
DeWind
DeWind - Vuokėitėjuo pradiejosė darba ė palėkosė terptautėne kuompanėjė, katra kor, ėšdėrb ė poardoud ėš viejė energėjuos alektra ėšdėrbontios malūnos.
Sauslaukis (Šėlalė)
Sauslaukis - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, ož 3 km i vakarū šmuota nū Pajūrale miestalė. Aukštiausės kaimalė tašks - 96,7 m. Kaimalie vėdorie īr karjers.
DeWind
Pruodoktā
Pėrmuojė viejė torbėna D4 ėšdėrbta 1996 m., ana bova 500 kW magtėngoma. 1999 m. ėšdėrbta 1 MW torbėna D6.
Nouruodas
Kateguorėjė:Viejė torbėnu dėrbiejē
Ožkalnē (Jorbarks)
Ožkalnē  - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 20 prieteliu.
Šėlėškės (Vėlnios)
Šėlėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Kalveliū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 9 žmuonis.
Lėipsna
thumb|140px|[[Žvakės lėipsna]] Lėipsna īr ognės, katra kīln nu degontė dākta. Tēp vadėnams ognėis „lėižovis“, katras pastuovē mainuos prigolnē nu viejė, kora sodietėis, uora kėikībės.
Gardama seniūnėjė
Gardama seniūnėjė - seniūnėjė Šėlotės rajuona vėdore rītūs, centros - Gardams.
Istuorėjė
XIV o. Gardama seniūnėjė nokentėjė nū krīžioutiu.
Nūroudas
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona seniūnėjės
Lėipsna
Kateguorėjė:Ognės
Plumbo
thumb|right|200px|Plumbo dėsks thumb|right|200px|Lars Erik Blokkhus
Boinėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Nordex
Nordex - Vuokėitėjės kuompanėjė, ėkorta 1985 m. ana katra kor, ėšdėrb ė pardoud ėš viejė energėjuos alektra ėšdėrbontios malūnos.
Plumbo
Kateguorėjė:mozėkontā
Atienā
Atienā ī Graikėjes suostėnė i dėdliausis miests. Atienū vards kėlės nuog graikū dėivės Atienės. Atienūs gėmė pėrmuojė demokratėjė, Olimpėnės žaidīnės i pėliuosopėjė. Dabā Atienus gīven 770 tūkst. gīventuojū, so priemėstēs – aplė 4 mln.
Miests ėšsėdiestės ont dėdžiausiuo Atikas ligumuo so Ilisas ė Kefisas opėm. Ėš trijū posiu miesta sop kalnā. Ėš ketvėrtuos posįs pri miesta veras jūra, Sarona īlonkė.
Ožvajuotē
Ožvajuotē - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 7 prietelē.
Atienā
Atienā īr seniausis miests Europuo, katros sava istuorėjė skaitlioun dar nu neolita, prīš 7500 metū nu šėndėinuos. 1896 ė 2004 metās Atienūs notėka šiolaikėnes uolėmpėnes žaidīnės.
Atienūs vīka pėrmuoses muodernes uolėmpėnės žaidīnės 1896 m. ė 2004 m. vasaras uolėmpėnės žaidīnės.
Kateguorėjė:Graikėjės miestā Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Miestā, katrūs vīka vasaras uolėmpėnės žaidīnės
Jonkėškė (Kelmė)
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Valka
Valka  – Latvėjės miests. Miests īr Vėdžemės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 5489 (2016 m.)
Jonkėškė (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Valmėira
Valmėira  – Latvėjės miests. Miests īr Vėdžemės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 25 093 (2016 m.)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Kazimėiravs (Šalčėninkā)
Kazimėiravs - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Girteka
UAB Girteka Logistics - Lietovuos transpuorta bėndruovė. Ta īr vēna didžiausių Lietovos transpuorta bėndruoviu, tor gera šmuots fūru, katruos važioun zars vėsuo Euruopuo. Bėndruovės centrinė būstėnė īr Vėlniou.
