cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Nicolas Appert
thumb|180px Nicolas Appert (1749 m. lapkrėstė 17 d. Šalon an Šampanė - 1841 m. bėrželė 1 d.) īr prancüzu ėšradies. Ons ėšrada jieda kuoservavėma metuodėka.
Nūruodas
Appert, Nicolas
Juokolē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Viežātiū seniūnėjuo. Anuo gīven 22 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Šermokšnē (Klaipieda)
Šermokšnē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 32 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Hokaids
Hokaids - ontra palē dėdoma Japuonėjės sala ė dėdliausė Japuonėjės prefektūra. Šiaurie sala skaloun Okotska jūra, vakarūs – Japuonėjės jūra, a rītūs - Ramosis ondėnīns.
Laumienā
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Samīlu seniūnėjuo.
Hokaids
Hokaida vėitėnē bova vadėnamė ainu. Daba jū cieluo Japuonėjė mizernā tie palėkė.
Laumienā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 262 žmuonis.
Hokaids
Kateguorėjė:Japuonėjės salas Kateguorėjė:Japuonėjės prefektūras
Gerdvėlā
Gerdvėlā - Kiedainiu rajuonė, Truskavas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 29 prietelē.
Mėšienā
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Šatėikiu seniūnėjuo. Anuo gīven 27 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Mažiejė Rūšopē
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Skouda seniūnėjuo. Anuo gīven 451 prietelės.
Geuograpėjė
Kaimalie i Luobas opė itek Gontėna opalės.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Šiorātē (Klaipieda)
Šiorātē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 35 žmuonis.
Puocėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ontalėiptes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Helen Keller
thumb|150px| Helen Adams Keller (1880 m. bėrželė 27 - 1968 m. bėrželė 1 d.) bova amerėkėitiu rašītuojė ė aktīvėstė. Ana bova pėrmuojė kuoledža bėngosė akluojė ė korčiuojė. Krūvuo parašė 14 knīngu ė kelis šėmtos straipsniu ėr esė.
Alvīds Valėnta
Darbā
Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Helen Keller
Kateguorėjė:JAV žmuonis
Kamūlėnis žaibs
thumb|250px|Kamūlėnė žaiba abruozdielis
Kamūlėnis žaibs īr nuognē nedažnos fėzėkinis reiškėnīs - švītėntis 10-30 cm diametra, tėkriausē plazmas, kamūlīs. Diel sava retoma ons īr menkā ėštīriniets. Īr sokorta par 200 visuokiu hipoeziu kap ons gal sosėkortė.
Kateguorėjė:Meteorologėjė Kateguorėjė:Ognės
1883
1883 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided permadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Paberžė (Dosetas)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Cėntrėnės Afrėkas Respoblėka
Centrėnės Afrėkas Respoblėka {{fr|République centrafricaine, sango k. Ködörösêse tî Bêafrîka) – valstībė Cėntrėnie Afrėkuo. Tor robežio so Čado, Sudano, Kuonga Demuokratėnė Respoblėka, Kuonga Respoblėka ėr Kamerūno.
{{Afrika}} {{geo-stub}}
Loknės
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Skouda seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 446 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Ėšmanā
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Balbėirėške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 59 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Kadagė̄nė (Šiaulē)
Kadagė̄nė - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kiaulougė
thumb|200px|Kiaulougės kēsos so prisėrposėm ougom
Kadagė̄nė (Šiaulē)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Kiaulougė
Kiaulougė aba šonougė tas ī tuokis augals, muokslėškā prigolons bolbėniu augalū (Solanaceae) šeimā.
Aug daržūs, patuoriūs, pakelies, šiokšlīnūs, opiu krontūs. Kiaulougē tink muolė dėrvas, šėltas, atvėras vėitas, naparneš ėlgū sausmetiu.
Augals vėinmetis ī, lėg 70 cm augoma, smėrda. Stombris statmens, šakuots. Lapā 2,5-7 cm ėlgoma, 2-4,5 cm platoma, apaugė̄ plaukalēs.
Graikėjės nacionalėnė krepšėnė rinktėnė
thumb
Kiaulougė
Žėidā balti, ėšruod kap bolbės, ale mažesni, žīdia nug lėipas lėg spalė. Ved žėrnė dėdloma ougas, katras pradiuo būn žalės, vuo paskom pajuodoun.
Graikėjės nacionalėnė krepšėnė rinktėnė
Graikėjės nacionalėnė krepšėnė rinktėnė - krepšėnė komanda, katra tarptautinies' varžībuos atstovaun Graikėjės valstībė. Graikėjės rinktėnė īr 2006 m. Svieta vicečempijuonė. FIBA rėitinė užjem 4 vėit.
Chakasu kalba
Chakasu kalba (Chakasėškā: Хакас тілі Khakas tîlî) – tiorku kalbū gropės kalba. Kalba tonkiausē nauduo chakasu tautuos žmuonis, katrie gīven Chakasėjuo, Rosėjuo. Krūvuo īr 78 500 chakasā ėš katrū 60 168 rokounas chakasu kalba. Daugoma chakasu īr dvėkalbē ė gerā muok rosu kalba Chakasu kalbuos ISO 639-3 kuods īr kjh.
Saikano
Saikano -  – 2000–2001 m. lēsta manga ė 2002 m. ėšlēsts anime serėjals aple 2 jaunu žmuoniu mėilės istuorėjė ė vainuos baisomus.
