cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Jeknas
Virosā, alkuoguolis, toksinā, tonkos liekvarstu vartuojėms, nesaugos mīliėjėmasis ė kėtas prīžastis gal sokeltė kepenū lėgas, tuokės kāp virosėnis hepatits, Kepenū ciruozė, kepenū viežīs, Kepenū sorėibiejėms.
Kateguorėjė:Kūna narē
Barauka (Zarasā)
Barauka - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Bublelē
Bublelē - Kiedainiu rajuonė, Vėlainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Pakalupis
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Vėikšniū seniūnėjuo. Anuo gīven 363 žmuonis.
Sluovakėjė
Sluovakėjė aba Sluovakėjės Respoblėka īr valstībė centrėnė Euruopuo. Robežioujas so Čekėjė, Lėnkėjė, Okraina, Vengrėjė ė Austrėjė.
Pakalupis
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Bublelē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Sluovakėjė
Geuograpėjė
Sluovakėjė ī centrėnės Euruopas valstībė, katruos dėdlis šmuots ī Karpatū kalnūs.
Nūruodas
Kateguorėjė:Euruopas valstībės
1946
1946 - īr nakeliamė̄jė metā, katrėi prasided oterninkė.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Ontopē (Jorbarks)
Ontopē - gīvenvėitė Jorbarka rajuonė, Vėišvėles seniūnėjuo. Anuo gīven 12 prieteliu.
Kateguorėjė:Jorbarka rajuona gīvenvėitės
Ožpelkē (Akmenė)
Ožpelkē - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Bruokštienā
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Šėlalės suodnėška seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Žegūnē (Kiedainē)
Žegunē - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Galens
Galens (pėlns vards Klaudies Galens, Claudius Aelius Galenus; gėmė 129 m. Pergamė – mėrė 200 m. Romuo) bova antėkas čiesa medėks ė fėlosuops, imperatuoriu Marka Aurelėjaus, Komoda, Septėmėjaus Severa gīdītuojo. Pėrms pradiejė skruostė gīvius ė padiejė anatuomėjės muoksla pamatus (anuo postulatā bova anatuomėjės pamats Euruopuo ligė XVI o.), mėslėjė, ka žmuogaus sveikata prigol nu ketoriū kūna skīstė līgsvaras.
Kateguorėjė:Anatuomėjė Kateguorėjė:Medėkā Kateguorėjė:Senuobės Ruomas fėluosuopā
Gėlandvėršē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Lauksargiū seniūnėjuo. Anuo gīven 33 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Doborātis I
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Joudalaukē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Parana
Parana (ėsp. Paraná) īr miests Argentinuo, pri Paranas opės, prīšās Santa Fė miesta. Entre Rijėsā provincijės suostėnė. Tor 238 tūkst. prieteliu.
Nuorodas
Kateguorėjė:Argentėnas miestā
Juan Félix Sánchez
thumb|160px|Chuans Feliksos Sančesos
Chuans Feliksos Sančesos (Juan Félix Sánchez Sánchez; gėmės 1900 m. gegožė 16 d. - mėrės 1997 m. balondė 28 d.) - Venesoelas arkitekts (liaudėis meistros), teisies, ūkėninks, kuolektīva veikies, pasakuorios. San Rafael de Mukučiesa kuoplīčės, pašvēstoos Koromota Dieva Muotėnā, autorios. Anuo īvests arkitektūrėnis stėlios īr vėins žėnomiausiu Venesoelas Andūsė. Tepuogi ons pastatė da kelet mažesniū kuoplītieliu.
Šakotė
Šakotė - stala rakonds, skėrts so ana ėsmėigtė ė jiestė naskīstos jiedios.
Juan Félix Sánchez
Gėmė San Rafael de Mukučiesė, vėitėnie Beninja ė Vėsentas Sančesu šėimuo. Bengės vėdorėnė muokīkla stodėjava žemės ūki. Vėsa sava gīvenėma praleida sava miestalī, ož ano robežė bova ėšvīkės tėktās tvarkīdams vėituos kuolektīva, katruo pirmėninko bova 1929-1933 m., rēkalos. Uorganėzava aliektras īvedėma ī San Rafael de Mukučiesa. Apsėženėjė Epifanėjė Chil. Paskum persėkielė ī Tisurės vėituove kalnūsė, kor pastatė kūlėnė kuoplīče nenauduodams cėmenta. Ana palėka regėjuona arkitektūrėnio paminklo.
Šakotė
Klasėfėkacėjė
Kateguorėjė:Rakondā
Juan Félix Sánchez
Mėrė solaukis 96 metu, palaiduots sava patė statītuo kuoplītiuo.
Šakotė
Klasėfėkacėjė
Essbesteck
Juan Félix Sánchez
Apdoveniuojėmā
thumb|left|200px|Tisurės kuoplīčė
Pažvelsis (Endrė̄javs)
Pažvelsės - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Endrė̄java seniūnėjuo.
Juonotē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 698 žmuonis.
Pažvelsis (Endrė̄javs)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniu, vuo 2011 m. - 17.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Juonotē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Bėtės
thumb|250px|Bėtės renk medo
Mėslījama, ka bėtis prėjonkė kažkor Pėitū Azėjuo, aba Afganėstanė. Bėtiu medu mėnavuo jau senuobės šomerā.
Bėtis gīven šeimuom, katrūsna prėgol tūkstontē vabzdiū. Šeimuo būn trejuopė gīvē: bėtalės darbėninkės, bėtėnā ė bėtis muotėnielės. Darbėnėnkės skraidiuo ė renk nektara, dėrb medo, dėrb aulios, keravuo bėtiu lervas. Bėtėnā gausėnas so muotėnielė, katra atved vėsas naujės bėtis. Muotėnielė par vėsa šeima īr vėina, a bėtėnā šeimuom neprėgol ė skraidiuo liuosā.
Bėitės darbėninkė gīven aple mienesi, bat tas, katras lėik žėimuotė, ta būn lėgė pavasarė. Vuo muotėnielė gīven keleta metu.
Bėtis nu sena liuob gīventė mediu drevies. No žmuogus anuom dėrb vėsuokius aulius. Anūs bėtis padėrb vaška kuorios, katrūs augėn lervas. Bėtis prėveiz auli ėr eš mediu sakū dėrb pėkė, katruo ožkaiša aulė skīlės.
thumb|left|240px|Bėtis ont kuorė Kumet bėtis jau nab’telp aulī aba drevie, anas ožsėaugėn naujū muotėnieliu vuo so senāja padėrb spėitiu ėr ėškrėdosės ėišk naujės vėitas.
Vasara bėtis ėš žėidū nektara dėrbėn medo. Anas gal noskrėstė nu aulė nat kelis kėliuometros. Kāp rond naujė nektara, bėtės savuotėškā šuok ė tēp paruod kėtuom bėtim, kap rastė naujė kvietka.
