cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kninga
Kningu mīlietuos paprastā vadėnams bėbliuofėlu, kningu kuolekcėjė – bėbliuoteka.
Labūnavas tvankinīs
thumb|240px Labūnavas tvankinīs īr Kiedainiu rajuonė, Peliednagiu seniūnėjuo, ont Baropės opės (ė anuos ėntaka Miekluos). Pluots 114 ha. Giliausė vėita 7,6 m. Ont ožtvankuos irengta hidroalektrinė. Labūnavas tvankinīs irengts 1977 m. Pri anuo stuov šėtė kaimā: Ansānē, Serbėnā, Sėtiounē, Labūnava, Pamieklē.
Paskerdūmioks
Paskerdūmioks - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 6 prietelē.
Bėrželė 25
Bėrželė 25 dėina īr 176 metu dėina (kelamasēs metās - 177) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Perluojė
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo gīven 744 žmuonis.
Istuorėjė
Šalėp miestalė rasta XI omžiaus kapavėitiu. Pėrmuojė lėika Perluojė mėnavuojama rašītėniūs šalteniūs 1378 m., čė bova Lietovuos konėgaikšte dvars. XV omžiaus pradiou pastatīta vėina pėrmūju Lietovuo bažnīčiu.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Matėškė
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Lėntvare seniūnėjuo.
1999
1999 - nakalāmė̄jė metā, katrėi prasėded pernīčie. Tēpuogė:
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Matėškė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Petrātē (Kiedainē)
Petrātē - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 9 prieteliu.
Ašva
Ašva īr opės Mažeikiu rajuonė; Vadakstės ėntaks. Partek par Mėižiū ežera, Ašvienu, Suovaitiu, Leckavas suodnas.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis Kateguorėjė:Mažeikiu rajuons
Ruokėškė rajuons
Ruokėškė rajuons - rajuons Paneviežė apskrėtie. Rajuonė gīven 40 690 žmuoniū.
Seniūnėjės
Kateguorėjė:Lietovuos rajuonā Kateguorėjė:Paneviežė apskrėtės
Godē
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo gīven 400 žmuoniu.
Vėik Gudiu pagrėndėnė muokīkla, pašts, kuoplīčė.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Torkėjė
Torkėjė (Torkėškā: Türkiye) īr valstībė Vakarū Euruopas, šalėp Vėdoržemė ė Jouduosės jūras. Robežiounas so Grozėjė, Armienėjė, Azrbaidžiano, Irano, Irako, Sėrėjė, Graikėjė ė Bulgarėjė.
Geuograpėjė
97 % Torkėjės īr Azėjuo, vuo palėkė 3 pruoc. īr Euruopuo. Azėjėnės šalėis šmuots vadėnams Anatuolėjė.
Galėrėjė
Kateguorėjė:Euruopas valstībės Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Otenuos rajuons
Otenuos rajuons - rajuons Otenuos apskrėtie. Rajuonė gīven 49 011 žmuoniū.
Dėdliausės gīvenvėitės
Kateguorėjė:Lietovuos rajuonā Kateguorėjė:Otenuos apskrėtės
Torkmienėstans
Torkmėnistans o Torkmienėjė īr valstībė Vėdorė Azėjuo, pri Kaspėjės jūras. Robėžioujas so Irano, Ozbėkistano, Kazakstano ė Afganėstano.
Admėnėstracėnis soskėrstīms
Torkmienėstans ī centrėnes Azėjės valstībė.
Nūruodas
Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Brigitte Bardot
thumb|210px|Brigitte Bardot, 1968.thumb|210px|Brigitte Bardot, 1962. Brigitte Bardot, Brėžėt Barduo (g. 1934 m. siejės 28 d.) — Prancūzėjės aktuorė, bovėss muodelis, dainėnėnkė ė kuovuotuoja ož gīvūnu teisės.
Fėlmuografėjė
Kateguorėjė:Prancūzėjės aktuorē
Margarava
- Alītous rajuonė, Alītaus seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Klaipėda (dėinroštis)
right|Klaipėda
Klaipėda  (aba Klaipieda) dėinroštės, ėinontės Klaipiedas miesti ė apskrėtie, spauzdėnams Klaipieduo. Nu 1945 m. leidams Sovetskaja Klajpeda laikrošės roso ruoduo, o nu 1950 m. šalip pradėits lėistė lietoviu ruoduo.
Nuoroudas
"Klaipiedas" tėnklopės (lietoviu kalba).
Vākiū Lauks
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Laukovas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Sena Rūda
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Kazlu Rūduos seniūnėjuo.
Viejė energėjė
thumb|300px|Viejė malūnā Neuenkėrchene, [[Vokėitėjė|Vokėitėjuo.]]
Pėivėninkā
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Laukovas seniūnėjuo.
Sena Rūda
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniū.
Pėivėninkā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Nedzėngė
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo gīven 288 žmuonis.
Vėik muokīkla, stuov Šv. Trejībės bažnīčė, šalėp kaimalė īr Nedzėnge ežers.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
1998
1998 - nakalāmieji metā, katrie prasided ketvėrtadeinī. Tāp pat:
Viejė energėjė
Viejė energėjė - viejė, kāp uora košiesėnas energėjė. Apskaitiliuota, ka 1-3 pruoc. ī Žemė atēnontiuos Saulės energėjės, palėikta viejė energėjė. Viejė energėjė diel uora trėntėis palėikta uora šėloma.
Ožokolpis
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Lėntvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Viejė energėjė
Viejė energėtėka
Viejė energėtėka īr vėina ėš dėliausē sergontiu aplėnka energėtėkas ruošiu. Vieje energėjė palėkta alektras energėjė, panaduojos viejė malninčes. 2005 m. viejė energėjė sodarė 1 pruoc. (aba 58 982 MW) vėsuos sviete ėšdėrbtuos energėjės.
Viejė energėtėka Svietė
Vėsos ėnstaliouts magtīngoms sodara aple 73,904 MW. Euruopuo sokoncentrouta aple 65 pruoc. vėsu svieta magtīngomo (2006 m. doumenim). Vėsam svietė viejė energėjuos panauduojėms īr pradėnie stadėjuo, bet ėgaun augėma pagēti. Nu 2000 lėgė 2006 m. svieta generoujams enerėjuos puotencėjals ėšauga 4 lėikos, nekatuos valsībies (Ėspanėjė ė Danėjė) vieja energėjė ėšdėrb aple 10 pruoc. ė daugiau valsībes energėjuos ėšdėrbėma. Svieta vieja energėjuos asuocėjacėjė pruognozou, ka 2010 metās vėsam svietė būs ėnstaliouta 160 GW vieja energėjuos puotencėjala.
Dėliausē ėnvestava ė vieja energėtėka Vuokėitėjė, Ėspanėjė, JAV, Indėjė ė Danėjė. Danėjė īr magtīngiause vieja torbėno ėšdėbieje, vīstontė ton srėtė nu XX omžiaus 8-uojė dešīmtmetē, kumet nosėstatė tėkslo ėšdėrbt 50 pruoc. sava alektras energėjuos ėš vieja. Danėjė īr 5-uojė vėituo vagol vieja energėjuos ėšdėrbėma, bet tėk 56-uojė vėituo vagol alektras energėjuos nauduojėma svietė. Danėjė ė Vuokėitėjė īr dėdliauses dėdliuju (nu 0,65 lėgė 5 MG) viėja torbėnu eksporoutojės sviete.
Vuokėitėjė īr dėliause vieje energėjuos ėšdėrbieja svietė (28 pruoc. svieta vieja energėjės ėšdėrbėma, kas sodara 7,3 pruoc. Vuokėitėjuos energėjuos ėšdėrbėma). Vuokėitėjuo vėik 18600 vieja torbėno, katrū dėdliuojė dalės šalėis šaiurėnie posie.