Istuorėjė
Girteka bova ėkorta 1996 m.
Kazimėiravs (Šalčėninkā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Girteka
Istuorėjė
Kateguorėjė:bėndruovės
Paragaudis
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, ož 1-2 km i šiaurės šmuota nū Kviedarnas miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 199 žmuonis.
LiPSA
Lietovuos psėkuoluogėjės stodėntū asuocėjacėjė - asuocėjės statosa torontė liousa, napoulėtėnė, liousanuorėška, nasėikontė pelna Lietovuos psėkuoluogėjės stodentū asuocėjacėjė.
Paragaudis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
LiPSA
Kateguorėjė:Stodentū organėzacėjes
Naujasės Mėkalėškis
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Šėlavuota seniūnėjuo.
Vilija Mozūraitytė
Vilija Mozūraitytė (, g. 1962 m. lėipas 6 d. Kaunė) - Lietovuos ė Vuokītėjės dainėnikė (mecuosuoprans, dramatėnės suoprans).
Ėvertėnėms
Mozūraitytė, Vilija
Hellbillies
thumb|right|200px|Hellbillies dėsks
Hellbillies - ruoka mozėkas gropė ėš Nuorvegėjės. Gropė ėkorta 1990 m. Uole miestalie, Nuorvegėjuo. Pėrmuojė alboma ėšlēda 1992 m.
Kateguorėjė:mozėkontā
Valdemarpėlis
Valdemarpėlis ī Latvėjės miests. Valdemarpėlis īr Kuržemės etnuograpėnėm regėjuonė. Gīventuoju sk. 1402 (2016 m.)
Sūdava
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 459 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Valdemarpėlis
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1917 m.
Kazīs Grėnios
thumb|right|Kazīs Grėnios Kazīs Grinios (lt: Kazys Grinius 1866–1950) bova Lietovuos terpokarė puolėtėnis vēkies, tretėsis Lietovuos prezidėnts. Trompiausē sava puostė ėšbovė̄s Lietovuos prezidėnts par vėsa istuorėjė.
Biuograpėjė
Grėnios gėmė 1866 metās groudė 17 dėinė Selemas Būduos kaimė. Muokies Oškėnės pradėnie muokīkluo. Paskom muokslus tēsė Marėjampuolės gimnazėjuo, kor prisidiejė prī „Aušruos“ platėnėmė. Stodėjava Maskvuos onėversėteta medicėnas fakoltetė. Stodėjuodams dalīvava slaptuo lietoviu stodėntu vēkluo.
1888 metās dalīvava pėrmamė lietoviu demuokratu sovažiavėmė, vieliau poblėkava straipsnius „Varpė“. 1906 metās prisidiejė prī lietoviu demuokratu partėjės pruogramas korėma.
1896 metās apsižanėna so Joana Pavalkītė. Gīvena ė dėrba Pavalkie.
1899 metās žmuona pagėmdė sūna Kazio. 1902 metās Marėjampuolie sosilaukė doktėis Gražėnas.
Pėrmuosės svieta vainuos metās gīvena Rosėjuo. 1918 metās spalė 8 dėina pliešėkaujantīs kareivē nušuovė Joana Grėniovienė ė sonkē sožeidė dokteri Gražėna, katra zars pasėmėrė. Palaiduotas Kisluovuodska stačiatėkiu kapūs.
1917 metās Vuoruonežė ėšrinkts i Rosėjės lietoviu tarība. 1919 metās Prancūzėjuo bova Lietovuos repatrijacėnės kuomėsėjės pėrmėninks. Padiejė lietovems grīžtė i Lietova ėš vuokītiu nalaisvės.
Žekės
thumb|200px|Vėlnuonės žekės
Gintarė Skėrytė
Gintarė Skėrytė (g. 1960 m. vasarė 5 d. Šiauliūs) - Lietovuos uperas dainėninkė (suoprans).