Bėtės, kumet īr prėspausta aba gėn auli, skaudē gel. Sīkio so sava gelounio bėtės sodraska sava skėlvė, tudie nomėra. Bėtėis gielėms tonkiausē nie pavuojings – īgelta vėita ėštėnst, pasuop ė praēn, no kāp īgel daug bėtiu aba jēgo žmuogus anuom īr alergėškos, tūmet gal būt ė smertės.
Šaltenē
Kateguorėjė:Vabzdē
Ožventė
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Blaise Pascal
thumb|150px| Blezos Paskalės (Blaise Pascal, 1623 m. bėrželė 19 d. – 1662 m. rogpjūtė 19 d.) — prancūzu fėluosuops, matematėks, fizėks. Atrada hedraulene presa veikėma prėncėpa, tēpuogė galėmībe baruometro mieruotė uora sliegi e sokūrė pėrma skaitlēvėma mašėna - Paskalėna.
Šiaudėnė (Akmenė)
Šiaudėnė - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Lietovuos Respoblėkas Vīriausībė
thumb
Šiaudėnė (Akmenė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 86 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Lietovuos Respoblėkas Vīriausībė
Lietovuos Respoblėkas Vīriausībė īr Lietovuos Respoblėkas ministru kabinets. Anou prigol ministros pėrmėninks, katros vaduovau Vīriausībės veiklā, ė ministerėjuoms vaduovaunontis ministrā. Daba vīriausībės vaduovo Ingrėda Šėmuonītė īr.
Ministerėjės
Lietovuo 14 ministerėju īr.
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos puolitėnė sėstema
Nogarē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Paukštakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 50 gīventuoju.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Grēžienā
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Lauksargiū seniūnėjuo. Anuo gīven 33 žmuonis.
Vapsa
thumb|250px|Vapsa
Dėtkūnā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 28 žmuonis.
Vapsa
Vapsa aba vapsos īr vabzdis, katros muokslėškaa prėgol plievēsparniu (Hymenoptera) būriō.
Svietė būn vėsuokiu vapsu – ė tuokiū, katras gīven pu vėina, ė tuokiū, katras gīven polkās. Nu bėtiu vapsas skėras nuognē tēvā parsmaugto skėlvio. Polkās gīvenōs vapsas īr rīškē geltuonā drīžoutas, sava lėzdos dėrbėnas paliepies, kūties, ont oukšta – sausūs, tomsiūs ė kaitriūs vėitūs. Anas nuognē trauk saldūs daiktā – ougienės, soltīs, prėsėrposės grūšės, vuobuolē, vīšnės, medos.
Vapsas kāp ė bėtės kond, no pu īkondėma nemėr. Īkondėms īr suopolings.
Grēžienā
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Vapsa
Anas nekāp bėtės medaus nerenk, no gaišėn kėtos vabzdios.
Kateguorėjė:Vabzdē
Dėtkūnā
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Apšriūtā
- gīvenvėitė Jorbarka rajuonė, Vėišvėles seniūnėjuo. Anuo gīven 19 prieteliu.
Kateguorėjė:Jorbarka rajuona gīvenvėitės
Žerebienā
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Žėbotė
thumb|200px|Žėbotės
Žėbotė (da palazdis, ) īr nedėdlis pavasarėnis mėškū augals. Prėklausa viedrīnėniu augalū (Ranunculaceae) šeimā.
Tas īr daugēmetis, 5-25 cm dėdloma augals trėskiautēs lapās. Žīdi onksti pavasarie, balondė-gegožė mienesēs. Žėidā melsvi, ale pasitaika ė baltū, fioletėniu. Aug medės pakluotie ė pamedies, saulietūs vėitūs.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Kvietkas
1935
1935 bova nakeliamė̄jė metā, katrėi prasided oterninkė.
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Žėliuonīs
Žėlionīs - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Shunsuke Kikuchi
Šunsukė Kikuči (1931-2021) – produktīvos japuonu kompozėtuorios ėš Hirosakė miesta. Ons īr sokūrės daug fuonėnės mozėkas tuokiems žėnuomiems anime filmams, kāp Dragon Ball ė Doraemon.
José Manuel Barroso
thumb|right José Manuel Barroso (g. 1956 m. kuova 23 d. Lisabuonuo) - Portugalėjės puolitėks. Dabartėnis Euruopas Kuomisėjės prezidėnts. Nu 2002 m. balondė 6 d. lig 2004 m. lėipas 29 d. bova Portugalėjės premjers. Nu 2004 m. lapkristė 23 d. Euruopas Kuomisėjės prezidėnts.
J. Barroso īr apsižanėjės ė tor trīs sūnos. Be gėmtuos puortugalu kalbuos rokounas onglėškā ė prancūzėškā. J. Barroso īr Portugalėjės suocēldemuokratu partėjės narīs.
Nūruodas
Barroso, Jose Manuel Kateguorėjė:Euruopas Sājonga
Ekiu
thumb|[[1498 m. auksa ekiu. Fuorma netaisīklėnga diel šmuotu apėpjuovėma (tēp liōb būt vuogems šmuots cedeliokū auksa.]]
Ekiu – Prancūzėjės auksa ė sėdabra cedeliokā cėdoromžēs. Nauoduotas lėgė pat VIII o.
Ekiu ožvadėnėms kėla nū herbėna atvaizda cedeliokė.
Nūruodas
Kateguorėjė:Cedeliokā
Doborātis II
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Formosa
Formosa ī miests Argentėnuo, prī Paragvajė opėis ėr Paragvajė robežiaus. Pruovincijės suostėnė ī. Formosuo gīven 198 tūkst. žmuoniū.
Kateguorėjė:Argentėnas miestā
Grėižpelkē II
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Lauksargiū seniūnėjuo. Anuo gīven 94 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Gegožėnė (Kiedainē)
Gegōžėne - Kiedainiu rajuonė, Vėlainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Pandemėjė
Pandemėjė īr dėdlesnis nekāp paprastas ožkretiamuos lėguos ėšplėtėms keliūs šalīs, keliūs žemīnūs vuo vėsam svietė.
Lorein Brakuo
thumb|upright|Brakuo [[1997 m.]]
Pandemėjė
Skaituoma, ka līgšiuolē žmuonėjė labiausē nusariuoje XIV o. Euruopuo kėlosė mara pandemėjė, nu katruos pasėmėrė 75–200 mln. žmuoniū. Žemaitėjė ė Lietova ne vėina sīki sariuojė mara ė kuoleras pruotrūkē.
Lorein Brakuo
Lorein Brakuo (, g. 1954 m. spalė 2 d.) ī italu kėlėma Amerėkas aktuorė.
Dėivuogala (Alšienā)
Dėivuogala - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Alšienu seniūnėjuo, ont kaire Dėivuogalas opelė kronta.
Pandemėjė
Kateguorėjė:Mikrobioluogėjė Kateguorėjė:Medėcėna
Lorein Brakuo
Tonkē liuob vaidintė krėmėnalėniūs kėnūs ė sėrjalūs.
Dėivuogala (Alšienā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 102 žmuonis.