2005 metās Ėspanėjuos vėriausībe nostate tėkslo lėgė 2012 m. pasiektė 20 000 MW vieje energėjuos magtīngoma.
Viejė energėtėka Lietovuo
Lietovuos viejė alektrėnės 2008 m. sausė 1 d. Lietovuo dėrba šėtas viejė alektrėnės (magtīngoms MW)
Bėrželė 28
Bėrželė 28 dėina īr 179 metu dėina (kelamasēs metās - 180) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Viejė energėjė
Viejė energėtėka Lietovuo
Lietova tor magtīnga vieja energėjės puotencėjala, panašo ė ton, katrou tor Vuokėitėjė ė Danėjė. Vagol Euruopas rekontrokcėjės ė vīstėma banka skaitliavėma pėlns Lietovuos vieja energėjės puotencėjals sodara aple 500 MW.
Bėrželė 28
Smertis
Kateguorėjė:Dėinas
Viejė energėjė
Viejė energėtėka Lietovuo
Torėms Lietovuos vieja energėjės puotencėjals nier ėšnauduojams pėlnā. 2006 metās veike 37 alektrėnės, katru magtīngoms sodare 54,94 MW (ėšnauduodjama mīzerna mažas aple 10 pruoc. puotencėjals).
Dėdliuojė dalės vieja energėjės puotencėjala īr sokoncentrouta Vakaru Lietovuo (Vakaru Žemaitėjuo - Kretingas rajuonė, Skouda rajuonė, ī rinki Pluonguos ė Mažuojė Lietovuo ī rinki Klaipieduos, Koršiu Nerėjuo, Šėlotės rajuonė). Dėdliausias skaitlios vieja jiegainiu stuov Kretingas rajuonė.
Pletont vieja energėjės dėrbėma Lietovuos, vėik Lietovuos vieja energetėko asuocėjacėjė, katra bova ėkorta 2002 m. spalė 2 d. Prėinūs ėvīkūsiuo vieja energetėkas prieteliu sosėrėnkėme.
Šaltenē
Kateguorėjė:Viejė energėjė Kateguorėjė:Vikipedėjes kandidatā taptė pavīzdėnes Kateguorėjė:Nedielės straipsnis
Būgenis
Būgenis īr opės Telšiū ė Mažeikiu rajuonūs; Virvītės kairīsis ėntaks. Partek Būgeniu, Kapienu kaimus.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis Kateguorėjė:Telšiū rajuons Kateguorėjė:Mažeikiu rajuons
Anīkštiu rajuons
Anīkščiū rajuons - rajuons Otenas apskrėtie. Rajuonė gīven 33 644 žmuoniū.
1997
1997 - nakalāmieji metā, katrie prasided trečiadeinī.
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Bėrželė 29
Bėrželė 29 dėina īr 180 metu dėina (kelamasēs metās - 181) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Bėrželė 30
Bėrželė 30 dėina īr 181 metu dėina (kelamasēs metās - 182) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
La Vie Eco
La Vie Eco – akanoumėkas ė fėnanso dienraštės, lėidams Marokė.
Nūruodas
Kateguorėjė:Dėinraštē
Sarapėniškės
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo gīven 181 žmuogos.
Veik pašta skīrios, muokīklas skīrios, bėbliuotėka, medėcėnas ponkts, laisvalaikė cėntros, sosėkūrosė īr miestalė bendroumenė.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Babrongienā
Babrongienā ī suoda Plongės rajuonė, 7 km i šiaurė nū Babronga, Žemaitėjės nacēnalėnėm parkė. Babrongienā ī seniunātėjės centrs. Šalėmās suodas tek Mėnėjės ėntaks Babrongs. Suoduo ī menėninka Leuonarda Černiauske mena galerėjė.
Kauna marės
Kauna marės ī dėdlis tvenkėnis (dėdliausis Lietovuo) šalėis vėdorie, šalėp Kauna, ont Nemona opėis, 223,4 km nug anuos žiuotiū. Marės pakliūn i Kauna mariu regėjuonėni parka.
Babrongienā
Istuorėjė
Babrongienā mėnavuojamė nūg 1253 m.
Kauna marės
Prī mariu, šalėp Romšėškiu, stuov Lietovuos liaudėis gīvenėma moziejos.
Mariu pluotībė ī 63,5 km², ėlgoms – 80 km, krontū ėlgoms – 200 km, pluotībė – 3,3 km, gėloms – 24,6 m. I tvenkėni parēn aple 460 mln. m³ ondenė.
Mariūs 5 salas ī: dvė Dabintas (39,2 ėr 2,1 ha), dvė Paukštiu (4,6 ėr 4,5 ha) ė sala prī Arlaviškiu. I Kauna marės sotek: ėš dešėnė šmuota – Verknė, Suobova, Astraga, Lapainė, Strieva, Pravėina, Karčiopis, Krona; ėš kairė – Švėntopė, Žaisa.
Kauna marės sositvenkė 1959 m., pu ton, kap 1955 m. pradiejė būdavuotė Kauna hidroelektrėnė. Diel mariu bova ėškraustītas 45 suodas ė ciels Romšėškiu miestalis.
Kateguorėjė:Kauns Kateguorėjė:Lietovuos tvėnkėnē
Struotē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Laukovas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 91 žmuogos.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Stėrnē (Trakā)
Stėrnē - gīvenvėitė Traku rajuonė, Lėntvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 48 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Saplautėzna
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Bruolē Marksā
miniatiūra|250px|Groucho, Gummo, Minnie (muotėna), Zeppo, Frenchy (tievs), Chico ė Harpo [[1913 m.]]
Bruolē Marksā bova puopoliarūs bruolē kuomėkā, vaidėnė vuodevėliūs, spektakliūs ė fėlmūs.
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV kuomėkā Kateguorėjė:JAV aktuorē
Uncyclopedia
thumb|200px|Uncyclopedia luogotėps „Uncyclopedia“ (špuosapedėjė, kvailapedėjė ) īr vikipedėjės paruodėjė, 2005 m. sokorta Džuonatana Hoanga.
Nuorūnā
- Alītous rajuonė, Alītaus seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Uncyclopedia
Daba anglėškuo špuosapedėjuo īr vėršom 20 000 straipsniu, a lietovėškuo - vėršom 150.
Nūruodas
Kateguorėjė:Viki
The Wall Street Journal
thumb|250 px|[[2002]] The Wall Street Journal – akanoumėkas dienraštės, ėjnontės nu 1889 m. rogpjūtė 8 d., lėidams Niujorkė, JAV, platėnams vėsam svieti, anou skaita 2 mln. prieteliu (ėš katru - 931 tūkst. - internetė).
Nuoroudas
Kateguorėjė:Dėinraštē
Ozbėkistans
Ozbėkistans o Ozbėkėjė īr valstībė Vėdorė Azėjuo. Robėžioujas so Torkmėnistano, Kirkizėjė, Kazakstano, Tadžikistano ė Afganėstano.
Akanuomėka
Ozbėkstane dėdlē glabons īr medvėlnės ekspuorts.
thumb|800px|center|Xiva
François Mitterrand
200px|right François Mitterrand (g. 1916 m. spalė 26 d. - 1996 m. sausė 8) īr prancūzu puolitėks, katras 1981 – 1995 metās ēje Prancūzėjės prezėdenta parėigas.
Kateguorėjė:Prancūzėjės prezėdentā
Kuosmuopuolėtėzmos
Kuosmuopolėtėzms īr idiejė kū vėsa svieta gīventuojē prėklausa tā patē koltūrėnē bendrėjē. Kuosmuopolėtā pasėsak ož glaudu vėsū svieta koltūru, tautū bendradarbiavėma. Tas īr prīšėška idiejė nacēnalėzmō ė ėš dalėis patriotėzmō, kadongi negarbėna ni vėinuos tautuos vuo vėsa žmuonėjė bendrā.