Žekės
Žekės - megzts, austs, aba regzta tekstėlės audėne apavs, skėrts apautė kuojuom.
Gintarė Skėrytė
Ėvertėnėms
Skėrytė, Gintarė
Žekės
Nauda
Par dėina žekiū puora vėdotėnėškā solaika 250 ml prakaita.
Kateguorėjė:Apavs
Joudēkē (Kelmė)
Joudēkē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Ožtėlptē (Vėlnios)
Ožtėlptē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Kalveliū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Elniakompis
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sodervės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Sauslaukis (Šėlalė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Tokomis
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1795 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Šėlėškės (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Švedėška Vikipedėjė
miniatiūra
Nūruodas
Kateguorėjė:Vikipedėjės vagol kalbas
Valka
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1584 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Graikėjė
Graikėjė (Hellas - Ελλάς), Graikėjės Respoblėka (Ellinikí Dimokratía - Ελληνική Δημοκρατία) - valstībė Europas pėitričiūs. Ana ožjem Balkanu posesalė pėitėnė dali ė tor daugiau nego 100 salū.
Graikėjė īr ES ė NATO narie.
Puolitėnė sistema
Graikėjė īr parlamėntėn demokratėjė. Valstībes vaduovs īr prezidėnts, katrū pinkiū metū kadencėje renk parlamėnts.
Administracinis suskīrstīms
Graikėj sudar 10 administraciniū kraštū, suskirstītū i 21 nom i Aton kaln vienuoliū respublik.
Jorkātē (Kelmė)
Jorkātē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Žėrnenka
Žėrnenka - Kėdainiū rajuonė, Sorvėlėškē seniūnėjė, pri Krousta opes esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 0 prieteliu.
Maksėmuonīs
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo.
Krīma guotu kalba
Krīma guotu kalba - mūsintās liōb būt guotu kalbuos tarmie. Liōb prėgolt germanu kalbū gropės kalbuom.
Kateguorėjė:Germanu kalbas Kateguorėjė:Mėrosės kalbas
Maksėmuonīs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Ėgnatava (Šėlavuots)
Ėgnatava - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Šėlavuota seniūnėjuo.
Indėjė
thumb|
Indėjė (Devanagari: भारत Bhārat), oficēlē Indėjės Respoblėka (Bhārata Gaṇarājya) īr šalės Pėitū Azėjuo. Ana īr septėnta palē dėdoma ė dėdliausė palē gīvėntuoju skaitlio svieta šalės.
Indėjė īr daugiausē gīvėntuojū torontė svieta demuokratėjė. Par paskotėnios dvėdešīmt metu anuo trupnē ėšauga žmuoniū skaitlios ė valstībės strategėnės svarboms. Indėjuo grētā auga akanuomėka ė par trompa čiesa ana palėka svarbio svieta IT, medėcėnas, muoksla cėntro. Anuos kariauna tēpuogė palėikt magtīnga ė torontė kondoulėni gėnkla.
Ėgnatava (Šėlavuots)
Istuorėjė
Onkstiau suoduo liōb gīvent šmuots žmuoniū, bat palē 2001 metū sorašīma rezoltatū doumenės gīvenvėitie nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Indėjė
Istuorėjė
Indėjuo hominidā (Homo erectus aba Homo heidelbergensis galiejė gīventė prīš 500 000 metu. Mėslėjama, ka pėrmė̄jė Homo sapiens i Indėjė atkeliava prīš 80 000-35 000 metu. Madhja Pradešė īr ėšlėkė kūlē Bhimbetka, katruos prīš 10 000 m. gīvenė žmuonis ėšmaliavuojė, palėkdamė abruozdus. Prīš 5100-3900 m. sosėskvarmava „Inda slienė“) civilizacėjė ė ožgimė ligė šiuolē daugoma indu vierėjams indoėzmos. Ansā atsėrada sosėmaišios vedinės (senuobės indoarėju) ė Šiaurės Induostana aborigenu koltūruoms. Sava čieso Indėjė bova itakėnga regijuonė - aplinkėnies žemies ėšplėta Indėjės viera, raštos, kėtė so koltūra sosėjėn dalīkā.