Chakasu kalba
Tarmes
Tradėcėškā kalba tor keles tarmes:
Saikano
Nūruodas
Kateguorėjė:Anime
Chakasu kalba
Abecelė
Luotīnėška abecelė:
Kėrėlėca:
Šaltenē
Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Kiaulougė
Ciels kiaulougės kēsos trocīzna ī, ale ougas kap prisėrpst, tap jau tink jiestė. Ėš anūm taisa ougėinės, ded i pīragus. Ī liekvarstos nug drogė, karštė, vara mīžala. Tink dažīmou jouda spalva.
Chuorasana torku kalba
Kuorasane torku kalba (تركي خراساني, Turki Khorasani) – tiorku kalbū gropės kalba. Kalba tonkiausē nauduonama šiaurės Chuorasana pruovėncėjuo, Iranė. Daugoma Chuorasane torku īr dvėkalbē ė gerā muok persu kalba.
Nūruodas
Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Kiaulougė
Nūruodas
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Ougas
Graikėjės nacionalėnė krepšėnė rinktėnė
Sudietes 2007 m. Euruopas čempijuonatė
Kateguorėjė:Krepšėnė rinktėnės
Flo
Flo (Flå) īr suoda ė savėvaldībė Nuorvegėjuo, Bioskeriudė. Ana ėkorta 1905 m. sausė 1 d.
Kateguorėjė:Nuorvegėjės miestā
Srougėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ontalėiptes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Lielātē (Šerkšnienā)
Lielātē īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Šerkšnienu seniūnėjuo. Anuo gīven 22 žmuonis (2011 m.) Īr kuoplītielė.
Vātkē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Šatėikiu seniūnėjuo. Anuo gīven 16 gīventuojū.
Dvarėškē II
Dvarėškē II - Kiedainiu rajuonė, Truskavas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 18 prieteliu.
Vātkē
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Lielātē (Šerkšnienā)
Lielātiuos gėmė koltūras veikies Dionėzos Puoška.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Dėdlė̄jė Rūšopē
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Skouda seniūnėjuo.
Nausuodnis (Zarasā)
Nausuodnis - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 9 žmuonis.
Dėdlė̄jė Rūšopē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 412 žmuoniū.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Nausuodnės (Klaipieda)
Nausuodnės - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Viežātiū seniūnėjuo. Anuo gīven 17 žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Kelmanuonīs (Prėinā)
Kelmanuonīs - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Balbėirėške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Sigdals
Sigdals īr miests Nuorvegėjuo, Bioskeriudė.
Kateguorėjė:Nuorvegėjės miestā
Vainē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Samīlā
Nūruodas
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Martins Lioterės Kėngs
thumb|Martins Lioterės Kėngs
Martėns Lioterės Kėngs (Martin Luther King aba Martin Luther King, Jr.), g. 1929 m. sausė 15 d. Atlontuo, JAV - m. 1968 m. balondė 4 d.) — aktīvos kuovuotuos ož joudauodiu pėlėitėnes teisės JAV, Nuobele taikuos premėjės laureats, kningu autuorios.
Kateguorėjė:JAV žmuonis
Kanapėnė
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 12 žmuoniū.
Liūdienā
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Šerkšnienu seniūnėjuo. Anuo gīven 7 žmuones. Īr kuoplītėlė.
Kanapėnė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Narkītē
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Prancūzėjės nacionalėnė krepšėnė rinktėnė
thumb Prancūzėjės nacionalėnė krepšėnė rinktėnė - krepšėnė komanda, katra tarptautinies' varžībuos atstovaun Prancūzėjės valstībė. FIBA rėitingė užjem 17 vėit.
2007 metū Euruopas čempijuonatė užjiemė 8 vėitė nepateka i 2008 m. Olimpėnes žaidīnes.
Sudietes 2007 m. Euruopas čempijuonatė
Kateguorėjė:Krepšėnė rinktėnės
1877
1877 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided permadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Narvīdē
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Skouda seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 392 žmuonis.
Vlads Grėgaravėčė
Grėgaravėčė Vlads  (g. 1961 m. vasarė 6 d.) bova Lietovuos futbuolėninks, luošė Klaipieduo ėr Okmergie.
Kōsis
thumb|240px|Kōsis
Vlads Grėgaravėčė
Grigaravičius
Kōsis
Kōsis aba da kōsīs, knōsis, kōsos, pėsols, varms īr mažos vabzdīs, katruo patalės jied žvieriū ė žmuoniū krauja. Kōsiu patėnā jied nektara. Ėsėrėt ėš larvu, katruos gīven stuovintiūs ondens telkiniūs - prūdūs, kanavūs, liūnūs, ežerūs. Skraid spėitlēs driegnūs vėitūs, paviesi. Īkondėma čieso kōsis i skūra īleid sava seiliu, katras neleid krėšietė kraujō ė sokel nīžtiejėma.
Truopėniūs kraštūs kōsē perneš pavuojingas, smertenas lėgas, pavīzdiuo malerėjė.
Kateguorėjė:Vabzdē
Tommy K Syversbråten
Tuomis K Sīversruotens (Tommy K Syversbråten, g. 1986 m. ) ī Nuorvegėjės dailėninks, anuo mens pasėžīm detaliem, ėšdėrbėmu lėgė gala, tonkē mena darbūs nauduo žaislėniu meškieliu tematėka.
Šaltenē
Kateguorėjė:Nuorvegėjės žmuonis
Sakraments (Kalifornėjė)
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV miestā
Dobravā
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Samīlu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 122 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
De Moins
De Moins īr miests JAV, Ajovas valstėjės suostėnė. Anamė gīven 197 052 žmuoniū.
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV miestā
Svėgarē
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Pažvelsės (Viežātē)
Pažvelsės - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Viežātiū seniūnėjuo. Anuo gīven 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Volungėškē
Volungėškē - Kiedainiu rajuonė, Truskavas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven vėins prietelės.