Lėipas 1
Lėipas 1 dėina īr 182 metu dėina (kelamasēs metās - 183) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Tuolkūnā (Variena)
Tuolkūnā - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo, ož 10 km i šiaurė nu Senuosės Varienuos. Anuo gīven 171 žmuogos.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Lėipas 2
Smertis
Kateguorėjė:Dėinas
Lėipas 3
Lėipas 3 dėina īr 184 metu dėina (kelamasēs metās - 185) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Drockūnā
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo gīven 136 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Oušna
thumb|left|240px
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Organėnė kemėjė
Organėnė kemėjė (čiesās onglėis jongėniū kemėjė) – kemėjės šaka, katra nagrėnie onglėis jongėnius. Onglėis atuomā gal jongtėis tarpė savės ī mažne nerėbuota dėdoma grandėnės ė cėklėnės stroktūras, katrūsė kuožnos onglėis atuoms sodara ketoris rīšius so kėtās atuomās.
Tēpuogė veizieket
Organėnė kemėjė
Assabah
Assabah – (arabėškā:الصباح) akanuomėkas dėinraštės, leidams Maruokė.
Tēpuogė veizieket
Kateguorėjė:Dėinraštē Kateguorėjė:Maruoks
Partenuons
thumb|200px|Partenuona vakarėnis fasads Partenuons (senuobės graiku kalba: Παρθενών) īr šventīkla Graiku deivē Atienē, pastatīta V o. pr. Kr. Atienu akruopoli. Tai īr svarbiausis ėš Senuobės Graikėjės laikū ėšlėkes pastats, laikuoms Duorienėne eordere raiduos kolmėnacėjė, vėins magtėngiausiu svieta koltūrėniu pamėnklu.
Nūruodas
Kateguorėjė:Senuobės Graikėjė
Baropė
Baropė īr opės Vėdorė Lietovuo; Neviežė kairīsis ėntaks. Prasėded Juonavuos rajuonė ė tek i šiaure par Kiedainiu rajuona. Itek i Nevieži pri Kroupiū, šalep Labūnavas.
Dėdliausė ėntakā: Savīda, Miekla, Orka (kair.), Kulvė, Vabals, Papartė (deš.).
Baropė pri Labūnavas šiaurėnė šmuota patvankta Labūnavas tvankinio.
Kateguorėjė:Lietovuos opis Kateguorėjė:Kiedainiu rajuons
1996
1996 - kalāmė̄jė metā, katrie prasided permadeinī.
Tēpuogi 1996 m. ī:
Gėmėma dėinas
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Al Haraka
Al Haraka – (arabėškā:الحركة) dėinraštės, lėidams Marokė, katrou leid lėberaliu kuonservatuoriu paretėjė Liaudėis jodiejėms.
Kateguorėjė:Dėinraštē Kateguorėjė:Maruoks
Niojuorks
Niojuorks (New York City) īr dėdliausis JAV miests, ontras dėdliausiu miestu Šiaurės Amerėkuo. Niojuorke gīven 8,3 mėlėjuonā gīvėntuoju, a so prīmiestēs – vėršom 22 mln. Miests stuov Niojuorka valstėjuo, ont Hadsona opėis kronta.
Istuorėjė
Miests ikorts 1625 m.
Maria Mittet
thumb|250px|Maria Haukaas Storeng Eurovėzėjuo Maria Haukaas Mittet (g. 1979 m. rogpjūtė 3 d., gimė Maria Haukaas Storeng) - Norvegėjės dainėninkė. 2008 m. ėšrinkta atstuovautė Norvegėjė Eurovėzėjės dainū kuonkorsė Serbėjuo so dainė Hold On, Be Strong.
Nūruodas
Kateguorėjė:Mozėkontā
Lėipas 4
Lėipas 4 dėina īr 185 metu dėina (kelamasēs metās - 186) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Aleksandrava (Variena)
Aleksandrava - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo gīven vėins žmuogos.
Koront kaima, bova pasėrėkts ožvadėnėms vagol Rosėjės cara Aleksandra varda. Kaimalės grētā nīkst.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Buenas Airiu provincėjė
thumb|150px īr provincėjė Argentėnuo. Suostėnė īr La Plata. Pluots: 	307 571 km². Gīventuoju: 13 827 200.
Gazeta SOT
Gazeta SOT – populeriausės, ėr dėdleusē lankuoms internetė Albanėjės dėinraštės.
Buenas Airiu provincėjė
Kateguorėjė:Argentėnas provincėjės
Ėgnalėnas rajuons
Ėgnalėnas rajuons - rajuons Utenuos apskrėti. Rajuoni gėven 21 581 žmuoniū.
Juovāšuonīs
- Alītous rajuonė, Alītaus seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Botē (Šėlalė)
Botē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Laukovas seniūnėjuo.
Juovāšuonīs
Istuorėjė
2011 metās gīvena 59 žmuonis.
Botē (Šėlalė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Margotē
thumb|right|230px|Velīkinē margotē Margotē, margintė kiaušē, katrus tonkiausē parouš Velīku, Jorgeniu ė kėtuom pruoguom.
Kateguorėjė:Etnuograpėjė Kateguorėjė:Jiedē
Dr. Dre
André Romelle Young, platiau žėmuoms sava psiauduonėmo Dr. Dre (gėmės 1965 m. vasarė 18 d.) - JAV mozėkonts, dainiū pruodiuserės, aktuorios ė vėsoumenės vėikies. Ons ikūrė ė daba vaduovau mozėkas kuomapnėjā Aftermath Entertainment, īr bovės vėins ėš mozėkas kuomapnėjės Death Row Records mozėkontū ė bendrasavėninku.
Gīvenėma pradia
Ons bova pėrms Vernas ė Theodora Young vāks, kada Dr. Dre gėmė anuo mamā tebova 16 metū. Anuo tieva vards īr Theodore. Dr. Dre tievā vieliau apsėžanėjė. Bat 1968 m. anie ėšsėskīrė. Mama apsėžanėjė so Curtis Crayon ė anims gėmė do vaikē Jerome, Tyree ė mergelka Shameka. Būdams vāko Youngs duomiejuos vėnėla īrašās, katruos bova ėšdėrbamas ėš puortėgrapėjū. Anuo šėimuos kuolekcėjuo bova daugoma ton čiesa (XX omžiaus 7-uojė ė 8-uojė dešimmetiū) R&B dainiū, toukiū, kāp Diana Ross, James Brown ė Aretha Franklin, īrašā. Vagol laikrašte Los Angeles Times pasėrokavėma so anuo mama Verna R&B mozėka bova anā dėdlės atsėpalaidavėms nu dvejū darbū, i katrūs ana ēje dėrbtė kuožna dėina.
Šėima
Nu 1990 lėgė 1996 Dr. Dre sosėtėkėnė̄jė so Michel'le, katra idainava vuokalėnės partėjės Death Row Records mozėkėnem albomam. 1991 aniem gėmė sūnos, katrou anie ožvadėna Marcel. 1996 gegozės mienesie Dr. Dre apsėžanėjė so Nicole Threatt, katra onstiau bova apsėžanėjosė so NBA luošiejo Sedale Threatt. Dr. Dre ė Nicole tor do bendros vākos: sūnū Truth (gėmės 1997) ė dokra Truly (gėmė 2001). Dr. Dre īr biuoluogėnės repa mozėkonta tievs Hood Surgeon (tėkrs vards Curtis Young), anuo muotėna īr Lisa Johnson.