Lorein Brakuo
Poikiausē ana ī žėnuoma ož sava vaidėnėma serjalė „Suopranā“, katram ana vaidėna Amerėkas italu mafėjės vada Antuonė Suoprana psėkuoluogė Dženifer Melfi.
Dėivuogala (Alšienā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Lorein Brakuo
Kateguorėjė:JAV aktuorē
Jakātē (Šėlalė)
Jakātē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Šėlalės suodnėška seniūnėjuo. Aukštiausės suodnas tašks - 172,5 metrā vėrš jūras līge.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 17 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Ėšdagā (Jorbarks)
Ėšdagā - gīvenvėitė Jorbarka rajuonė, Vėišvėles seniūnėjuo. Anuo gīven 13 prieteliu.
Kateguorėjė:Jorbarka rajuona gīvenvėitės
Kapienā
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Vėikšniū seniūnėjuo. Anuo gīven 347 žmuonis.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Viedarā
thumb|240px|Viedarā
Viedarā ī tuokis jiedis, katros taisuoms prīkemšont stuora kiaulės gruoba.
Viedarā būn bolbėnē aba kraujėnē.
I bolbėnius viedarus kemš bolbiu tarkius, i katrūs imaiša cėbolė, lašėnoku, droskas, pėpėru. Tūmet prikimštus gruobus sorėš ė kep pečiou.
Kraujėnē („joudi“) viedarā taisuomi ėš kroupu, somaišītu so kiaulės kraujo. Da panašos jiedis ī krovainis („kraujėnė douna“).
Kateguorėjė:Mēsuos jiedē Kateguorėjė:Žemaitiu jiedē
Slovienėjė
Slovienėjė o Slovienėjės Respoblėka īr valstībė centrėnė Euruopuo, pri Adrėjės jūras. Robežioujas so Italėjė, Austrėjė, Vengrėjė ė Kroatėjė.
Koltūra
Kateguorėjė:Euruopas valstībės
Lojė Pasters
thumb|200px| Lojė Pasters (Louis Pasteur, 1822 m. groudė 27 d. – 1895 m. siejės 28 d.) – garsos prancūzu kemėks, laikuoms vėino ėš mėkruobiuoluogėjės pardėnėnko.
Kateguorėjė:Prancūzėjės žmuonis Kateguorėjė:Kemėkā Kateguorėjė:Bioluogā
Lašėnē
Lašėnē ī jiedis, taisuoms ėš kiaulė̄nas rėibalū (taukū).
Būn sūdėti ė rūkīti lašėnē. Anūs pjaun paprastā ėš nogaruos ė šuonu skerdė̄nas, laika sūrėmė so droska, pėpėrās, česanago, laura lapās. Paskom rūka panašē, kap ė dešras.
Rūkītus lašėnius jied kap atskėra jiedi so douna, tepuogė anūm ded i zopes, kuopūstus, narėibė mēsa, lašėniu gabaliokus maiša i dešra, kindžioka, malta mēsa.
Stėprē apčirškinti maži lašėniū gabaliokā spėrgā ī. Anėi ī kap ožkols kiaušīnē, kleckam, šiopėniou, zopėm, vėrtėniam, skrīliam ė vairiem kėtiem jiedėm.
Ėš lašėniū da tėrpėn taukus (laju).
Kateguorėjė:Mēsuos jiedē Kateguorėjė:Žemaitiu jiedē
Katamarka
Katamarka (ėsp. Catamarca) o San Fernandā de Valje de Katamarka īr miests Argentinuo, pri Ambata kalna. Provincijės suostėnė. Tor 141 tūkst. prieteliu.
Kateguorėjė:Argentėnas miestā
Gelėndienā
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Paukštakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 30 gīventuoju.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Dokėškės
– gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Togs
Togs īr valstībė Vakarū Afrėkuo, pri Atlonta ondenīna. Robežioujas so Benino, Gana ė Nigerio. Anuo suostėnė ė patsā dėdliausis miests īr Lomė.
Istuorėjė
Senuobie Togs bova pu Benina cėvėlėzacėjės itaka. Paskum nu XV o. pri Toga krontū pradiejė lonkītėis euruopėitē ė vīkdėtė vergū prekība. Togs bova kolonėzouts tėktās XIX o. pabenguo vuokītiu, a paskum perėjė i prancūzu ronkas. Patapa liousos 1960 m.
miniatiūra|kairėje|250px|Sokodė miests miniatiūra|kairėje|250px|Toga kaims
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Tuorielka
Tuorielka (kėtāp liekštie, liekštė) ī rakonds i katrou ded jiedi. Ėš tuorielkas jiedis jiedams ī. Tuorielkas būn vėsuokiū skvarmu, aukštoma, gėloma, skersmėnė. Anuos būn keramėnės, plastmasėnės aba puopėrėnės.
Kateguorėjė:Rakondā
Šaltėškē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo, īr neeksluotounams muole sosėtelkėms.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 55 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
2018 m. lapkristė Rosėjės agresėjė prīš Okraėna
300px|thumb|right|Rosėjės laivs Don taranou Okraėnas laiva Yani Kapu
2018 m. lapkrėstė agresėjė prīš Okraėna - 2018 m. lapkristė 25 d. notėkėms, kūmat Rosėjės kariauna ožpoulė Okraėnas laivos plaukosios par terp Rosėjės ė Okraėnas asontė Kerčė sāsiaurė. Rosėjės kariauna taranava Okraėnas laiva ė jiemė šaudīt i Okraėnas laivos. Ton pasēkuo bova sožėistė 6 Okraėnas jūrėivē, Rosėjė ožgroubė trejos Okraėnas laivos ė pajiemė ė areštava ton laivū jorėivios.
Pasēkas
Rosėjės agresėjės prīš Okraėna pasēkuo sorengts grēts JT puosiedis. Okraėnas Prezėdents devė Okraėnas parlamentou, Akštiausē Radā, siūlėjėma ėvest kara stuovė. Okraėnas Rada patvėrtėna kara stuovė 30 dienū Okraėnas regėjuinūs asontius šalėp Rosėjės sėinas, šalėp Muolduovas Padnestres regėjuona ė šalėp jūras.
Šaltenē
Kateguorėjė:notėkėmā
Leipgėrē (Jorbarks)
Lėipgėrē - gīvenvėitė Jorbarka rajuonė, Vėišvėles seniūnėjuo. Anuo gīven 22 prietelē.
Kateguorėjė:Jorbarka rajuona gīvenvėitės
Gīvuolē
ī gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Vėikšniū seniūnėjuo. Anuo gīven 323 žmuonis.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Gordon Brown
thumb Gordons Brauns (James Gordon Brown; g. 1951 m. vasarė 20 d. Škuotėjuo) - dabartėnis Jongtėnės Karalīstės premjiers. Leiborėstu partėjės pėrmėninks. 2007 m. bėrželė 27 d. pakeitė lėgtuolėnė premjiera Tony Blair.