NATO
Šiaurės Atlanta Sotartėis Organėzacėjė (NATO – North Atlantic Treaty Organization) – terptautėnė gīnībėnė organėzacėjė, ikorta 1949 metās. Lietova īr NATO organėzacėjės narie nu 2004 metu kuova 1 dėinuos.
Politėnē tėkslā ė glavnė̄jė oždavėnē
Kateguorėjė:NATO Kateguorėjė:Terptautėnės organėzacėjės
Palūštē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Šatėikiu seniūnėjuo. Anuo gīven 30 gīventuojū.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Lėkontē (Zarasā)
Lėkontē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
1866
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Inku imperėjė
Inku imperėjė bova patė magtingiausė indienu valstībė Pėitū Amerėkuo. Ana klestiejė terp 1437-1572 m. Andū kalnuosė, kor īr dabartėnė Perū valstībė. Ana tepuogi valdė kalnū tautas ė Buolivėjuo, Čilė, Ekvaduorė, Kolumbėjuo, Argentėnuo. Imperėjės suostėnė bova Kuskos. Vīrava saulės dieva Inti kults.
Inkā bova ėšvīste poike keliū sėstema, tekstilės, keramikas amatus, muonomentale arkitektūra.
XVI o. vėdorī inku žemes pasėikė ėspanu konkėstaduorā, vadovaunamė Fransėska Pisara. Anė par trompa čiesa sogriuovė ėr ožkariava Inku imperėje.
Kateguorėjė:Imperėjės
Würth
Würth-Gruppe - svieta platoma varžto ė tvėrtėnėma prėimoniū tiekies. Ton bėndruovė bova ėkorta Vuokītėjuo. Ėkūries bova Adolf Würth.
Kateguorėjė:Bėndruovės
Kolā I
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Skouda seniūnėjuo. Anuo gīven 181 prietelės.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Kėilėšks
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Balbėirėške seniūnėjuo.
Vuokėtėjės nacionalėnė krepšėnė rinktėnė
thumb|Vuokėtėjė žaid su Lietovo [[2006 m. Svieta čempijuonatė]] Vuokėtėjės nacionalėnė krepšėnė rinktėnė - krepšėnė komanda, katra tarptautinies' varžībuos atstovaun Vuokėtėjės valstībė. FIBA rėitingė užjem 7 vėit.
Kėilėšks
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 34 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Sauserē (Klaipieda)
Sauserē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Viežātiū seniūnėjuo. Anuo gīven 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Šėlė̄nė (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Montvīdē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Šerkšnienu seniūnėjuo. Anuo gīven 12 žmuoniū.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Bolėkā
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Šatėikiu seniūnėjuo. Anuo vėsė gīventuojā ėšmėrė.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Vėdulaukē
Vėdulaukē - Kiedainiu rajuonė, Truskavas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 24 prietelē.
Kėrmielėškės (Prėinā)
Kėrmielėškės - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Balbėirėške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Varūna
Varūna (skr. वरुण = váruṇa) ī senuobėnis indu dievs, katrou riedīstė ondenā ī. Ons tepuogė dėdlīsis praudas ė svieta rieda kieravuotuos ī. Varūna būktās tora panšomu so senuobės lietoviu Dievu, ale anou vards mosietās tou patėis kėlėma kap ė Velnė.
Vėdūs Varūnā ī 10 gīsmiu, ale ons da garbėnams sīkiom so Indra aba Mitra. Prauda, Mitra ī dėinėnis Varūnas veids, katros kap saulė veiza, ka žmuonis ont Žemės priveizietom īstatīma. Vuo čīsts Varūnas veids pakavuots naktie. Varūna Rigvėduo gīrams, ka ons ī sokūrė̄s vėsa svieta, ons ēn par ciela uora, ons ėšdėdlėn žemė, ons laika saulė aba saulė Varūnas akės ī. Varūns priveiza, ka tekietom opis, ons jūriu ciesorios, ons patsā gīven ondenū gėlomuo. Da ī tuokis abruozdielis, ka naktėis dongos ī apsivertė̄ tomsūs svieta pradiuos ondenis. Žvaizdės Varūnas špėjuonā ī, ė veiza, ka žmuonis dėrb par nakti.
Varūns zlastings dievs ī. Ons baisē koruoj ož griekus, neprauda. Ons tuoli nug žmuoniu ī, ale gers gīduoriam. Varūns dėdlis muonītuos ī: ka saulė ēn par dangu anou muons ī.
Pu Vėdu gadīnės Varūna palėka mažā svarbos ondenū dievoks.
Literatūra
Kateguorėjė:Indoėzmos
1855
1855 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided permadeinī.
Žėigždrē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Samīlu seniūnėjuo.
1855
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Žėigždrē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 291 žmuogos.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Poudkalē
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Skouda seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 180 žmuoniū.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Knašē (Šiaulē)
Knašē - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Miuorė ė Romsdalis
thumb|200px|Miuorės ė Romsdale vėita Nuorvegėjės žemielapie.
Koikē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Miuorė ė Romsdalis
Miuorė ė Romsdalis (Møre og Romsdal) labiausē šiaurės šmuotė asontės vakarū Nuorvegėjės regėjuons. Apskrėtėis cėntros īr Muoldės miestalie, vuo Uolesunds īr vėsū dėdliausės miests.
Infrastruktūra
Regėjuonė īr devīnė uora oustā. Dėdliausės īr Uolesunda Vigras uora ousts.