Šaltenē
Kateguorėjė:JAV mozėkontā Kateguorėjė:Mozėkas pruodioserē
MFK Banga
MFK Banga īr Lietovuos muoterū fotbuola komanda. Ons īr nūg Gargždai.
Šaltenē
B
1995
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Kōisē (Juonėškės)
Kōisē - Juonėškė rajuonė, Satkūnu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 75 prietelē.
John Maynard Keynes
miniatiūra|150px|Džuons Meinards Keins Džuons Meinards Keinsos, Pėrms baruons Keinsos (John Maynard Keynes, 1st Baron Keynes, 1883 m. bėrželė 5 – 1946 m. balondė 21 d.) bova britu ekuonuomėsts, katruo ėdiejės, vadėnamas keinsėzmo, padarė dėdle itaka muodernejē ekuonuomėkā ė puolėtėnē teuorėjē. Ans palaikė intervenciuonėstėne vīriausībės puolėtėka.
Kateguorėjė:Jongtėnės Karalīstės žmuonis Kateguorėjė:Akuonuomėstā
Lėipas 5
Lėipas 5 dėina īr 186 metu dėina (kelamāsēs metās - 187) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Vats
thumb|150px|Rokonds alektras galē vatās mieroutė – [[vatmetros.]]
Vats – fizėkėnis vėinets, katruo īr mieroujama galia (P). 1 W per 1 s atlėik 1 J darba.
Dīdlis pavadėnts fizėka Džėimsa Vata garbē.
Kateguorėjė:Mieravėma vėinetā
Malūnežeris
Malūnežeris aba Oplonkė ežers ī ežers pėitū Žemaitėjuo, ont Pagiegiu savėvaldībės ė Tauragies rajuona robežė, telkša aple 5 km i šiaurė nug Vėlkīškiu, 0,5 km i vakarus nug Jūras opėis. Ežera ėlgoms 0,7 km, platoms lėg 0,4 km. Krontā apaugė̄ medė, pelkieti.
Par Malūnežeri partek Jūras ėntaks Barzopė. Mėslījama, ka Malūnežeris vėins seniausiu Žemaitėjės tvenkėniu ī. Ons rasietās I–II o. (?) palėkė̄s ežeriuoka vėituo, kor sotek do opalio. Ont rītėnė kronta stuovi senuobėnė Oplonkė melnīčė.
Šalėmās ežera dvė suodė stuov: Oplonkis ė Barzūnā, tepuogė stūksa Gėlondiu pėliekalnis.
Ežerė gīven līdekas, ešerē, brōšės, karuosā, oukšlės.
Kateguorėjė:Žemaitėjės ežerā
Babrėškės (Variena)
Babrėškės - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo gīven 25 žmuonis.
Šalėp kaimalė tek opis Varienė
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Lėipas 6
Lėipas 6 dėina īr 187 metu dėina (kelamasēs metās - 188) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Katamarkas provincėjė
miniatiūra|150px īr provincėjė Argentėnuo. Suostėnė īr Katamarka. Pluots: 102 602 km². Gīventuoju: 334 500.
Kateguorėjė:Argentėnas provincėjės
Suofėjė Rotaru
Sofia Rotaru (pėlns vards Sofia Mihailovna Rotaru-Evdokimenko Moldavian; g. 1947 m. rogpjūtė 7 d. Okrainuo) īr Rosėjės, Okrainas, Moldavėjės ėr bovosės SSRS popsa dainėninkė, dainiu autuorė, šuokėjė, pruodioserė, aktuorė, verslėnėnkė.
Rotaru
Pėimou
miniatiūra|240x240px|Pėimou miniatiūra|240x240px|Pėimenā abruozdielie Pėimou (sīkēs pėimoun) ī tuokis žmogos (vuo tonkiausē vāks), katros gana gīvuolius.
Pėimenā Lietovuo radas nug senuobės (kor tās īI tūkstontmetė pr. Kr.), kap pradietė augintė gīvuolē. Pėimenās tonkiausē ejė̄ vākā ė bernā, katrūs liuob priveizdies pardietėnis (skerdios). Vasaras ė rodenė čieso arklius, vuo lėg XX o. pr. da ėr arėma jautius pėimenā liuob ganīs par nakti (naktėguonė). Patīs mažė̄jė vākā (6–9 m.) ganīs kiaulės ė žōsis, vuo dėdlesni – karvės. Pėimenā liuob dėrbtė ož jiedi, aprieda, vuo paskom (terpokarie) pradiejė rastėis, katrėi dėrbtom ož alga.
Pėimenā liuob tories sava švėntės: pavīzdiuo. par pėrma gīvuoliu ėšvarīma lėijas ondenio, dara sombarius.
Kateguorėjė:Žemės ūkis Kateguorėjė:Darbā
Miekla
Miekla īr opės Vėdorė Lietovuo; Baropės kairīsis ėntaks. Prasėded šalep Prišiuogalas, Juonavuos rajuonė. Tek i šiaurės vakarus par Kauna ė Kiedainiu rajuonus. Itek i Barope (Labūnavas tvankini) šalep Pamiekliu.
Ėntakā: Klampis, Varnalėžis, Vadavė.
Kiaušīnė
thumb|240px|Kiaušīnė
Kiaušīnė ī tuokis paprasts jiedis, katros taisuoms ėš vėštas kiaušiu ba lokštu. I ikaitinta petelnė, ont kuokė tās tauka (lašėniū, spėrgu, svėista, alėjė) imoš vėina aba kelis kiaušius, ė anūs paspėrgėn. Da galam pabarsītom droska, pėpėrās, cėbolė lāškās, kėtās žalomīnās. Kiaušius galam keptė ė navartont, ė vartont.
Kiaušīnė tink jiestė so douna, kompio, dešra. Seniau kiaušīnė liuob būs jieds ožsokus svetiou.
Duoškuonīs (Variena)
Duoškuonīs - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Paskerdūmīs
Paskerdūmīs - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo 1 km i šiauris vakaros no Pašošvė esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 5 prieteliu.
Lėipas 7
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Lėipas 8
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
1994
1994 - nakalāmė̄jė metā, katrie prasided šeštadeinī. Tēpuogi:
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Pīnoujė
Pīnoujė īr opiekšlis Žemaitėjuo, Šėlalės rajuonė, kairė šmuota Jūras opėis ėntaks. Prasided šalėp Kalnītiu suodas Tek ont vakarū. Sotek so Jūra 128,9 km nug anuos žiuotiū, 2 km i šiaurės vakarus nug Kviedarnas.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Groudė 11
Groude 11 īr 345-a metū dėina palē Grėgaliaus kalnėduorio (keliamases metās 346). Nu šiuos dėinuos lig metū gala lėikt 20 dėinū.
Švėntės
1931 groudė 11
Smertis
Kateguorėjė:Dėinas
Paskardē
Paskardē - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 1 prietelės.
Muolietu rajuons
Seniūnėjės
thumb|300px|SsenSavėvaldībėsiūnėjės
Rajuonė ī 11 seniūnėju (skliausteliūs – seniūna bovėinė):
Dėdliausės gīvenvėitės
Kateguorėjė:Lietovuos rajuonā Kateguorėjė:Otenuos apskrėtės
Čiaka provincėjė
miniatiūra|150px īr provincėjė Argentėnuo. Suostėnė īr Resistensėjė. Pluots: 99 633 km². Gīventuoju: 984 400.
Kateguorėjė:Argentėnas provincėjės
Orka
Orka īr opės Vėdorė Lietovuo; Baropės kairīsis ėntaks. Prasėdad Kauna rajuonė, pri Vandžiuogalas ė tek i šiaurės rītus. Itek i Barope pri Labūnavas pėitėnė šmuota. Netol žiuotiū īr mizernos tvankinoks.
Ėntakā: Tauropė, Tėltinis, Vėnkšnopīs, Statopis.