Brown
Tompā (Kauns)
Tompā - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Alšienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Stagē
Stagē - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Gėralė (Kiedainē)
Gėrele - Kiedainiu rajuonė, Vėlainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Duotnovuos seniūnėjė
thumb|Duotnovuos seniūnėjė thumb|180px|Duotnova Duotnovuos seniūnėjė - seniūnėjė Kiedainiu rajuona vėdorē rītūs, centros - Duotnova. Pluots: 138 km², gīv. - 4758 (2011 m.), gīv. tonkoms: 42,7 žm./km².
Kėtė kaimā
Kateguorėjė:Kiedainiu rajuona seniūnėjės
Jokūbātē (Šėlalė)
Jokūbātē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Šėlalės suodnėška seniūnėjuo, ož 3 km i pėitvakariū šmuota nū Šėlalės miestalė. Suodnas aukštiausė vėita 107,4 metra vėrš jūras līge.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 69 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Brazavilis
Brazavilis ī Kuonga Respoblėkas suostėnė ė pats dėdliausis miests. Ons ėšsidiestė̄s ont Kuonga opėis kronta, prīšās Kinšasa.
Istuorėjė
Miesta 1880 m. ikūrė prancūzū keliautuos Pjers Savonjans de Braza.
Kateguorėjė:suostėnės
Mauritanėjė
Mauritanėjė īr valstībė Šiaurės Afrėkuo. Tor robežio so Vakarū Sachara, Alžīro, Malio, Senegalo. Tēpuogė ana ėš vakarū skalaun Atlanta ondėnīns. Suostėnė Noakštuots īr.
Zars ciela šali ožjėm Sacharas dīkīnė, tėktās pėitūs, šalėp Senegala opės ēn šmuotās savanas.
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Velėtkava
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Vaidatuonē
Vaidatuonēs šaukiamas šėtas suodas:
1929
1929 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ontradeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Krovainis
thumb|240px|Švediškos krovainis
Krovainis ī tuokis kepals so kraujom. Būs krovainis, ka kraujus so mėltās ė kresnuom somaiša.
Papjauta gīvuolė krauji liuob maišīs so mėižėniem kroupuom, rogėnēs mėltās, pramėiš ondenio. Krovainius liuob laikītė šaltā, kobėlė, „mēsuos kamaruo“, katruo stuov ė kobėlā so sūdīta mēsa. Tuokė „douna“ liuob valgītė biškioka pašildīta, pakepta ont taukū, ana ožvėlgīs rūgšto aba sampėlėnio pėino.
Kateguorėjė:Mēsuos jiedē Kateguorėjė:Kepalā Kateguorėjė:Žemaitiu jiedē
Kalienā (Tauragie)
Kalienā - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Lauksargiū seniūnėjuo. Anuo gīven 77 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Širšūns
thumb|250px|Širšūns
Širšūns aba širšouns, širšuons, širšūnė, širša īr vapsoms gėmėnings dėdlis vabzdis. Ons muokslėškā prėgol Vespidae šeimā.
Šėršūnės-muotėnielės kūna ėlgoms ī 25–50 mm, darbėninkė ė šėršūns-patėns īr mažesnė. Kūns īr rods, makaulė geltuona, skėlvis joudā ė geltounā drīžouts.
Gīvenėms
Šėršūns lėzda dėrbėn eš nasrās somalta medė ė kabėn anon medie drievie, ont šakuos, sėinas skīlie, ont oukšta: šėltuo, tomsiuo, sausuo vėituo.
Jiedis
Šėršūnā jied nektara, medu, ougu, vaisiu soltis ė mėnkštėma. Anėi tēpuogi gaišen bėtis, kėtos vabzdius ė anūs neš sava lervam. Širšūnā daug bėtiu pagaun, anėi jied ju mēsa ė ju medu.
Kondis
Šėršūnā īr smarkesnė kāp vapsas, no kond tėktās gindomėis. Īkondė anėi nemėr, tudie gal geltė kelėssīk. Kāp kond vėins šėršūns, tāp gal ožpoltė ciels polks. Rokounama, ka šėršūnā kāp dor, ta kāp so baisiausė īla – tas nie bėtėis kondis. No ons nie tāp tročings. Vierījama, ka žmoguo īspira dvīleka šėršūnu, ta ans nomiršta.
Kateguorėjė:Vabzdē
Eglītė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Vėlkdaubės
- gīvenvėitė Jorbarka rajuonė, Vėišvėles seniūnėjuo. Anuo gīven 4 prietelē.
Kateguorėjė:Jorbarka rajuona gīvenvėitės
Buožē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Paukštakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 5 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Kiaukā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 90 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Doborē (Zarasā)
Doborē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 8 žmuonis.
Ferma (Vėikšnē)
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Vėikšniū seniūnėjuo. Anuo gīven 318 žmuoniu.
Doborē (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Ferma (Vėikšnē)
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Bliuovā
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Alšienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Balsē (Akmenė)
Balsē - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Kīrs Dėdlīsis
Kīrs Dėdlīsis (590–576 m. pr. Kr. – 529 m. pr. Kr. sausis) bova Persėjės karalios, Akemenėdu imperėjės ikūries.
Anam karaliaunont Persėjė ožkariava Babiluonėjė, Medėjė, Lėdėjė, šėtēp ėšpliesdams šali nu Inda rītūs ligė Vėdoržemė jūras vakarūs. Pu smertėis anuo suosta paveldėjė sūnos Kambizos Ontrasis.
Kateguorėjė:Istuorėjė Kateguorėjė:Persėjė
Kitaro
Diskuograpėjė
1978 - Ten Kai/Astral Voyage/Astral Voyager/Astral Trip
1978 - In Person Digital
1979 - Full Moon Story/Daichi
1980 - Silk Road (a.k.a. The Soghdian Merchants on VHS)
1980 - Silk Road II
1980 - In Person Digital
1980 - Silk Road Suite
1981 - Silk Road III: Tunhuang
1981 - World of Kitaro
1981 - Ki
1982 - Millennia (garsa takielis filmou Queen Millennia)
1983 - Silk Road IV: Tenjiku/India
1984 - Silver Cloud/Cloud
1984 - Live in Asia/Asia Super Tour Live/Asia
1986 - Toward the West
1986 - Tenku
1987 - Light of the Spirit
1988 - Ten Years/Best of Ten Years
1990 - Kojiki
1991 - Live in America
1992 - Dream/Lady of Dreams
1993 - Heaven and Earth
1994 - Mandala
1995 - An Enchanted Evening - Live
1996 - Peace On Earth
1997 - Cirque Ingenieux
1998 - Gaia-Onbashira
1999 - Best of Kitaro vol 2
1999 - Thinking of You
2000 - The Soong Sisters
Kamštē (Tauragie)
Kamštē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Lauksargiū seniūnėjuo. Anuo gīven 59 žmuonis.
Kitaro
Diskuograpėjė
2001 - Ancient
Azam Ali
Azam Ali (gėmos 1970 metās Teheranė) īr persu dainėninkė. Ana gėmė Iranė, bat da maža būdama so tievās ėšvažiava i Indėjė. Tenās lankė terpatautėne muokīkla vuo paskum (1985 m.) ėšvīka i JAV.