Koikē
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Miuorė ė Romsdalis
Savėvaldībės
right|450px|Location of Møre og Romsdal Municipalities
Miuorė ė Romsdalie īr krūvuo 36 savėvaldībės:
Kateguorėjė:Nuorvegėjės apskrėtīs
Kraštā (Zarasā)
Kraštā - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Gervienopis
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Samīlu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 200 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Mackē
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Balbėirėške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 66 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Kortovienā (suoda)
Kortovienā - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Velēkē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ontalėiptes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Kortovienā (suoda)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 23 žmuonis.
Velēkē
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Žvelsienā
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Viežātiū seniūnėjuo. Anuo gīven 25 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
1810
1810 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided permadeinī.
Super Greg
Super Greg īr somislīts dėdžiejaus persuonažos, katron sokūrė Linus Karlsson ė korībėnės dėrektuorios Paul Malmstrom Mėnēpuole reklamas agentūrā Fallon McElligott, JAV kuompanėjės Lee Jeans raklamā.
1810
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Pašerkšnie
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Šerkšnienu seniūnėjuo. Anuo gīven 54 žmuones.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
LCC terptautėnis onėversėtets
thumb|right|250px|LCC terptautėnis onėversėtets
LCC terpatutėnis onėversėtets - terpatutėnis onėversėtets, Klaipieduo, Lietovuo. Ėkorts 1991 m. Diestuoma akanuomėkas, teuoluogėjės ė kalbuos muokslā.
Kateguorėjė:Lietovuos onėversėtetā
Marduosā (Prėinā)
Marduosā - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Balbėirėške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 40 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Čekėjės nacionalėnė krepšėnė rinktėnė
thumb Čekėjės nacionalėnė krepšėnė rinktėnė - krepšėnė komanda, katra tarptautinies' varžībuos atstovaun Čekėjės valstībė. FIBA rėitingė užjem 56 vėit.
2007 m. Euruopas čempijuonatė pasidalėna 13-16 vėitas.
Apskrėtėms
thumb|150px| Euklėdėnie geuometrėjuo apskrėtėms – aibė vėsū pluokštomuos taškū, vėinuodo atstomo notuolosiu nu vėina taška - apskrėtėma centra.
Kateguorėjė:Geuometrėjė
Kvadrots
thumb|200 px|right|1 pav. Kvadrots ABCD ė anuo elementā. Kvadrots – statlēkompis, katruo vėsas kraštėnės īr līgės.
Kateguorėjė:Geuometrėjė
Muotėna Teresė
Muotėna Teresė (tėkrasis vards Agnes Gonxha Bojaxhiu; 1910 m. rogpjūtė 27 d. Skuopjė (Makeduonėjė) — 1997 m. siejės 5 d. Kuolkatuo (Indėjė) - albanu kėlėma vieras uordėna steigiejė, Nuobelė taikuos premėjės laureatė.
Nūruodas
Kateguorėjė:Makeduonėjės žmuonis Kateguorėjė:Vėinoulē Kateguorėjė:Nuobelė taikuos premėjės laureatā
Tromsos
thumb|200px thumb|right|250px|Fjuords Tromsie
Tromsos (Troms, samiu kalba - Romsa) īr apskrėtės šiaurės Nuorvegėjuo. Ciela apskrėtės īr i šiaurė nū puolērėnė rata. Cėntros - Tromsės miestalis. Tromsa apskrėtės ikorta 1866 m.
Kateguorėjė:Nuorvegėjės apskrėtis
Trėkompis
thumb|150px| Trėkompis ī paprastiausis daugiakompis, torons trės vėršūnės ė trės anas jongiantės briaunas. Vėsū trėkompė vėdėniu kompū soma līgė 180 laipsniu. Trėkompiu īr ivairiausiu skvarmu.
Grėšuonėškės
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Kaniavas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Kernā
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Skouda seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 119 žmuoniū.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Miolnlīkė
miniatiūra|250px|Vendelsberga Liaudėis Universitets Miolnlīkė (SV Mölnlycke) īr mažos miests Švedėjės šiaurie, Vestrajiotlanda pruovincėjuo. Anam gīven 17 042 žmuoniū. (2005 m.).
Nūruodas
Kateguorėjė:Švedėjės miestā
Turkėjės nacionalėnė krepšėnė rinktėnė
thumb Turkėjės nacionalėnė krepšėnė rinktėnė - krepšėnė komanda, katra tarptautinies' varžībuos atstovaun Turkėjės valstībė. FIBA rėitingė užjem 13 vėit.
2007 m. Euruopas čempijuonatė pasidalėna 9-12 vėitas.
Sudietes 2007 m. Euruopas čempijuonatė
Kateguorėjė:Krepšėnė rinktėnės Kateguorėjė:Torkėjė
Medvėšē
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Balbėirėške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Krakīnė (Zarasā)
Krakė̄nė - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Krakė̄niūs 2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Krėins
thumb|240px|Krėinu šaknis kairėje|miniatiūra|240x240px|Žīdintīs krėinā Krėins ī tuokis krīžmažėidiu augalū (Brassicaceae) šeimuos augals.
Krėinā lapā dėdli, ėšėlgi, ožaugėn stamontru stombri, ont katruo sokraun baltus, smolkius žėidus. Krėina šaknis ėlgas, kresnas, stuoras, mēsingos būn. Anūs gausoms mėneralėniu drosku (kalė, kalcė, magnė, sieras, varė, fuosfuora, ė kt.) ī.
Somaltas krėinu šaknis pagards ī. Ons ēn kap mėrkals prī mēsuos, kiaušiu ė kėtū jiediu. Tora baisē macnu kvapa ė skuoni.
Kateguorėjė:Žuolīnā Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
1821
1821 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided permadeinī.