Kateguorėjė:Lietovuos opis Kateguorėjė:Kiedainiu rajuons
Lėipas 9
Lėipas 9 dėina īr 190 metu dėina (kelamasēs metās - 191) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Praniūnā
- Alītous rajuonė, Alītaus seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2011 metās gīvena 193 žmuonis.
Sādē (Trakā)
Sādē - gīvenvėitė Traku rajuonė, Lėntvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Kōlpē
Kōlpē - Juonėškė rajuonė, Satkūnu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Ruomas imperėjė
Starověký Řím
Šetlanda salas
Šetlanda salas (škot. giel. Sealtainn; aba Hjaltland) – salīns Britu salūsė, terp Nuorvegėjės jūras ė Šiaurės jūras, šiaurės rītūmp nū Orknė salū. Padėrb Škuotėjės srėti. Salas apjėm vēk 1,5 tūkst. km² pluotībė.
Salīnė prigul aple 100 salū, ėšo katrū giivenamas īr tėktās 15. Dėdlė̄jė salīna dali dėrb Meinlanda sala (899 km²). Anuo stuov ė valdėškos Šetlanda salū cėntros – Lerviks. Kėtas dėdlesnės salas: Jelos (212 km²), Anstos (120 km²), Fetlaros (120 km²), Bresiejos (28 km²), Volsajos (23 km²). Salū vėršoms īr kalvuotas līgomas ė plīnlaukē, katrėi pakīl lėgė 450 m. Krontā skardingė, nuognē grobūs. Pėrmaun pėivas, pelkės, viržīnā. Atkompesniesė salūsė īr paukštiu turgā. Augėnamas avīs, žvejuojama. Jūruo siorbama napta ė dujės.
left|thumb|240x240px|Meinlanda saluos gamtovaizdis
Nūruodas
Kateguorėjė:Salas
Āsienā (Klaipieda)
Āsienā - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 106 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Ežerēkā
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo gīven 18 žmuoniu.
Rītūs īr Ežerēkū ežers.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Vėišvienu seniūnėjė
Viešvėnų seniūnėjė īr Telšiū rajuona cėntrė; admėnstracėjės cėntrs – Vėišvienā.
Nūruodas
kateguorėjė:Telšiū rajuona seniūnėjės
Paropelės
Paropelės - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
1993
1993 - nakalāmė̄jė metā, katrėi prasėded pernīčie. Tēpuogė:
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Bokontė
Bokontė aba Būkontė īr kaimalis Plongės rajuonė, 10 km i šiaurės vakarūs nū Plongės, šalep Godeliu kaima, Žemaitėjės NP. Bokontie 1845 m. ožgėmė i auga rašītuojė Žemaitė. Daba veik anuos moziejos.
Lėnkātē (Satkūnā)
Lėnkātē - Juonėškė rajuonė, Satkūnu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 9 prietelē.
Čiubota provincėjė
thumb|150px īr provincėjė Argentėnuo. Suostėnė īr Ruosuons. Pluots: 224 686 km². Gīventuoju: 413 200.
kateguorėjė:Argentėnas provincėjės
Roda
thumb|250px|Rodė gintarā
Roda spalva īr spalva, katra gaunama nedėdēes skaitlēs sumaišius rauduona ė žalė spalvas, aba geltuona ė porpora spalvuos pigmentus.
Kateguorėjė:Spalvas
Lėipas 11
Lėipas 11 dėina īr 192 metu dėina (kelamasēs metās - 193) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Arabu līga
Arabu līga īr regijuonėnė arabėšku šaliū organėzacėjė. Ikorta 1945 m. kuova 22 d. Kairė, Egėptė. Pradžiuo bova 6 narės: Egėpts, Iraks, Ožjuordanėjė, Lėbans, Saudo Arabėjė ė Sėrėjė.
Istuorėjė
Ikorta 1945 Kairė Egėpta, Iraka, Lėbana, Saudo Arabėjės, Sėrėjės, Ožjuordanės.
Davids Galeanos Olivera
thumb|Dr. David Galeano Olivera, 2016. Davids Abduons Galeanos Olivera (g. 1961 m. vasarė 18 d. Asunsjuonė) ī Paragvajė kalbėninks, antropoluogs, filoluogs, švieties, Gvaraniu kalbuos ė kultūras lėciejaus steigies tēpuogė anuo prėzėdėnts.
Arabu līga
Geuograpėjė
Arabu līgas narės ožėm 14 mln. km2.
Davids Galeanos Olivera
Ėšsimuokslėnėms
1979 m. gava vėdorėni ėšsėlavėnima ''Gral. Bernardino Caballero'' kuolegėjuo Asunsjuonė. 1985 m. Asunsjuona valstībėniam onėversitetė igava gvaranių kalbuos bakalaura laipsni. Tamė onėversitetė tēpuogė igava daktara laipsni paskenies srėtīs: gvaraniu lingvistėkas ė filuoluogėjės (1998 ė 1999 m.), tīrimu metodoluogėjės (2000 m.), onėversitetinės didaktėkas (1994, 1995 m.), bendruosės lingvistėkas (1987 m.), tēpuogė ''Ntra. Sra. de la Asunción'' katalėkėškamė onėversitetė – antropoluogėjės (1988 m.) ė terptautinės etnoluogėjės ėr antropoluogėjės (1991 m.).
Darbs onėverstetė
Davids Galeanos Olivera īr Asunsjuona valstībinė onėversiteta šėtūm fakoltetu pruopesorios: filosuopėjės (gvaraniu filoluogėjė), medėcėnas muokslu, puoliteknėkas, gamtuos ė tėksliuju muokslu. Vaduovaun antropoluogėjės, muoksliniu tīrimu metodoluogėjės, sėocēluogėjės ėr ėspanu kalbuos katedruom.
Arabu līga
Valdīms
Vaduovaujamasė Arabu līgas kartėjė.
Lėipas 10
Lėipas 10 dėina īr 191 metu dėina (kelamasēs metās - 192) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Arabu līga
Akuonuomėka
Arabu līgas šalīs daug gamtėniu luobiu, kāp ontās nėptas, gamtėniu doju.
Hermiuona Ikīrielė
Hermiuona Džėinė Ikīrielė (ongl. - Hermione Granger, gėmė 1979 m.) - fiktīvi, vėina ėš pagrėndėniu J. K. Rowling Hare Puotere knīngū veikieje, kartu so Ruonaldo Vīzlio - geriausė pagrėndėne vėikieje Hare Puotere draugā.
Arabu līga
Nūruodas
Kateguorėjė:Terptautėnės organėzacėjės
Hermiuona Ikīrielė
Vėsos Hare Puotere kėnūs Hermiuonas vaidmėne atlėka onglū artistė Emma Watson.
Davids Galeanos Olivera
Gvaraniu kalba
Davida Galeana Oliveras parašītas knīngas:
Hermiuona Ikīrielė
Biografėjė
Hermiuona Džėinė Ikīrielė gėmė 1979 m. žiuobarū šeimuo. Kāp sožėnuoma ėš knīngas, anuos tievā, nuors ė ne bortėninkā, dėdžiavuos tou, ka anū doktie pakvėista muokītėis ī Huogvarts. So Hario Puoterio (tēp pat ė so Ruonio Vīzlio), Hermiuona sosėpažėna pėmuos keliuones ī Huogvarts meto. Ėš pat pradiū anie so Hermiuona neperdaug tesurokava, bet pėrmuos dalėis pabėnguo anėi vėsė trīs palėka baisē gerās draugās.
Davids Galeanos Olivera
Šėima
Davids Galeanos Olivera gīven Kapiatuo (Cėntrėnis departaments), vedė̄s, tora 4 vākus. Žmuona Sabina (gvaraniu kalbuos ė geuologėjės specēlistė), vākā Edgars, Norma, Chorchė ėr Anai.