Kitaro
Diskuograpėjė
2002 - Daylight, Moonlight in Yakushiji - Live
Azam Ali
Azam pradiejė lonkītė grajėnėma santūro pamuokas ė muokītuojė pauokatīta jiemė dainiuotė. 1996 metās Azam so Grego Eliso sokūrė grope „Vas“ katra bistrē tapa žėnuoma. Paskum Azam pradiejė solo karjiera, tepuogi so kelēs kėtās iranėitēs sokūrė gropė „Niyaz“. Tepuogi ana īr idainiavos garsa takeliu fėlmams.
Kitaro
Diskuograpėjė
2003 - Best of Silk Road
Azam Ali
Dėskuograpėjė
Solėnė:
Kitaro
Diskuograpėjė
2003 - Sacred Journey of Ku-Kai
Azam Ali
Dėskuograpėjė
So Vas:
Kitaro
Diskuograpėjė
2004 - Shikoku 88 Places
Azam Ali
Dėskuograpėjė
So Niyaz:
Kitaro
Diskuograpėjė
2005 - Sacred Journey of Ku-Kai Volume 2
Azam Ali
Dėskuograpėjė
So Roseland:
Kitaro
Diskuograpėjė
2006 - Spiritual Garden
Azam Ali
Dėskuograpėjė
Kateguorėjė:Mozėkontā
Kitaro
Kėtė albumā
Astral Voyage/Ten-Kai
Asian Cafe/Ashu Chakan
Stīvens Hilenbergs
thumb|Stīvens Hilenbergs, [[2011]] Stīvens Hilenbergs (, 1961 m. rogpjūtė 21 d. – 2018 m. lapkristė 26 d.) bova nuognē žėnuoms JAV moltėplėkacėniu fėlmu kūries ė jūru bioluogs. Ons dėdliausē ėšgarsėjė kap fėlmoka „Kempėnioks Plačėkelnis“ kūries.
Kitaro
Kėtė albumā
All Roads Lead To Rome
Stīvens Hilenbergs
Hillenburg
Kitaro
Kėtė albumā
Across The Karakum Desert
Across The Pamir
Deep Forest
Endless Journey
Freedom Chants
Healing Forest
Ninja Scroll (Soundtrack)
In Silent
In Search Of Wisdom
Journey To The Heart I
Journey To The Heart II
Journey To The Heart III
Journey To The Heart IV
Kaiso (Kitaro's World Of Music)
Karuna (Kitaro's World Of Music)
Mu Land
Mizu Ni Inorte
Morning Light
Music For The Spirit Vol. 1
Music For The Spirit Vol. 2
Music For The Spirit Vol. 3
Nile
Six Musical Portraits
Tamayura
Tento Chi
Tokusen 1
Tokusen 2
Tunhuang
Vertigo
Kateguorėjė:Japuonėjės kompozėtuorē
1895
1895 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ontradeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Skaistgėrė seniūnėjė
Skaistgėrė seniūnėjė īr Juonėškė rajuona vėdorė vakarūs. Cėntros īr Skaistgėris.
Kėžē
Kėžē - Kiedainiu rajuonė, Vėlainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Baublē (Akmenė)
Baublē - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 47 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Gaidelėškės (Zarasā)
Gaidelėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Pagenātē (Jorbarks)
Pagenātē - gīvenvėitė Jorbarka rajuonė, Vėišvėles seniūnėjuo. Anuo gīven 3 prietelē.
Kateguorėjė:Jorbarka rajuona gīvenvėitės
Svėrkontē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Vėikšniū seniūnėjuo. Anuo gīven 116 žmuoniu.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Avenida Paulista
thumb|300px|Avenida Paulista Avenida Paulista īr prestėžėnė gatvė Brazilėjės suostėnie San Paulė. Ėlgoms – 2700 metrū, platoms – 80 metrū.
Kateguorėjė:San Paulos
Dėlbšē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Paukštakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 4 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Fedėna
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Grībīnė
thumb|240px|Grībīnė
Grībīnė ī zopė, katra taisa ėš grību. Anā tink ė žalės, ė sliegtas, ė džiuovintas grības. Grībīnē pjausta tokiausē baravīkus, lapielaižės, šampinjuonus. Da prided bolbiu, muorku, cėboliu, sīkēs kroupu (rīžu, perlėniu), makaruonu, žuolīnu. Ožbalėn smetuona, pėino.
Grībīnė ī daugomuo Euruopas ė Rītū Azėjės šaliū jiedis.
Kateguorėjė:Zopės
Kalnėškē (Šėlalė)
Kalnėškē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Šėlalės suodnėška seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Dėgrē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Alšienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 52 žmuonis.
Vėrbals
Vėrbals ī tuokis rakonds, rēkalings mezgont. Tas īr ėlgs metalėnis (gal būtė ė plasmasėnis, medėnis, kaulėnis) vėrbs, katrou vėins gal smālos ī, vuo kėts – ožlėnkts. Mezgont ont vėrbala nera siūlu akis, ka tuos naėšbiegtom, ka laikītūs krūvuo.
Kateguorėjė:Rakondā
Varlēgīvē
Varlēgīvē, retsīkēs da vadėnamė amfibėjuom, īr stoumenėniu gīviu klasė. Vėsė ėšlėkė varlēgīvē prigol Lissamphibia subklasē. Varlēgīvē tonkē gīven pri ondėns, mėškūs, mediūs, pu žemė.
Varlēgīvē palē būrius tuoliau skėrstuomė šėtēp :
2022 m. bėrželė 13 d. doumenėm, īr žėnuoma 8479 varlēgīviu rūšiū, katrū tarpė 88% īr Anura. Varlēgīvė dėdoms gal būt terp 7,7 mm (Paedophryne amauensis) ė 1.8 m (Andrias sligoi), ale Perma čieso bova dėdesniū varlēgīviu - kūna ėlgoms galiejė prigautė 9 metros.
Lietovuo ė Žemaitėjuo īr 13 rūšiu varlēgīviu (dvė rūšė oudegoutu varlēgīviu ė 11 rūšiu beouegiu varlēgīviu).
Pėtaguors
thumb|150px|Pėtaguors Pėtaguors Samėitis (, 582 m. pr. Kr. – 496 m. pr. Kr.) bova juonienu mistėks, fėluosuops ė matematėks. Kadongė api anon omžėninku šaltėniu mažne nie, a katrėi ėšlėkė, bova parašītė praejos nemažā metu nu anuo smertėis, aple Pėtaguora teisėngas infuormacėjės, katrou galam vierītė, mizernā īr. Pėtaguora teuorema īr vėins žėnuomiausiu anuo ėšradėmu.
Kateguorėjė:Matematėkā Kateguorėjė:Senuobės Graikėjės fėluosuopā
Bostons
Bostons īr miests JAV, Masačusetsa suostėnė. Anamė gīven 617 594 žmuoniū.