Fuonema
Kateguorėjė:Kalbuotīra
1821
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
2011 m. JK bardaks
thumb|right|2011 m. JK bardaks
Bardakā prasidiejė Luonduona, Tuotėngema rajuonė, katram pū ton, kūmet puolėcėjė nošuovė Mark Duggan. 2011 m. rogpjūtė 6 d. žmuonės pradiejė polt vėsoumenėnios pastatos (kriautovės, nomos, transpuorta infrastruktūra ė t.t.)
Nūruodas
Kateguorėjė:Notėkėmā
Stalgienu seniūnėjė
Stalgienu seniūnėjė īr Žemaitėjuo, Plongės rajuona patiūs vėdorė pėitūs. Cėntros īr Stalgienā.
Nouruodas
Kateguorėjė:Plongės rajuona seniūnėjės
Verslava
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ontalėiptes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Šakėnē (Viežātē)
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Kušlēkėškės
Kušlēkėškės - Kiedainiu rajuonė, Truskavas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Vėlkžėrnis
thumb|250px|Vėlkžėrnis
Vėlkžėrnis aba kolkšnie ī tuokis, muokslėškā popėniu augalū (Fabaceae) šeimā prigoldoms augals.
Auga medies, ėškartūs, krūmūs, šlātūs.
Naujuojė Zelandėjė
Naujuoji Zelandėjė īr valstībė Okeanėjuo, Polinezėjuo, terp Ramiojė vuondenīna ė Tasmana jūruos.
Geograpėjė
Naujaja Zelandėjė sodara 2 dėdlės saluos - Šiaurės sala ė Pėitū sala, teipuogi daugel mizernu salū: Stiuarta, Kempbela, Antėpuodu, Čatėma, Oklenda, Kermadeka. Be šėtuo, Naujajā Zelandėjėi pavaldios šėtos teritorėjės: Niuė, Kuka saluos, Tokelau.
Akanuomėka
Naujuojė Zelandėjė ī baguota valstībė, katruos akanuomėka ī uorientouta i teknioluogėjės, akspuorta.
Kateguorėjė:Okeanėjės valstībės
Kalnėškės I
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Zabėtiūnā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ontalėiptes seniūnėjuo. Anuo 2021 metās gīvena 37 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Ochuotska jūra
right|250px
Ochuotska jūra – Ramiuo ondėnīna baseinuo prėklausanti jūra, katra īr tarp Kamčiatkas pusiasaliuo ė Korėlu salu.
Kateguorėjė:Jūras
Afrėkas Sājonga
Afrėkas Sājonga - terptautėnė organėzacėjė, katrō prigol 55 Afrėkas valstībės. Organėzacėjė ikorta 2002 metās. Admėnėstracėnē cėntrā - Adis Ababa, Etiuopėjė (Afrėkas Sājongas komisėjės vėita) ė Johanesburgs (Vėsuos Afrėkas parlamenta vėita).
Kateguorėjė:Terptautėnės organėzacėjės Kateguorėjė:Afrėka
Fluorencėjė Naitėngol
Kateguorėjė:Onglėjės žmuonis
Kortovienā
Kortovienā  – miestalis Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo. Miestalie ī dvara paluocē.
2001 metās gīvenvėitie gīvena 326 žmuonis.
Īr Kortovienu regėjuonėnis parks. Īr Gīrnėku kalns no katrou matas Šatrėjės kalns.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Kolā II
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Skouda seniūnėjuo.
Stalgienā
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Stalgienu seniūnėjuo; seniūnėjės cėntros. Anuo gīven 465 gīventuojē.
Kolā II
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 103 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Stalgienā
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Kalbotėškės (Zarasā)
Kalbotėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Čilės pesos
Čilės pesos (CLP; $) ī uofėcēlos Čilės pėnings, nauduonams nūg 1975 m.
Kateguorėjė:Čilė Kateguorėjė:Valiota
Lalā
Lalā - Kiedainiu rajuonė, Truskavas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 8 prietelē.
Ropiekē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Šerkšnienu seniūnėjuo. Anuo gīven 54 žmuones.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Otrē (Klaipieda)
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Ondens čiūžėks
Ondens čiūžėks īr mažos vabzdīs, katros gīven ont ondens telkėniū. Tor ėlgas, pluokštes kuojas, katrūm čiūžėnie par ondens pavėršiu. Miegst tīkius, paviesingus ondens telkinius. Jied smolkesnius vabzdius.
Kateguorėjė:Vabzdē
1849
1849 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided permadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Garmolėškis
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ontalėiptes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Elinor Ostrom
thumb|Elinor Ostrom
Oliver Eaton Williamson
Šaltenē
Kateguorėjė:Akuonuomėstā
Elinor Ostrom
Elinor Ostrom (gėmosė 1933 m. rogpjūtė 7 d.) JAV puolėtėkuos muokslo pruopesuorė. 2009 metās ana gavoa Nuobele premėjė krūvuo so Oliver Eaton Williamson akuonuomėkas srītie ož "anuos ekuonuomėkas valdīma tīrėmos". Ana palėka pėrmuojė muotrėška Svietė gavosė Nuobele premėjė akuonuomėkas kateguorėjuo.
Šaltenē
Kateguorėjė:Akuonuomėstā
1827
1827 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided permadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Būdvėite
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Skouda ė Muosiedė seniūnėjuos.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 42 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Ratē
(lt. Račiai) īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Šerkšnienu seniūnėjuo. Anuo gīven 89 prietelē.
Kroatėjės nacionalėnė krepšėnė rinktėnė
thumb Kroatėjės nacionalėnė krepšėnė rinktėnė - krepšėnė komanda, katra tarptautinies' varžībuos atstovaun Kroatėjės valstībė. FIBA rėitingė užjem 18 vėit.