Nūruodas
Galeano Olivera, D.
1992
1992 - kalamė̄jė metā, katrėi prasėded sereduo.
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Lėipas 10
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Hermiuona Ikīrielė
Karaktuorės
Ėš pat pradiū, Hermiuona Hariou so Ruonio pasiruodė pasipūtusė ė nuobuodi, bet zars galėma bova pastebietė, ka Hermiuona ne tėktas baisē darbštė ė struopė (īpatingā pri muokslū), bet ka dar īr ė drūsė ė nepalėikontė bėiduo (nuors numū darbū nusirašītė zars nėkumet nedoudava).
Kateguorėjė:Hare Puotere veikiejā
Figuren der Harry-Potter-Romane
Paplonskā
- Alītous rajuonė, Alītaus seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2011 metās gīvena 12 žmuoniū.
Bremena
Ėntako: Grindopis (dešėnė šmuota), Gebenė (kairė). Bremenuo sauguomi opietakē.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Ašotis
Ašotis īr opiekšlis Žemaitėjuo, Šėlalės rajuonė, Luokīstas kairiuojė šmuota ėntaks (Jūras baseins). Prasided prī Pakasuokė suodas. Tek ont pėitū, pėitrītiu par Balsius, Šėlus, Šėlalė. Sotek so Luokīsta 14,2 km nug anuos žiuotiu, Šėlalės miestė.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Gēdokuonīs
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo, ož 2 km i rītos nu Godiū. Anuo gīven 48 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Seliuovėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Lėntvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 42 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Euruovėzėjė
„Eurovėzėjės“ dainiu kuonkorsos, trompā teisiuog „Euruovėzėjė“, – kuožnās metās, nu 1956 metu, vīkstontis dainiu kuonkorsos, katramė varžuosė nuorėntiu dalīvautė Euruopas šaliū atstuovā. Konkorsos būn transliounams kėikvėinuo Euruopas valstībie per televėzėje, radėja ė par interneta.
Morėnėškė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniū.
Euruovėzėjė
Nors rokounama, ka „Euruovėzėjė“ nepaded ėšgarsietė, bet par ona ėškėla tuokes gropės kāp ABBA (Švedėjė) ė Celine Dion (ėš Kanadas, bet atstuovava Šveicarėjē).
Morėnėškė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Euruovėzėjė
Daba „Euruovėzėjės“ dainiu kuonkorse dalīvau 47 šalīs: Airėjė, Anduora, Armienėjė, Austrėjė, Baltarosėjė, Belgėjė, Bosnėjė ėr Hercuogovėna, Bulgarėjė, Čekėjė (nuo 2007), Danėjė, Estėjė, Graikėjė, Grozėjė, Islandėjė, Ispanėjė, Italėjė, Izraelis, Jongtėnė Karalīstė, Joudkalnėjė (nu 2007), Kėpros, Kruoatėjė, Latvėjė, Lenkėjė, Lietova, Lioksemborgs, Makeduonėjė, Malta, Maroks, Moldavėjė, Monaks, Norvegėjė, Nīderlandā, Portugalėjė, Prancozėjė, Rumunėjė, Rosėjė, Serbėjė (nu 2007), Slovakėjė, Slovėnėjė, Soumėjė, Švedėjė, Šveicarėjė, Torkėjė, Ukraėna, Vengrėjė ė Vuokītėjė.
Lietovuos dalīvavėms
Lietova Euruovėzėjuo dalīvaun nu 1994 m., kumet so Ovėdėjaus Vīšniauskė dainės palėka paskotėntuo vėituo ba vėina taška. Lietova viel sodalīvava 1999 metās, kumet Aistė Smėlgevėčiūtė žemaitėškā dainava dainė „Strazdos“ ė gava dvėdešėmta vėita. Tas bova vėinėntelis nutėkėms, kumet Lietova konkursė atstuovaunantė dainė bova atlėikama žemaitėškā.
Siekmėngiausē Lietova sodalīvava 2006 m., atstuovaunama konkursa labou sosėbūrosės gropės LT United. Anū dainė „We Are The Winners“, katruo nauduotas onglu ė prancūzu rokundas, fėnalė pajiemė šešta vėita. Posfėnalie geriausē iejė Donny Montell so dainė „Love Is Blind“ — tretė vėita, ale fėnalė palėka tėk ketoriuolėkta.
2018 m. Lietova atstovavosė Ieva Zasėmauskaitė so dainė „When we're old“ fėnalė palėka 12–a, nuors lažību bėndruovės vėino meto prognozava 3—4 vėita.
Žvīns
right|thumb|250px|[[Bronšės (Rutilus rutilus) žvīnā]]
Žvīnā īr kėitė, pluokšteliu skvarmas skūras darėnē. Anėi būn ont žovū ė ruopliū. Žvīnams pritiklius dalīkus tor ė kāp katrėi žėndoulē - skojoutē (deng kūna), dabrā, pacā (deng oudegas).
Kateguorėjė:Kūna narē
Kiedainiu gėmnazėjė Atžalynas
Mokīkla „Atžalynas“ bova ikorta 1944 m. kāp mergaitiu gėmėnazėjė. 1950 m. parvadėnta i ontraja vėdorėne mokīkla. 1974 m. parkelta i dabartėni pastata o 1993 m. parvadėnta i „Atžalynas“. Ana band pataptė gėmėnazėjė. Mukīkluo veik praktėnė mokīma firma „Auksinis Ryšis“.
Mokītuojā
Kateguorėjė:Lietovuos muokīklas‎ Kateguorėjė:Kiedainē
Parezgīs
Parezgīs - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Medėkuitē
Medėkuitē - Juonėškė rajuonė, Satkūnu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven do prietelē.
Vėišvienā I
, arba Vėišvienā I - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo gīven 552 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Groudė 12
Groude 12 īr 346-a metū dėina pagal Grėgaliaus kalėnduorio (keliamases metās 347). Nu šiuos dėinuos lig metū gala lėikt 19 dėinū.
Vardadėnē
Dagmara - Gaiva - Gilmina - Gėlmėns - Kirbunts - Kirkanta - Kirkants - Vaindė - Vaingieda - Vainios
Smertes
Kateguorėjė:Dėinas
Antanas Pocius
Prietelē, kuriū vards Antans Puocios (Antanas Pocius) īr keli:
Zarasū rajuons
Zarasū rajuons - rajuons Otenas apskrėtie. Rajuonė gīven 21 769 žmuonis.
Seniūnėjės
Rajuonė īr 10 seniūnėjū (skliaustūs – seniūna būstėnė):
Kateguorėjė:Lietovuos rajuonā Kateguorėjė:Otenuos apskrėtės
Balsienā
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 156 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Nėjuolė Naujuokienė
Nėjuolė Naujuokienė (Nijolė Naujokienė; g. 1954 m. spalė 5 d. Kiedainiūs) īr Kiedainiu rajuona merė ė pedaguogė. Ana 1981 m. ožbengė VPU. Ėlga čiesa bova Kiedainiu „Atžalīna“ mokīklos bioluogėjės mokītuoja akspertė. Naujokinenė bova nuognē grėižta mokītuoja, no dėdlė specēlistė ė paroušė daug bioluogėjės olimpiadu prizėninku.
2004 m. patapa rajuona admėnėstracėjės dėrektore, a nū 2005 m. ė merė. Naujokienė īr Pilėitėnės demokratėjė partėjės narė.
Naujokienė
Glūks (suoda)
Glūks - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo gīven 4 žmuonis.
Čė īrengta daug puoėlsevėitiu.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Kuorduobas provincėjė
thumb|150px īr provincėjė Argentėnuo. Suostėnė īr Kuorduoba. Pluots: 165 321 km². Gīventuoju: 3 066 800.