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV miestā
Budrātē (Juonėškės)
Budrātē - Juonėškė rajuonė, Skaistgėrė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 35 prietelē.
Vėivėržienu seniūnėjė
Vėivėržienu seniūnėjė - seniūnėjė Klaipiedas rajuona pėitrītiūs, cėntros - Vėivėržienā.
Nūruodas
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona seniūnėjės
EuroBasket 2011
2011 metū Euruopas krepšėne čempėjuonats, aba sotrompėntā da vadėnams EuroBasket 2011 bova 37-s Fiba Europe rengiams Euruopas krepšėne čempėjuonats. Čempėjuonatā rongtīnės notėka Lietovuo, šešiuos arenuos, šešiūs miestūs. Lietovuos tas jau bova ontrs čempėjuonats, pėrmuojė lėika Lietovuo bova sorengts 1939 metās. Pėrmas dvė vėtas ožjiemosės kuomandas pakliōva i 2012 metū vasaras uolėmpėnius luošėmos.
Vėitas ožjimtas čempėjuonatė
Čempėjuonās palėka Ėspanėjė, fėnalė nugaliejos Prancūzėje.
Arenas
Kateguorėjė:Euruopas vīrū krepšėnė čempijuonatā
Medvėdā
Medvėdā - Kiedainiu rajuonė, Vėlainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Bernatkā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Naumalūnės
- gīvenvėitė Jorbarka rajuonė, Vėišvėles seniūnėjuo. Anuo gīven 10 prieteliu.
Kateguorėjė:Jorbarka rajuona gīvenvėitės
Zobrē (Akmenė)
Zobrē - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Lietovuos Seims
Lietovuos Seims īr Lietovuos Respoblėkas istatīmu leidamuojė valdė. Anam darbounas tėisiuogē ė slapto balsavėmo ketverīms metams ėšrinkts 141 Seima narīs.
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos Seimā
1889
1889 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ontradeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Ašvienā
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Vėikšniū seniūnėjuo. Anuo gīven 45 žmuonis.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Kregždienā
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Lauksargiū seniūnėjuo. Anuo gīven 35 žmuonis.
Baton Ružos
Baton Ružos īr miests JAV, Luizėanas suostėnė. Anam gīven 617 594 žmuoniū.
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV miestā
Kadarės
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Šėlalės suodnėška seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Ožogėris
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 29 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Krēvienā (Tauragie)
Krēvienā - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Lauksargiū seniūnėjuo. Anuo gīven 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Mozambėks
Mozambėks īr valstībė Pėitrītiū Afrėkuo. Robėžioujas so PAR, Svazėlando, Malavio, Tanzanėjė, Zėmbabvė. Tēpuogi skalaun Indėjės ondenīns.
Pagolbėnē
- gīvenvėitė Jorbarka rajuonė, Vėišvėles seniūnėjuo. Anuo gīven 12 prieteliu.
Kateguorėjė:Jorbarka rajuona gīvenvėitės
Gėrvīdėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Mozambėks
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Endrioškātē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Paukštakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 8 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Kemsē
Kemsē - Juonėškė rajuonė, Skaistgėrė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 77 prietelē.
Dėdlīsā Juomantū kūlis
link=Abruozdielis:Didysis_Jomantų_akmuo.JPG|right|thumb|250x250px|Dėdlīsā Juomantū kūlis Dėdlīsā Juomantū kūlis īr dėdlis kūlis Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo, Sorvėlū suoduo, pėitūsp nu Juomantū. Ons riuogsa Varniū parkė prī Juomantu medės pažintėnė kelė.
Nūruodas
Kateguorėjė:Kūlē Kateguorėjė:Telšiū rajuons
Japuonu kalba
Japuonu kalba (japuonėškā: 日本語 [Nihongo]) - šnekamuojė ė rašuomuojė kalba, tonkē vartuojama Japuonėjuo, tēpuogė - Havajuos, glabnuo JAV dalie, Pėitu Amerėkuo (ipač Brazilėjuo, Perūjuo). Anō ruokounas ėš vėsa 130 mln. žmuoniū ė īr vėina labiausē paplėtosiu kalbū sviete.
Japuonu rašts
Japuonu rašts īr dėdlē sodėtings: anie raša trėm šrėftās: kandžė, hiragana, katakana. Kandžė atkeliava ėš Kėnėjės.
Nūruodas
Kateguorėjė:Kalbas Kateguorėjė:Japuonėjė
Tonėsos
Tonėsos īr valstībė Šiaurės Afrėkuo, pri Vėdoržemė jūras. Robežioujas so Alžīro ė Lėbėjė. Anuo suostėnė ė patsā dėdliausis miests īr Tonėsos.
Geograpėjė
Dėdle dali šalėis ožėm dīkomas. Īr neaukšts Atlasa kalnū šmuots.
thumb|left|250px|Tonėsa dīkīnės thumb|left|250px|Tvėrtuovė Sfaksa miestė
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Garadauka
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Jaskātē
Jaskātē - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 9 prietelē.
Kūjagalvē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Alšienu seniūnėjuo.
1878
1878 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ontradeinī.
Kūjagalvē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Puolitėnė partėjė
Puolitėnė partėjė - pėlėitiu gropė, susbūrosė i specėfėnu uorganįzacėje, katruos pagelba anie sėik dalīvautė priėmont puolitėnios sprendėmos ė palaikītė tam tėkra ideuoluogėje, aba sosvėinėjosė tam tėkrū specėfėniu ėnteresu pagrėndo. Partiju pagrėndėnė paskėrtis īr rėnkėmu būdo igautė galėmībe sodarītė vīriausībe ė igīvendėntė sava puolitėnes nūstatas.
2008 m. rogpjūti Lietovuo bova 41 iregėstrouta partėjė.
Tēpuogė veiziekat
Kateguorėjė:Puolitėka Kateguorėjė:Organėzacėjės
Katlietā
thumb|245px|Katlietā
Katletā ī tuokis mēsuos jiedis, nuors panašē gal taisītė ėr ėš žovėis, paukštė̄nas, rīžu, grību, bolbiu.
Katlietus taisa tap: i malta mēsa ded žalius kiaušius, pėinė aba ondenie mirkīta batuona, pīraga aba džioviesiu, kapuotu cėboliu aba česnaga, pėpėru, droskas. Tūmet vėskon sovoliuoj terp delnū ė kep alėjou aba taukūs ont petelnės. Jied katlietus so bolbėm, bolbiu potra, mėrkalo.
Žuodis „katliets“ pariejė nug prancūzu côtelette, katros rēšk „šuonkaulis“ ba senuobie Euruopuo tas jiedis bova tėktās mēsa so šuonkaulio.
Kateguorėjė:Mēsuos jiedē
Estėjės vieleva
thumb|250px|[[Vaizdas:FIAV 110100.svg|23pxEstėjės vieleva, pluotis ė ėlgis santykis 7:11]]
Estėjės vieleva - Estėjės valstībės vieleva. Ana īr trijū spalvū vieleva, sosėdara ėš trijū huorėzontaliū joustū – žīdruos (vėršou), jouduos (par vėdorė) ė baltuos (apatiuo).