2007 m. Euruopas čempijuonatė užjiemė 6 vėit.
Sudietes 2007 m. Euruopas čempijuonatė
Kateguorėjė:Krepšėnė rinktėnės
Laisvotē
Laisvotē - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Nū XVII o. suoda valdė Kortovienu dvars. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Naujasės Balbėirėškis
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Balbėirėške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Senuobės Egėpts
Senuobės Egėpts
Skleipiū kūlis
right|thumb|250x250px|Skleipiū kūlis Skleipiū kūlis īr dėdlings kūlis, katros riuogsa Mažeikiu rajuonė, Vėikšniū seniūnėjuo, Skleipiū kaimė. Pakliūn i Ventas regėjuonėnė parka pluota. Kūlis padėrbts ėš granėta.
Žėbėku ōžouls
thumb|293x293px|Žėbėku ōžouls Žėbėku ōžouls īr dėdlis, keravuojams ōžouls, katros aug Žėbėku kaimė, Vėikšniū seniūnėjuo, Mažeikiu rajuonė. Medis īr paprastasā ōžouls (Quercus robur L.), anon stoubrė apjėmėms 1,3 metra aukštomė – 620 cm, patėis medė ougoms – 22,5 m. Keravuojams nug 1971 m.
Skleipiū kūlis
Kūlė ougoms – 3,7 m, ėlgoms – 5,4 m, o platoms – 3,6 m. Skleipiū kūlis ėškasts būdavuojont ondens alektėnė.
Kateguorėjė:Kūlē Kateguorėjė:Mažeikiu rajuons
Žėbėku ōžouls
Nūruodas
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuons Kateguorėjė:Dīvnė medē
Paluocē
thumb|250px|Rėnava paluocē
Paluocē īr baguotu gaspaduoriu (dvarėninku, valduovu) gīvenams noms ė ana sopantis pagelbėniu būdnīku kuompleksos. Paluocē būn nuognē ėštaigingė, dėdlē, palīgėnont so paprasta prietelė truoba. Pri paluocu īprastā būn dėdlis parks, arklėdės, būdnīkā darbėnėnkūm.
Kateguorėjė:Bodīnkā
Kūlėgrinda
Kūlėgrinda īr senuobėnis pakavuots kel's par liūna, ežera, opė. Ana būn grīsta kūlēs aba rāstās. Senuobie žemaitē, sožėnuojė aple neprieteliu ontpouli, par kūlėgrindas liuob nusėgautė lėgė pėlėis a kėtuos vėitos pasėkavuojėmō. Kulėgrindas būn vėsėškā pu ondenio ė neprietėlē anū nerade liuob nugrėmztė onedėn.
Lėgė šiū dėinū īr pasėlėkė kūlėgrėndu pri svarbiū pėliakalniu, alkakalniu, pvz. pri Medviegalė, Puožerės.
Kateguorėjė:Teknuoluogėjės Kateguorėjė:Istuorėjė
Raigardas Musnickas
Raigardas Musnickas - Lietovuo vēkonte Žėniū radėjė žornalėsts.
Šaltenē
Kateguorėjė:Žornalėstā
Svėklis
thumb|200px|Augons svėklis Svėklis, cviklis ī tuokė daržuovė, batvėnis (baruoks), platē augėnams daržūs. Ons kėlėma nug Vėdoržemė jūras kraštū ī.
Svėklė šaknū gombā apvalūs, tomsē rauduoni ī. Lapkuotē stamontrūs, rīškē rauduoni. Lapā dėdli (5–20 cm), mēsingi, žaliuos spalvuos. Svėklis dvėmetis augals ī – jēb anou palėiki par žėima, ta ontrās metās ons ėšleidastombri so smolkēs žėidokās.
Ėš svėkliu žmuonis taisa vairius jiedius: ėš jaunū lapu verd batvėnius, ėš šaknū taisa zopės (svėklīnė, šaltėbarštius), mėšrainės, sonkas, oždara žėimā. Svėklē gerā tink kap rīškē rauduons dažos. Seniau panas sau lūpas liuob dažītė svėklė soltėm.
Geriausē svėklē aug sonkuokūs, povėningūs, gerā ėšartūs dėrvūs. Anūs paprastā siej kap praded žīdietė ėivas.
thumb|left|220px|Svėklē
Kateguorėjė:Daržuovės Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Naravā
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Balbėirėške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 73 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Betėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Vītauts Grobliauskis
thumb|200px|Grobliauskos Vītauts
Vītauts Grobliauskis (, gėmė̄s 1956 m. groudė 1 d. Klaipieduo) īr estradas mozėkonts, džazėstos, Klaipiedas ė Lietovuos puolitėnis vēkies, nug 2011 m. ons Klaipiedas mero īr. 2008–2011 m. bova Sėima narīs.
Kateguorėjė:Klaipiedas puolitėkā Kateguorėjė:Lietovuos Seima narē Kateguorėjė:Klaipiedas merā
Šerloks Holmsos
শার্লক হোম্‌স fa:شرلوک هولمز
Gontėns
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Skouda seniūnėjuo. Anuo gīven 25 prietelē.
Duovėlā
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Duovėlū seniūnėjuo, seniūnėjės centros, šalėp Minėjės opės. Anuo gīven 1231 žmuogos.