Stėrbaitē
Stėrbaitē īr kaims Plongės rajuonė, Žemaitėjės NP, 3 km nū Beržuora kaima. Kaims īr ėšlaikės sava etnuokoltūrine aplėnka.
Sausē (Trakā)
Sausē - gīvenvėitė Traku rajuonė, Lėntvare seniūnėjuo.
Stėrbaitē
thumb|left|150px|Ženklos Stribaičiūs thumb|left|240px|Stribaitiū eigova
Sausē (Trakā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Mėlžėnū kapā
Mėlžėnū kapā īr nuognē žīmos lietoviu puoėta Mairuonė eilieraštis. Onsā pėrma sīki ėšspausdints 1895 m. rėnkėnī „Pavasarė balsā“.
Nu Prūsu šalėis Kāp sparnā debesėis Padongiem raituosė dūmā; Tatā gaisra ognis Švėit' dėina naktės: Lėipsnuo ė gėrės, ė rūmā.
Terp tīru platiū Ne staugims žvieriū; O ne! tatā našlaitės lietovės: A raud sūnaus, A bernožė brongaus, Kurs anū nebginsās pražovis.
Krīžioutiu senē Suvadėntė svetē I vaišės par Lietova trauk; Ėštruoškė garbies, Kumet aušra patekies, Paveizies, ka vėsā neblauk'.
Lietoviu polkā, Kāp aprokoun žvalgā, Pri Kauna par Nemona plauk'; Pu kaimos šauklīs (Ana pu potu arklīs) I kuovė lietovnėnkos šauk'.
Klaido terp mėškū! Vėin tėk ognīs gaisrū Par Lietova kelė beruod. Ožtemis dongus Mieta tonkios žaibos; Beklaidiuot svetiams pabuoda.
Sotrėnka mėškā Līg Perkūns aukštā, Ėr tatā netėkietā lietovē Tarītom ognis, Ka ont stuoga ožšvis, Apraitė krīžioutios ožgriovė.
Vuo, bova mūšīs! Apsėniaukos naktės Ana dėinā paruodīt sarmatėjos; Tėk kūnu šimtā, Suvartītė keistā, Ėlgā, da ėlgā ten ėlsiejos.
Daba ten baiso Ė naktė nedrōso! Net vīrā aplenktė mieginon: Eson tatā senū Kapā mėlžėnū, Ė kartās net pasėvaidėnon.
Kateguorėjė:Puoezėjė
Ruonalds Vīzlis
thumb|right|180px|Ruperta Grinta vaidėnams Ruonalds Vīzlis filmė „Haris Puoteris ė Feniksa bruolėjė“ Ruonalds Biliejos „Ruonis“ Vīzlis (gėmė 1980 m. kuova 1 d.) - fiktīvos personažos J. K. Rowling Hare Puotere knīnguose. Pėrm kart Ruonis Vīzlis pamėnavuots bestselerio tapusio, pėrmuojuo apīsakuo „Haris Puoteris ė Išmintėis akmou“ (1997 m.). Uns pristatuoms kāp Hermiuonas Ikīrieles ė Hare Puotere geriausis draugs. Kāp i Haris su Hermiuonuo, tep i Ruonis mokėnas Grifū Gūžtas kuoledžė. Ruoniou tenk nedaug diemese, nes tonkiausē i diėmėse cėntr pakliūn anuo geriausis draugs Haris. Tuoki situacėjė retkartes sukel keblumū tarp anū santīkiū. Kinūs tuo personaža vaidmėn atlėkt onglū artists Ruper Grint.
Kateguorėjė:Hare Puotere veikiejā
Figuren der Harry-Potter-Romane
Alektruons
alektruons (e−) – stabėli elementariuoji dalielė, katra tor neigama krūvi (1,6022·10-19 C) ė 9,1094·10-28 g o 0,0005486 a.m.v masė. Naotraliam (nejuonėzoutamė) atuomė alektruonu skaitlios līgos protuonu skaitlioi īr.
Pavadėnims „alektruons“ īr graiku kalbuos kėlmies ė reišk „gėntars“.
Savuotėškomā ė elgėmasės
Alektruonā tor nėigema alektrėnė krūvi līgo −1.6022 × 10 −19 C, mase līgė 9.11 × 10 −31 kg (remontės krūve/mases matavėmās) ė reletīvėstėne rėmtėis mase līge aple 0.511 MeV/c2. Alektruona mase īr aple 1/1836 pruotuona mases. Platē prijimts alektruona sėmbuolės īr e−.
Alektruons tor sokėni līgo ½ ė īr fermiuons.
Relėtėvoma afektā prėklausa nu dīdē γ, žėnuoma kāp Luorenca faktuorios. γ prėklausa nu v, daleles grēte, ė c. Ons īr apėbrėižams tēp:
Kateguorėjė:Fizėka
Lėipas 12
Lėipas 12 dėina īr 193 metu dėina (kelamasēs metās - 194) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
1991
1991 - nakalāmė̄jė metā, katrė prasided ontradeinī.
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Pališkelē
Pališkėlē - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Neutruons
Neutruons – netorėnti elektrėniuo krūviuo sobatuomėnė dalielė, katruos masė īr 939,6 MeV/c2 (1,6749 × 10−27 kg, bėški dėdlesnė ož pruotuona. Anuo antidalielė – antineutruons.
Kateguorėjė:Fizėka
Mėlvīdē
Mėlvīdē - Juonėškė rajuonė, Satkūnu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 55 prietelē.
Tautū Sandrauga
Tautū Sandrauga (ankstliau Brėtu Sandrauga aba Brėtu Tautū Sandrauga) – savanuorėška liousū valstībiu asuociacėjė. Daugoms valstībiu nariū ankstiau bova valduomas Jongtėnės Karalīstės kāp kuoluonėjės.
Kateguorėjė:Terptautėnės organėzacėjės
Strazdėnė
- Alītous rajuonė, Alītaus seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2011 metās nabgīvena žmuonis.
Groudė 13
Groude 13 īr 347-a metū dėina pagal Grėgaliaus kalėnduorio (kelamāsēs metās 348). Nu šiuos dėinuos ligė metu gala lėikt 18 dėinū.
Vardadėinē
Eivėltė - Kastauts - Kastautė - Kast' - Kastītis - Liocė - Liocėjė - Otilėjė
Smertis
Kateguorėjė:Dėinas
Lėipas 13
Lėipas 13 dėina īr 194 metu dėina (kelamasēs metās - 195) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Mėtkūnā (Juonėškės)
Mėtkūnā - Juonėškė rajuonė, Satkūnu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 13 prieteliu.
Antanas Pocius (1961)
Ontans Puocios (Antanas Pocius, g. 1961 m. groudė 30 d.) – Lietovuos puolitėnis veikies.
Biuograpėjė
Paneviežė rajuona Vaduokliū seniūnėjės seniūns.
Nu 2001 m. īr Lietovuos socēldemokratu partėjės Paneviežė rajuona skīriaus ė tarībās narīs.
2001 – 2003 m. ė 2004 m. (kelias nedielis) Paneviežė rajuona savėvaldībės tarības narīs.
Koluokėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Lėntvare seniūnėjuo.
Korjentėsa provincėjė
thumb|150px īr provincėjė Argentėnuo. Suostėnė īr Korjentesos. Pluots: 	88 199 km². Gīventuoju: 930 991.
Akmenės rajuona savėvaldībė
Akmenės rajuons - rajuons Šiauliū apskrėtie. Rajuonė gīven 29 070 žmuoniū.