Kateguorėjė:Vielevas Kateguorėjė:Estėjė
Žardelē (Jorbarks)
Žardelē - gīvenvėitė Jorbarka rajuonė, Vėišvėles seniūnėjuo. Anuo gīven 17 prieteliu.
Kateguorėjė:Jorbarka rajuona gīvenvėitės
Bėrbilėškė
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Vėikšniū seniūnėjuo. Anuo gīven 11 žmuoniu.
Vėivėržienā
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo, anuos centros. Anuo gīven 964 žmuonis.
Miestalės īr radialėne plana, īr 16 gatviu. Nu 2005 m. čė vėik gėmnazėjė, gėmnazėjės ėstuorėjės moziejos. Tēpat čė dėrb pašts (kuods LT-96026), ambolatuorėjė, vaistėnė, puolėcėjės ėgalioutėne būstėne. Īr Ruomas katelėko bažnīčė (Šv. apaštuola evangelėsta Mata).
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Vėinronkē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 47 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Lėlėškes
Lėlėškes - Juonėškė rajuonė, Skaistgėrė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 5 prietelē.
Peliednagē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1039 žmuonis.
Juogaudā
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Paukštakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 48 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Krēvē (Šėlalė)
Krēvē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Šėlalės suodnėška seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Argentėnas nacionalėnė krepšėnė rinktėnė
Sudietes 2008 m. Olimpinies žaidīnies
Kateguorėjė:Krepšėnė rinktėnės
Ogasta
Ogasta īr miests JAV, Meina suostėnė. Anam gīven 617 594 žmuoniū.
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV miestā
Imonėnė sėstema
Imonėnė sėstema īr muolekoliu, lōsteliu ė audėniū vėsoma, katra nulem imuniteta. Īr tuokės imonėnės sėstemas lōstelės:
Kateguorėjė:Medėcėna
Buobuėna
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Vėikšniū seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Macėjauskā
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Alšienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Jaskaitu suodna
Jaskātu kaimalės - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 5 prietelē.
Garsos
Garsos doju, skīstiu, kėitū kūnu) mekanėnē kustiejėmā, katrėi sklind banguom (vadėnamas akustėnės bangas).Anuos pagaunamas bestoboriu (vabzdiū) ė storborėniu (iskaitont žmuogo) klausuos organās.
Neapglošės žmuogos gal gėrdietė nu 16 Hz ligė apie 20 kHz dažnė garsa (so omžiom dijapazons siaurie), ale kėtū gīviu klausuos dažniu dijapazons stėprē platiesnis īr. Mažesnė nekāp 16 Hz dažnė akustėnės bangas vadėnamas infragarso īr, dėdlesnė nekāp 20 kHz dažnė – ultragarso, vuo ėšvės dėdesnė nekāp 109 Hz – hipergarso.
Gudžiūnu seniūnėjė
Gudžiūnū seniūnėjė - seniūnėjė Kiedainiu rajuonā patiuo šiaurie, centros - Gudžiūnā. Pluots: 93,5 km², gīv. - 2320 (2003 m.), giv. tonkoms: 24,8 žm./km².
Gamta
Dalės seniūnėjės īr Nevieže žemoumuo, bet rītūs perēn ī Rītū Žemātiu plīnaukšte (aukštės lėgė 113 m, aukšteuse rajuona vėita). 2/3 terėtuorėjes - dėrbama žemė; īr mėšku (Gudžiūnu ė kt.).
Ūkės
Domėniuo žemės ūkės (dėrb ŽŪB "Nemunas"), mėšku versls.
Macėjauskā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Grebenėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
1867
1867 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ontradeinī.
Grebenėškės
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
1867
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Kuošelīna
Kuošelīna ī mēsuos jiedis, katra taisa ėš kaulu soltėnė ė mēsuos šmuotu. Pradiuo ėšverd kaulus so mēsuos šmuotelēs (tonkiausē kiaulė̄nas, bet tink ė kėtuokė mēsa). Ėš kaulu smegenū ėšēn tuokė medega, nū katruos vėrals paskom kist. Ėšvėrus, kaulus ėšjiem, nūgrond mēsa ė soded apent i vėrala, ė tūmet pastata šaltā, ka sokėitietom.
Mažrimā
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Šėlalės suodnėška seniūnėjuo.
Vėsata
thumb|240px Vėsata īr begalinis kosmuosa erdvielaikis, so ten esontė energėjė ė materėjė. Vėsata skėrstoma i stebėmajė ė teorėnė. Vagol Dėdliojė spruogėma teuorėjė vėsatuos omžios īr aple 13,7 mlrd. m. Tėk nedėdlė vėsatuos dali sodara žvaizdies ė kėts atuomėnis materėjals, a vėsks kėts īr naveizėmasės materijals ė tamsiuoji energėjė. thumb| left|Universum - C. Flammarion, Holzschnitt, Paris 1888, Kolorit : Heikenwaelder Hugo, Wien 1998
Alsakelē
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Izraelis
Izraelė Valstībė – žīdu valstībė Artėmousiūs Rītūs, Vėdoržemė jūras rītūs. Izraelis tor robežio so Libano, Sėrėjė, Juordanėjė, Egėpto.
Vėsata
Kateguorėjė:Astruonuomėjė
Kuošelīna
Kateguorėjė:Mēsuos jiedē
Oplonkis
Oplonkis  – gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Lauksargiū seniūnėjuo. Anuo gīven 56 žmuonis. Šalėmās telkša Malūnežeris, stuovi senuobėnė melnīčė.
Artėmė̄jė Rītā
thumb|300px| Artėmė̄jė Rītā – istuorėnis ė koltūrėnis regiuons terp rītėniu Vėdoržeme jūras krantū ė Persėjės ilonkas (Vėdorėniu Rītū). Artėmė̄jė Rītā īr dalis Azėjės žemīna, tēpuogė tam regiuonou dažnā prėskėrama dalis Šiaurės Afrėkas.
Izraelis
Geuograpėjė
Šalis īr šalėp Vėdoržemė jūras, Artėmū rītū regėjuonė. Dėdliausės miests īr Tel Avivs.
Alsakelē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 21 žmuogos.
Artėmė̄jė Rītā
Tēpuogė veizieket
Kateguorėjė:Azėjės regijuonā
Oplonkis
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Mažrimā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniū.
Alsakelē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Gėlioškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Izraelis
Admėnėstracėnis soskėrstīms
Izraelis ėšdalīts i 6 apskrėtis:
Gėlioškės
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Izraelis
Akanuomėka
Izraelis ī glabnos Svieta teknuoluogėju cėntros. Valstībė truopně pagelbie muokslou.
Žmuonis
2020 m. šalie 74,24% šalėis gīvėntuoju bova žīdā, 20,95% arabā, vuo palėkė 4,81% pruocėntu - kėtas tautībės, iskaitont žīdos, katrėi tuokēs nie palē vieras istatīma.