Īr Duovėlū pėlēkolnės.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Ožpelkē (Mažeikē)
Ožpelkē īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Šerkšnienu seniūnėjuo. Anuo gīven 5 žmuones.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Lasongalės
Lasongalės - Kiedainiu rajuonė, Truskavas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Meškerie
Meškerie īr žvejavėma rakonds. Ana sodara ėlgs meškerīkuotis pri katruo tvėrtėnas rėtė. Ont rėtės īr sovėniouta žilka. Pri žilkas rėšas plūdė, svoris ė kablioks. Prėklausuomā nu gauduomas žovėis ė žvėjavėma vėitas meškerės būn nuognē īvairės.
Kateguorėjė:Rakondā Kateguorėjė:Žovavėms
Grozėjė
thumb|250px|right Grozėjė īr valstībė Euruopas ė Azėjės robežiuo, Ožkaukazie. Robežiounas so Rosėjė, Armienėjė, Azėrbaidžiano ė Torkėjė.
Istuorėjė
Grozėjuo žmuonis gīvena nū vėdorėnė paleuolėta. VI o. pr. Kr. sosėkūrė vakarū Grozėjės valstībė Kuolkėdė, vuo IV o. pr. Kr. Grozėjės rītūs - Iberėjė. Pū ton, šali ožkariava asėrā, Aleksandros Dėdlīsės. Da 327 m. krėkštiuonībė paskelbta valstībėnė Grozėjės viera.
X o. pabėnguo Grozėjė bova sovėinīta, prasediejė vadėnams "Grozėjės auksa omžios". Pū ton ėlga čiesa Grozėjė prigolė Osmanu Imperėjē, pū ton Persėjē ė Rosėjē.
Pū Spalė revoliucėjės Rosėjuo Grozėjė paskelbė naprīgolnoma 1918 m. gegožė 26 d., bat anou 1921 m. ožpoulė Rauduonuojė armėjė ė pajūngė jiega pri SSRS.
XX o. devīnta dešimtmetė pabėnguo Grozėjuo sosėskvarmava liuosoma kostiejėms, diukuo da 1991 m. balondė 9 d. Grozėjė ontruojė lėika pasėskelbė esontė liuosa.
Abkazėjuo ė Pėitū Osetėjuo prasėdiejė atsėskīrėma ė liuosoma nūg Grozėjės kostiejėms. Separatėstam pagelbiejė Rosėjė gėnklās. Rosėjė daug lėiko kaltėna Grozėjė, ka anā prigolontiam Pankėsė slienie īr čečienu kuovuotuojē, katrėi kariaun ož Čečienėjės liousoma nūg Rosėjės.
2003 m. Grozėjės prezidėnta Eduarda Ševarnadzė par "Ruožiu revoliucėjė" nuvertė jaunė, pruogresīvūs provakarėitėškė līderē. 2004 m. sausė mienesie prezidėnto bova ėšrīnkts Mėkails Saakašvėlis, katros bova ožbėngės muokslos JAV. Grozėjuo prasėdiejė muodernėzacėjė, bova atliousėnta akanuomėka.
2008 m. sostėpriejė kuova so Pėitū Osetėjės separatėstās. Rogpjūtė 8 d. Grozėjė isėveržė i Osetėjė, katra tujaus puol gīniuotė Rosėjė. Prasėdiejė Pėitū Osetėjės vaina.
Geuograpėjė ė klimats
Geuograpėškā Grozėjė īr Azėjės šalės, bat koltūrėškā priskėrama Euruopā. Grozėjės kraštuovaizdis īr nalīgos, 2/3 terituorėjės ožjem kalnā.
Dėdliausi miestā (2004 m. sausė 1 d.):
Admėnėstracėnės skėrstīms
Grozėjė soskėrstīta ī 9 regijuonos, katrūs sodara 70 pruovėncėju, 2 autuonuomėnės respoblėkas: Abkazėjė ė Adžarėjė ė vėina autuonuomėnė respoblėka - Pėitū Osetėjė. Abkazėjė ė Pėitū Osetėjė praktėškā Grozėjės nier valduomas.
Akuonuomėka
Grozėjės akuonuomėka īr vėina liousiausio vėsam regėjuonė. Īr aukšts akuonuomėnė liousoma indeksa rezultats. Akuonuomėkuo vīraun torėzmos, kemėjės, maista pramuonė. Grētā vīkduoma akuonuomėnės refuormas, katrū pamatėnis tėkslos padėrbtė Grozėjė vėina ėš liousiausiū svieta akuonuomėku īr. Tas trauk ožsėinė investėcėjės.
Nūruodas
Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Nešēkē
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Balbėirėške seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Šarkėškės (Ontalėipte)
Šarkėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ontalėiptes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
DARPA Falcon pruojekts
thumb|right|upright=1.35|Vėršgarsėne banduomuojė liektova (HTV) 2 ėliostracėjė grīžtamoujuo fazie
DARPA Falcon pruojekts īr jongtėnės DARPA ė JAV karėniū uora magtīngomu pruojėkts.
Indonezėjė
Indonezėjė aba Induonezėjė īr valstībė Pėitrītiu Azėjuo. Apėm dėdli Malaju salīna, katros ėšsėdiestės terp Indėjės ėr Ramiuojė ondėnīna. Dėdliausės salas: Borneo, Java, Somatra, Solavėsis, Balis, Naujuoji Gvinėjė (vakarinis šmuotsž), Molokā.
DARPA Falcon pruojekts
Paskotėnės pruojėkts īr sokortė kuovėnė liektova dėdloma napėlotounams liektova, katrs galieto liekt 6 Maku grētiu.