Admėnėstracėnis soskėrstīms
Indėjė sodara 29 valstėjės (anuos truopniau skėrstuomas i apskrėtis) ė 7 sājongėnės terituorėjės.
Paguojis (Kelmė)
Paguojis - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Indėjė
Admėnėstracėnis soskėrstīms
thumb|270px| Valstėjės: '''Sājongėnės terituorėjės
Paguojis (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 35 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Indėjė
Miestā
2011 m. sorašīma doumenim, Indėjuo bova 46 mėlėjuonėnē miestā. Žemiau īr ciels anū sārašos.
Naujasės Mėkalėškis
Istuorėjė
Onkstiau suoduo liōb gīvent šmuots žmuoniū, bat palē 2001 metū sorašīma rezoltatū doumenės gīvenvėitie nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Kazīs Grėnios
Biuograpėjė
1919 metās grīža i Lietova ė pradiejė taisītėis Steigiamuojė seima rinkėmams kāp vėins valstėitiu liaudėninku bluoka līderiu.
Ėšrinkts i Steigiamāji Seima. 1920 metās bėrželė 19 dėina paskėrts vaduovautė mėnistru kabėnetou, katros valdiuo ėšbova ligė 1922 metū vasarė 2 dėinuos. K. Grėnios ėšrinkts i I, ī, īI Steigiamūsius Seimus. 1926 metū bėrželė 7 dėina ėšrinkts Lietovuos prezėdėnto, katrou bova lėgo 1926 metū groudė 17 dėinuos parversma.
Pempėškē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Gardama seniūnėjuo. Anuo gīven 16 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Maksėmā
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo.
Kazīs Grėnios
Biuograpėjė
Pu parversma pasitraukė ėš puolitėkas, dėrba medėcėnas srėtie, redagava kelis leidėnius. 1942 metās ož pruotesta rašta vuokītiu valdės ėštrėmts i Ōžoulū Būda. Dėdesniū represėju anam neskīrė diel senīva omžiaus. 1944 metās pasitraukė i Vakarus. Naciu okupacėjės čieso so žmuona ratavuojė žīdu kėlėma Kauna geta kalėni Dmitriju Gelpena anou kavuodamė pas savė. Diutuo po smertėis K. Grėniou so žmuona soteiktsSvieta tautū teisėnguojė tėtols.
Smokotē
Smokotē - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 82 prietelē.
Kazīs Grėnios
Biuograpėjė
1950 metū bėrželė 4 dėina pasėmėrė Čėkaguo.
Grinius,Kazīs Grinius, Kazīs
Maksėmā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 17 žmuoniū.
Juovīdē (Ruokėškis)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Gražjūris
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, ož 1 km i vakarū šmuota nū Kviedarnas miestalė.
Maksėmā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Gražjūris
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 135 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Gelžiū Antakolnē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sodervės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 28 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Indėjė
Koltūra
Indėjės koltūras istuorėjė sena - anuos ėštakas prigaun daugiau kāp 4500 metu. Vedėnio čieso (1700 m. pr. Kr.-500 m. pr. Kr.) bova padietė pamatā indoėzma fėluosuopėjē, mėtuoluogėjē, teoluogėjē ė literatūrā. Ligė nūdėinas egzėstoun kai katrėi tėkiejėmā ė praktėkas - dharma. karma, juoga, muokša. Indėjuo daugoma gīvėntuoju sodara indoėstā, ale karto sogīven kelės dėdlės vieras - indoėzmos, budėzmos, sikhizmos, krėkštiuonībė, islams, džainėzmos.