Seniūnėjės
Rajuonė īr 6 seniūnėjės (skliaustūs – seniūna būstėne):
Koluokėškės
Istuorėjė
Kaimalie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena nėvėins žmuogos.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
1990
1990 - nakalāmė̄jė metā, katrė prasided permadeinī.
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Palainėškē
Palainėškē - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nab'gīven prietelē.
Babrongs (opės)
Babrongs īr opės Žemaitėjuo; Mėnėjės dešinīsis ėntaks. Ėštek ėš Plateliu ežera. Tek i pėitus, a ož Plongės i pėitvakarius. Ītek i Mėnėjė 130 km nū anuos žiuotiū. Slienis 100-150 m platoma, vaga aukštopie 4-8 m, žemopie 10-15 m platoma.
Dėdliausė ėntakā: Oušna, Pėitvė, Čerkšnė (kair.), Dirnopė, Lėipopė (deš.).
thumb|left|240px|Babronga ėštakas thumb|left|Babrongs [[Plongė|Plongie ]]
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Cerkvė
thumb|right|250px|Mažeikiū cerkvė Cerkvė (ros: церковь) - Ritū apeigū krikščiuoniū - stačiatėkiu ė unitū - švėntīkla, kolta nomā.
Šokātē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 198 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Lėipas 14
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Apėrubē
Apėrubē - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Tarvīdā (Klaipieda)
Tarvīdā - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 39 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Entre Rijosa provincėjė
thumb|150px īr provincėjė Argentėnuo. Suostėnė īr Parana. Pluots: 78 781 km². Gīventuoju: 1 158 147.
Kateguorėjė:Argentėnas provincėjės
Māšėnė
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Lėntvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kaimalie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena nėvėins žmuogos.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Rotka
- Alītous rajuonė, Alītaus seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Nartautē
Nartautē - Juonėškė rajuonė, Satkūnu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 14 prieteliu.
Peleks
thumb|210px|Pėlva peleks
Pelekā īr žovū nepuorėnės ė puorėnės plaukėma pluokštės, žuvū gėlomėnis vairos.
Nepuorėnē pelekā: Puorėnē pelekā: Pelekā padėrbtė ėš kaulėniu stėpėnū. Pelekā atsėrada besėskėrstont ėštėsėnē nogaruos pelekėnē raukšlē.
Kateguorėjė:Kūna narē
Japuonėjės vieleva
thumb|[[Abruozdielis:FIAV 110110.svg|20px Japuonėjės vieleva. Pruopuorcėjės: 2:3]] Naciuonalėnė Japuonėjės vieleva, japuonėškā vadėnama Nisshōki (日章旗) arbe Hinomaru (日の丸 „saulės dėsks“), īr balta vieleva so rauduono dėsko (rauduons dėsks sėmbuolėzou saulė) cėntrė. Balta spalva sėmbuolėzou tīroma ėr kėlnoma.
Kateguorėjė:Vielevas Kateguorėjė:Japuonėjė
Beržuors
Beržuors īr:
Neuons
Neuons (Ne) – baspalvis, bekvapis kemėnis elements. Baspalvės inertėnės dojės, neuonėnies lėmpuos švėit rausva spalva.
Ožvadėnėma kėlėms
Neuona 1898 metās atrada škuotū kemėks William Ramsay (1852–1916 m.) ė onglū kemėks Morris Travers (1872–1961 m.), dėrbdamė Luonduonė, Onglėjuo. Tas bova vēns ėš pėrmū ėnėrtėniū dojū alementū, dėl ton priežastėis anuo ožvadėnėms bova parīnkts neonu (gr. neos – naus).
125px
Šaltenē
Kateguorėjė:Kemėnē elementā
Kėrkliuonīs
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo gīven 3 žmuonis. Īr kapėnes.
Šalposnė
thumb|240px|Šalposnės
Šalposnė aba šalposnis ī tuokis onkstībs augals, katros muokslėškā prigol prī grėižžėidiu augalū (Asteraceae) šeimuos.
Tasā augals daugiametis ī. Stombris būn kap so kuokio pūko. Lapā 10-20 cm skersmenė, apskrėtuoki, pūkouti, aug palē žemė. Žėidā rīškē geltuoni, dėina kap žīdia, tap pakėlė̄s i vėršo, vuo nakti ė nūžīdiejus nūlinkst žemīn. Kap šalposnė nūžīdia, palėik sieklas so tuokēs „parašiotās“, kap kiaulpėinės.
Žīdia šalposnis onksti pavasarie, balondė-gegožė mienėsēs.
Šalposnē patink muolinga dėrva. Šalposnīnės ruod, katruo vėituo ī daug ondenė dėrvuo. Aug prī šalteniu, pagriuoviūs, opiu ėr opiekšliu krontūs, muolinguos atšlāties. Piktžuolė.
Šalposnės žėidā ė lapā liekarsta ī. Gausėn prakātavėma, lengvėn atsikuosėjėma, trauka karšti, tūdie tink sergont oždegėmās, alsavėma lėguom.
Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā
Lėipas 15
Lėipas 15 dėina īr 196 metu dėina (kelamasēs metās - 197) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Groudė 14
Groude 14 īr 348-a metū dėina pagal Grėgaliaus kalėnduorio (keliamases metās 349-a). Nu šiuos dėinuos lig metū gala lėikt 17 dėinū.
Vardadėnē
Alfreda - Alfreds - Augeda - Augeds - Augēn' - Augėnis - Freds - Kėntėbuts - Kėntrėms - Kėntvėls - Kėntvėlė - Tarvains - Tarvaėn
Paberžē (Juonėškės)
Paberžē - Juonėškė rajuonė, Satkūnu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 9 prietelē.
Beržuors (ežers)
kateguorėjė:Žemaitėjės naciuonalėnis parks
Apušruots (Kiedainē)
Apušrouts - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nabgīven prietelē.
Ratkūnā
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Lėntvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kaimalie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena nėvėins žmuogos.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Fuormuosas provincėjė
thumb|150px īr provincėjė Argentėnuo. Suostėnė īr Formosa. Pluots: 72 066 km². Gīventuoju: 486 600.
Kateguorėjė:Argentėnas provincėjės
Vainuotėškė
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 37 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Juonėškė rajuons
Juoniške rajuons - rajuons Šiauliū apskrėtie. Rajuonė gīven 31 210 žmuoniū.
Seniūnėjės
Rajuonė īr 10 seniūnėjū (skliaustūs – seniūna būstėne):
Kateguorėjė:Lietovuos rajuonā Kateguorėjė:Šiauliū apskrėtės
Mozėka
thumb|right|Filippino Lippi Mozėka ( - musiké (téchne) - mūzū mēns) - garsū mēns, menėšks garsū komponavėms ė tokiū akostėniū kompozėcėjū atlėkėms.
Mozėka - ėšraiaškas forma laiko terpie, nauduojant garsū ė paziū sroktūru. Ta sodėtingas formas koriniā, išreiškamė per natoralē ėųgaunama dėrgeklio, dažniausē garso, kombėnacėju ė modeliū konstrokcėja. Mozėkos funkcijos: estetėnė, menėnėnė, komonikacėnė, apeigėnė. No koltūras ė socialėnio konteksta prėklaussa, kāp mes skėrstuom mozėka.
Kateguorėjė:Mozėka
Platuonē
Platuonē - Juonėškė rajuonė, Satkūnu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 25 prietelē.
Lėipas 16
Lėipas 16 dėina īr 197 metu dėina (kelamasēs metās - 198) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Babrungs
Babrungs īr:
Bivas ežers
Bivas ežers (琵琶湖, Biwa-ko), ankstiau žėnuoms kāp Omė ežers, īr dėdliausis giela ondėns ežers Japuonėjuo, isėkūrės Šigas prefektūruo. Ežers bova platē aprašuoms Japuonėjės literatūruo.