Baltopienā (Jorbarks)
Baltopienā - gīvenvėitė Jorbarka rajuonė, Vėišvėles seniūnėjuo. Anuo nagīven prietelē.
Izraelis
Terptautėnē santīkē
Izraelis īr ožmezgės dėplomatėnios santīkios so 164 JTO valstībė ėš 192.
Golbėnė (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Izraelis
Karioumenė
Izraelis tor poikė karioumėne, katra vėina geriausiu Svieta karioumeniu īr. Karioumenie tarnība atlėktė tor kuožnos šalėis pėlėitis žīds.
Nūruodas
Kateguorėjė:Azėjės valstībės Kateguorėjė:Izraelis
Baltopienā (Jorbarks)
Kateguorėjė:Jorbarka rajuona gīvenvėitės
Vegerē (Papėlė)
Vegerē - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 56 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Expo 2023
Expo 2023 ī terptautinė paruoda, katra nūtėks terp sausė 1 d. ė kuova 31 d., terptautėnė paduoda vīks Argentėnas suostėnie Buenas Airiūs.
Tema
Paruoduos tema “Muokslos, inuovacėjės, mens ė kūrībingoms žmuogaus vīstėmous. Kūrībėnės indostrėjės alektruonėnie somplaikuo”. Tema būs vīstuoma terp 2023 m. sausė 15 ė balondė 15 d.
Šaltenē
Kateguorėjė:notėkėmā
Ramuoškē
Ramuoškē - Juonėškė rajuonė, Skaistgėrė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 71 prietelės.
Gruobīnė
Gruobīnė ī zopė, katra verd ėš traukintu gruobu. Ana taisa ėš jautė, kiaulės aba avėis gruobu ė skrondė šmuotu. Anėi tora būt gerā ėšplautė. Kap ė kėtas zopės, ana gardėn laura lapās, pėpėrās, droska, kėtās pagardās, ded muorku, bolbiu, sīkēs mēsuos kokoliu. Jiedama so douna.
Lėnkėjuo gruobīnė ī tautėšks jiedis, šaukiams „flaki“.
Kateguorėjė:Zopės
Piežātē
(, vuok. - Pöszeiten) - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 374 žmuonis.
Miestalie īr pradėnė muokīkla, pašts (LT-96023), bėbliuotėka.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Švedkalnis
Pėliekalnis stuov paskėram kalnė Gelžopė kairiam krontė, plataus slienė kraštė. Šlātā statē, aple 11 m aukštoma.
Žėlotē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Lauksargiū seniūnėjuo. Anuo gīven 39 žmuonis.
Švedkalnis
Pėliekalnis apaugė̄s retuokās medēs ī, katrėi vėituom nūkirsti ī.
Žėlotē
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Švedkalnis
300 m i vakarus stuov kėts, Šioraičiu II pėliekalnis (Jakštėinės kalns). Vakarėnė pašlātie, 0,5 ha pluotė ī bovosės suodas vėita.
Nūruodas
Kateguorėjė:Žemaitėjės pėlēkalnē Kateguorėjė:Rėitava savėvaldībė
Gėrėninkā I (Kauns)
Gėrėninkā I  - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Alšienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 87 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Buoguslavs
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Vėikšniū seniūnėjuo. Anuo gīven 45 žmuoniu.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Švėntuojė Petra bazilėka
thumb|200px| Šventuojė Petra bazilėka Vatėkanė īr glabna Ruomas Katalėku Bažnīčės švėntuobė Ruomuo, Vatikana miesta valstībie, vėina ėš ketoriū Ruomas bazilėku, dėdliausė svieta katalėku bažninčė, pavadėnta pėrmuojė puopīžiaus, Apaštala Petra vardo.
Pėrma bazilėka dabartėnie Švėntuojė Petra aikštie 324 m. pabūdavuojė pėrms krėkštiuonis Ruomas imperatuorios Kuonstantėns.
Kateguorėjė:Bazilėkas Kateguorėjė:Vatikans
Marlena Dītrich
thumb|250px|Marlena Dītrich (1951)
Marlena Dītrich (Marlene Dietrich; 1901 m. groudė 27 d. – 1992 m. gegožės 6 d.) bova vuokītiu kėlėma amerėkėitė aktuorė ė dainėninkė. Tepuogė īr laikuoma pėrma vuokītiū aktuorė, katra palėka dėdlē siekminga aktuorė Huolėvodė.
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV aktuorē
Joknē
Joknē - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 5 prietelē.
Orbuonātē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 32 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Jouzapava (Zarasā)
Jouzapava - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Juonėkā (Plongė)
Juonėkā īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Paukštakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 23 gīventuojā.
Jouzapava (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Smaladaržės
- gīvenvėitė Jorbarka rajuonė, Vėišvėles seniūnėjuo. Anuo nagīven prietelē.
Kateguorėjė:Jorbarka rajuona gīvenvėitės
Juonėkā (Plongė)
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Labūnava
Labūnava - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Ėsėkūruos šalep Neviežia ėr Baropės opiu. Pra Labūnavu ein' kelės Kiedainē-Babtā.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 939 žmuonis.
Lėnkėjės vieleva
right|thumb|250px|[[Abruozdielis:FIAV 111000.svg|20px Pruopuorcėjės 5:8]] right|thumb|250px|[[Abruozdielis:FIAV 000110.svg|20px Pruopuorcėjės 5:8]]
Lėnkėjės tautėnė vieleva – statiakompė skvarmas, padalinta i dvė vėinuoda aukštė golstė joustė – vėršoutėnė jousta īr balta, vuo apatėnė – rauduona.
Kateguorėjė:Vielevas Kateguorėjė:Lėnkėjė
Elvis Preslis
thumb|right|150px Elvis Prėslis (g. 1935 m. sausė 8 d. - m. 1977 m. rogpjūtė 16 d. Mėmfie) nuognē žīmus JAV dainėninks ė aktuorios, ruokenruola karalios.
Ans sava ėspūginga karjiera pradiejė 1956 m. pasėrašės sotarti so Rca records, a lėg tol ans bova tėk paprasts šuoperis. Prėslis ėšlaida daug svieta līgė hitū, toriejė milijuonus gerbieju vėsom svietė, padarė trevoliucėjė tūmetinē mozėkuo. Bat ans toriejė šmuota svēkatas biedu, vartuojė narkuotėkus ė pasmirė nūg šėrdėis smūgė.
Ī Elvė gerbiejū, katrė tikė ka ans īr gīvs, bat ons ī pasėkavuojės nū žėniēsklādas ė gerbieju.
Presley Presley Presley
Stepuonėškē (Tauragie)
Stepuonėškē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Lauksargiū seniūnėjuo. Anuo gīven 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Ernestos Rezerfuords
Ernestos Rezerfuords (Ernest Rutherford, 1871-1937 m.) – fizėks, vėins ėš brandoulėnės fizėkas pradėnėnku, Nuobele premėjės laureats.
Kateguorėjė:Onglėjės fizėkā Kateguorėjė:Nuobele premėjės laureatā