Jėistrakis
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Šėlavuota seniūnėjuo. Miestalie īr pašts, kriautovė, muokīkla, medėcėnas ponkts, remuontounamė koltūras nomā.
Indėjė
Koltūra
Indėjė garsie sava baisē dėdlė kėna pramuonė, katrou vadėn bolivudo.
Jėistrakis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 340 žmuoniū.
Indėjė
Akuonuomėka
TVF skaitliavėmās, Indėjės akuonuomėkas dėdoms 2022 m. bova 3,46 trėlėjuonā JAV duoleriu, pėnkta palē dėdoma svieta akuonuomėka. Paskiausio do dėšimtmetio akuonuomėka kuožnās metās auga vėdotėnėškā pu 5,8 % ė īr vėina veikiausē augontė akuonuomėka cielam svietė. Ale BVP vėinam gīvėntuojou atsėlėik nu svieta vėdorkė - palē skėrtėngos skaitliavėma metuodos prigaun 118-139 vėita svietė.
Jėistrakis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Indėjė
Žmuonis
Indėjė nu 2023 m. balondė īr dėdliausė šalės palē gīvėntuoju skaitlio. Vėdotėnė gīvenėma trokmie - 70 m. (71,5 m. muotrėškom ė 68,7 vīrėškiam) Raštėngoms 2011 m. bova 74,04 % -rašītė muokiejė 82,14 % vīrėškiu, ale tėk 65,46 % muotrėšku. Raštėngiausė valstėjė - Kerala (93,91% raštėngoms), Bihars - menkiausē raštėnga (63,82%).
Šalie tonkiausē paplėtosės indėarėju kalbas (74%) ė dravidu kalbas (24%). Indėjuo ėš vėsa soskaitliounamas 447 kalbas.
Terptautėnē santīkē
Nu pat naprīgolnoma 1947 m. Indėjė palaikė draugėngus rīšius so daug šaliū cielam svietė. Šeštam dešimtmetie aktīvē bova ož dekolonėzacėjė Afrėkuo ėr Azėjuo, bova vėina Neprisėjongėma kostiejėma somėslītuoju. Devėnta dešimtmetė pabėnguo Indėjės karėnės pajiegos, kvėitont kaimīnams, do sīkio prisėdiejė pri vainėnės intervencėjės: 1987-1990 m. Šrė Lankuo ė 1988 m. Maldīvūs, kumet tinās bova planoujamas perversmos. Santīkē so Pakėstano ciela šaliū egzėstavėma čiesa sodietīngė, ketoris kartos eskalavuosė i vainas – 1947, 1965, 1917 ė 1999 m. Trīs ėš karū vīka diel žemiu Kašmīrė, katrū prigolnoms terp šaliū īr gėnčėtėms, vuo ketvėrts kėla kumet Indėjė riemė Bangladeša anam kuovuojont diel naprigolnoma nu Pakėstana. Septėntuojė dešimtmetė pabėnguo Indėjė toriejė artėmus karėnius ė akuonuomėnius rīšius so SSRS, SSRS bova glabna gėnklū tiekiejė Indėjē.
Kariauna
Indėjės prezidėnts īr vīriausis karėniu pajiegū vads. Indėjės gėnkloutuosės pajiegas tor 1,395 mln. aktīvaus persuonala karėškiu, īr ontras palē dėdoma svietė. Oficēlos biudžets šalėis gīnībā bova 36,03 mlrd. JAV duoleriu (1,83 % BVP ėšlaidu). Daugoma karėniu ėšlaidu panauduojama gīnībā prīš Pakėstana ė stengontėis sokortė līgsvara Kėnėjės itakā Indėjės ondėnīnė.
Šiolgas (Vėlnios)
Šiolgas - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Kalveliū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 60 žmuoniū.
Tenerėfė
thumb|250px|right|Tenerėfė sala (palīduova abruozdielis) thumb|250px|Tenerėfė
Tenerėfė - Kanarū salīnou prigolontė sala. Ta īr tonkē apgīvendėnta ė riktingā glabnė sala. Anuos suostėnė īr Santa Krūza miests, katras īr saluos šiaurės vakarū šmuotė. Saluo īr aukštiausis Ėspanėjės kalns - Teidė.
Geuoluogėnė prasmė Teidės kalns īr ognėkalnis. Nū Teidės pate vėršaus zars vėsa laika ēn sieras dūmā. Pasėlėpos ont patė vėršaus jautams namaluonos sieras kvaps, katras nuognē paviedos i sopovosiu kiaušu kvapa. Kalns īr dėdlē aukšts ė labā gerā matuoms ėš dėdlė atstoma.
Torėzmos
Pėitėnis ė da dėdliau pėitrītėnis saluos šmuots īr gausē lonkuoms torėstu. Tonkiausē lonkuos torėstā ėš vakarū ė šiaurės Euruopas, katrėi čė tonkē lonkuos ė žėimuos mienesēs, kūmet čėštās īr šėlta.
Savėvaldībės
Tenerėfė ėšdalinta i 31 savėvaldībė:
Kateguorėjė:Salas Kateguorėjė:Ispanėjė
Kakuonėškė (suoda)
Kakuonėškė - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
FIVB
thumb|FIVB luoguotėps
FIVB - terptautėnė tėnklėnė federacėjė. Organėzoun oficēlios tėnklėnė luošėmos.
Istuorėjė
Organėzacėjė bova ikorta 1947 m. Prancūzėjuo. 2010 m. bova 222 asuocėjoutu valstībėniu federacėju nariu. Lietova īr tēpuogė FIVB narie.
Kateguorėjė:Terptautėnės organėzacėjės Kateguorėjė:Tėnklėnis
Bōdvėitē (Šėlotė)
Bōdvėitē - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Gardama seniūnėjuo. Anuo gīven 11 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Guotu kalba
Guotu kalba - ėšnīkosė germanu gropės kalba. Ton bova patė vėina rītū germanu kalba, katra palėka dėdlė skaitlio rašības pamėnklu. Mėslėnama, ka guotu kalba ėšnīka aple IX o.
Kateguorėjė:Germanu kalbas Kateguorėjė:Mėrosės kalbas
Kaziolē (Šalčėninkā)
Kaziolē - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 46 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Vangažē
Vangažē  – Latvėjės miests. Miests īr Vėdžemės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 3778 (2016 m.)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Fenerbahçe
Fenerbahçe Spor Kulübü (Fenerbahçe Sport Club) īr futbol komanda vakarėnem Istanbul, Turkėjuo. Klobs ikorts 1907 metās. Numū rungtīnes žaid "Şükrü Saracoğlu" stadijuon, katram īr 52500 sėdėmū vėitū.
Nūruodas
Kateguorėjė:Fotbuola kuomandas
Klausotē (Vėlkavėškis)
Klausotē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Klausotiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 422 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Pakalnė (Kelmė)
Pakalnė - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniu.
Saukā
Saukā - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 4 prietelē.
Izabelėnė (Vėlnios)
Izabelėnė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sodervės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 26 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pagiegē
Pagiegē - miests Pagiegiu savėvaldībie. Pagiegē ož 30 km i pėitū vakarus nu Tauragies miesta. Pagiegiūs given 2321 prietelis (2005). K. Komskis īr Pagiegiu mers.
Vitienā
Vitėnā - Kiedainiū rajuonė, Sorvėlėškē seniūnėjė esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 58 prietelē.
Degėmā (Šėlalė)
Degėmā - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, ož 5 km i pėitrītiū šmuota nū Pajūrale miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Lesagūrā
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Žėlātē (Tītovienā)
Žėlātē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 25 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Varaklenē
Varaklenē  – Latvėjės miests. Miests īr Latgalės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 1960 (2016 m.)
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1928 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Špuokėnė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Kalveliū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
George Soros
Džuordžos Šuorosos - Vengrėjės žīdū kėlėma JAV ėnvestoutuos, robežioutas rėzėkas fuondū valdītous, fėlantruops.
Špuokėnė
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
George Soros
Kateguorėjė:Žīdā Kateguorėjė:JAV žmuonis
Šīlē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Gardama seniūnėjuo. Anuo gīven 494 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Spruogela
thumb|200px|Ognėis spruogelas
Spruogela (kėtāp spruogėla, spruogiela, kėbirkštės, spingolīs, žėižilka) ī tuokė maža spingsintė aba degontė dalalė, katra randas kūrenontėis ognē aba sotrenkos do dākto.
Ognē degont nug lėipsnuos atsėskėr ė sīkiom lek mažas švėitontės dalalės, kora lėkotē, katrėi spierē nokrent ė da kuoki tās čiesa deg, vuo paskom palėik pelenās ė sūdim.
Spruogelas randas ė tūmet, kāp vėins i kėta ī trenkiamė do kėito dākto: do kūlio, do metala loito. Smūgė čieso atplīšt mažas ė nuognē kaitrės dalalės, katras diel karštoma jėm švėistė. Ėš tuokiu spruogelu galam liuosā ožkortė ogni (pvz., nug senuobės tāp ogni liuob kortė so tėtnaga skeltovo).
Kateguorėjė:Ognės
Kazioliškės
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Rokšnē (Jorbarks)
Rokšnē - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 14 prieteliu.
Ričards Pakalniškis
Ričards Pakalniškis (1935 m. siejės 3 d. Rokū soduo(Skouda raj.) – 1994 m. gegožės 12 d. Vėlniou) – lietoviu literatūrinis kritėks.
Pakartemės (Kelmė)
Pakartemės - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Ričards Pakalniškis
Biuograpėjė
1954 m. bengė Muosiedė vėdorėnė muokīkla, 1959 m. – Vėlniaus universiteta. 1959 – 1961 m. mokītuojava, 1964 m. pradiejė dėrbtė Lietovių kalbuos ė literatūras institote, ėr išdėrba lig omžiaus pabenguos. Bedėrbdamas apsigīnė habilitouta daktara disertacėja.
Pakartemės (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniu.
Ričards Pakalniškis
Biuograpėjė
Tīriniejė J. Marcinkevičiaus kūrība, lietoviškas puoemas raida, išeivėjės rašītoju nusėtekėmus, žemaitiu rašītuoja Stase Anglicke kūrība ė gīvenėma.
Pakartemės (Kelmė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Ričards Pakalniškis
Biuograpėjė
Mėrė ė palaiduots Vėlniou.
Bibliuograpėjė
Poezija, asmenybė, laikas, 1969 m. (aple Justina Marcinkevičiaus kūrība). Lietuvių literatūros istorija, 1990 m., so kt. (rosėškā). Lietuvių poema, 1994 m. Poezijos kryžkelės, 1994 m.
Kateguorėjė:Literatūras kritėkā
Nausiedā
Nausiėdā - vakarėniė Pagiegiū savaivaldībies dālī asonť gėvenveiti. Nausiėdā īr ōž maždoug 7,5 km ė pietrėčios no Rukū gėvenveitis.
Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Ėngavangis
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Šėlavuota seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 212 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Jorkėškės (Vėlnios)
Jorkėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sodervės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Varnakė
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Šėlavuota seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Gagatē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, ož 3 km i pėitū šmuota nū Kviedarnas miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Pelenē
Pelenē - vakarėniė Pagiegiū savaivaldībies dālī asonť gėvenveiti. Pelenē īr ōž maždoug 5,8 km ė pietos no Rukū gėvenveitis.
Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Kalnėškē (Kražē)
Kalnėškē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Tvonkėškės (Kalvelē)
Tvankėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Kalveliū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 25 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Aleksėndra Stolginskis
thumb|180px|Aleksėndra Stolginskis Aleksėndra Stolginskis (lt: Aleksandras Stulginskis. 1885–1969 m.) bova Lietovuos terpokarė puolėtėnis vēkies, Lietovuos naprigolnoma akta signatars, ontros Lietovuos prezėdėnts.
Biuograpėjė
Gėmė ons 1885 metās vasarė 26 dėina Kotaliu kaimė, Žemaitėjuo. Bova 12 vāks šeimuo.
Muokies Kaltėnienu liaudėis muokīkluo, metus dėrba Kaltėnienu valstiaus raštėninka padiejiejo. 1904 metās bėngė Lėipuojės gimnazėjės ketorės klasės, a 1908 metās bėngė Žemaitiu konėgū semėnarėjė Kaunė. Metus tuobolėnuos Insbruka onėversėtetė teoluogėjės pėliuosuopėjės fakoltetė. Atsisakė īšvėntėnėma i konėgus. Muokės Halės onėversėteta žemės ūkė ėnstėtotė, katrou pabongė 1913 metās.
Bėngė̄s muokslus grīža i Lietova ė bova paskėrts Traku apskrėtėis Alītaus rajuonėnio agruonomo.
Pėrmuojė pasaulėnė kara metās bova Lietoviu draugėjės nukentiejosėm nu kara šelptė vėins ėš vaduovu Vėlniou. Diestė gomtuos muokslus lietoviu gimnazėjuo, vadovava Lietoviu pedaguogėnėms korsams. Bova Vėlniaus daržū steigies.
1917 metās siejės 18-22 dėinuom dalīvava Lietoviu kuonferencėjuo Vėlniou. Ėšrinkts i Lietovuos tarība. 1918 metu vasarė 16 dėina pasirašė Lietovuos naprigolnoma akta. Vaduovava valstībės tarības tremtėniu ė baliuosiu gražėnėma kuomėsėjē.
I M. Sleževėčė mėnėstru kabėnetė bova mėnėstros ba puortpėlė.
II P. Duovīdaitē Mėnėstru kabėnėtė mėnėstra pėrmėninka pavaduotuos, vėdaus rēkalu, maitėnėma ė vėišūju darbū mėnėstros.
IV M. Sleževėčė Mėnėstru kabėnėtė iej žemės ūkė i valstībės tortū mėnėstra rieda.
1919 metu vėins ėš Ūkė banka steigieju.
Steigiamuojė seima narīs, pėrmėninks ėr ēnontis prezėdėnta parēgas.
I Seims ana ėšrinka Lietovuos Respoblėkas prezėdėnto, tuoms pat parēguoms perrinkts ī Seimė. īI Sėimė bova anou pėrmėninks.
1927 metās pasitraukė ėš puolėtėnė gīvenėma, tvarkė sava ūki Juokūbava dvarė. 1926–1941 metās bova P. Dogel gamībėnė ūkė vedies, kuōperatīvu „Lietūkis“, „Lins“ tarību narīs.
Šaliū sārašos palē gīvėntuoju skaitliu
miniatiūra|516x516px| Šalis palē givėntuojus:
Aleksėndra Stolginskis
Biuograpėjė
1952 metās bova nūteists kalietė 25 metus, bat pu 2 metu palēsts. Dėrba Komėjės autonuomėnie respoblėkuo sandėlėninko ė kuomandanto Kvitkevas mėškū pramuonės ūkie, agruonomo Pezmaga tarībėnėm ūkie. 1956 metās grīža i Lietova ė dėrbs vīresnioujo muokslėnio bendradarbio Vītienu suodėninkīstės-daržėninkīstės miegėnėmu stuotie 1957–1959 metās.
Šaliū sārašos palē gīvėntuoju skaitliu
Kateguorėjė:Valstībės Kateguorėjė:Geuograpėjės sārašā