Kateguorėjė:Transpuorts
Indonezėjė
Galerėjė
<gallery caption="Indonesia" widths="180px" heights="120px" perrow="3"> File:Museum Nasional Indonesia.jpg|Šalėis muziejos Džakartas cėntrė File:Monumen nasional jakarta.jpg|Naciuonalėnis pamėnklos File:Jakarta Skyline Part 2.jpg|Wisma 46, Indonesia's tallest office building, located in the middle of Jakarta skyscraper. File:Central Jakarta.JPG|Glabna aveniu Džakartas cėntrė File:Gambir Station Platform.jpg|Traukėnīs Džakartuo File:BungKarno-indonoob.JPG|Bung Karno stadijuons, katramė telp 100 000 veizietuoju File:Indonesia 2002 CIA map.png|Indonezėjės žemielapis File:Indonesia, administrative divisions - en - monochrome.svg|Provinces of Indonesia File:Jalan malioboro - Jogjakarta.JPG|Malioboro, the most famous street in Yogyakarta city Image:transjogja.jpg|Trans Jogja Bus. A bus rapid transit system in Yogyakarta city File:SOTO FOOD.jpg|Indonezėjės jiedė pavīzdē Soto Ayam (chicken soup), sate kerang (shellfish kebabs), telor pindang (preserved eggs), perkedel (fritter), and es teh manis (sweet iced tea) File:Indonesian Army infantryman participating in the GPOI.jpg|An Indonesian Army infantryman participating in the U.N.'s Global Peacekeeping Operation Initiative
Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Eglė Kairelytė
Eglė Kairelytė - Lietovuo vēkonte Žėniū radėjė žornalėstė, radėjuo, krūvuo so Dariom Sauliūno vēdontė laidā "Mona tėisė".
Šaltenē
Kateguorėjė:Žornalėstā
Apvalė̄jė kėrmėnā
Apvalė̄jė kėrmėnā  īr bestoumeniu gīviu tėps. Anam prigol dėdlis rūšiū skaitlios. Gīven jūruosė, gielūsė ondėnīsė, dėrvuo ėr organėniesė medeguosė gīvenontīs gīvē. Daug palėkė parazėtās. Geriausē ženuomė parazėtėnē atstuobā sosargdėn dramblelėgė, askarėdiuozė, trikineliuozė.
Apvalė̄jė kėrmėnā skėrstuomi i trės klasės:
Galerėjė
Kateguorėjė:Kėrmėnā
Leškē
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Mėlašātē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Stalgienu seniūnėjuo. Anuo gīven 368 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Gorstėške
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Skouda seniūnėjuo. Anuo gīven 41 prietelės.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Bėlēšē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 39 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Kėmbarėškis II
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ontalėiptes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Laukagalės (Kiedainē)
Laukagalės - Kiedainiu rajuonė, Truskavas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
1838
1838 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided permadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Dievātė
Dievātė aba deivė īr dievībė, katra vaizdounama kāp muotrėška. Tuokiū īr kuožnuo puolėteėstėnie vieruo. Bat mėslėjama, ka patiuo senuobie bova vėina glavnuojė dievātė - Dievū Muotė.
Senuobės baltu vieruo glavniausės dievātės bova Žemīna, Gabėjė, Medeinė/Žvierūna, Laima, Laumė, Milda.
Kateguorėjė:Viera
Renava eglė
Renava eglė uoš Renava paluociu parkė, Vardovas dešėniam krontė. Medis īr aptverts. 1994 m. ton eglė ožpoulė kėrmgrouža, bat medis atsėlaikė.
Nūruodas
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuons Kateguorėjė:Dīvnė medē
Klietie
Kateguorėjė:Truobesē
Šiūparē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 451 žmuogos.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Navasiuolka (Prėinā)
Navasiuolka - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Balbėirėške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena vēns žmuogos.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Kanīzelės
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Skouda seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 74 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
2029
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Kaniūkā (Zarasā)
Kaniūkā - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ontalėiptes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 21 žmuogos.
Loknienā
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Senuobės Graikėjė
Senuobės Graikėjės mens
Senuobės graiku mena istuorėjuo ėšskėramas trīs epuochas:
Klasikėnės graiku estetėkas idealos ė mena kanuonos nusaka antėkas fėlasuofu (Sokrata, Platuona, Aristuotėlė) soformoloutas svarbiausės gruožė savībės − tvarkingoms, simetriškoms, apibriežtoms, proporcėjės, miers, armuonėjė.
Graiku archajėnės gadīnės tapība neėšlėka. Aple anō gal sprēstė tik ėš maliavuoku, poušosiu VII-VI o. pr. Kr. keramėnes vazas.
Senuobės Graikėjė
Kelias į žvaigždes 3
thumb|180px|right|Vėsė dalīvē thumb|right|180px| Kelias į žvaigždes 3 (Kels i žvaiždes 3) - 2007 m. siejės 1 - groudė 30 d. par LNK televizėjė transliouts realībes šou. „Kels i žvaigzdes 3“ bova sokorts dėl nepaprastā dėdėle onkstėsniū realībes šou - Kels i žvaigždes ė Kels i žvaigždes 2 puopolēroma.
Botkelē (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Montgomeris
Montgomeris īr miests JAV, Alabamas valstėjės suostėnė. Anam gīven 201 998 žmuoniū.
Annie Wersching
Annie Wersching (1977 m. kuova 28 d. - 2023 m. sausė 29 d.) - JAV aktuorė, katra liob vaidīnt kėnūs, poikiausē žėnuoma, ka vliob vaidīnt Renee Walker serālė 24.
Kateguorėjė:JAV aktuorē
Mediokā (Prėinā)
Mediokā - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Balbėirėške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Kolkuozos
thumb|250px|Bovės kolkuozos [[Kirduonīs|Kirduonis]]
Kolkuozos - tarībėnēs čiesās bova kuolektīvėnis, valstībē pavaldos ūkis. Kolkuozā liuob būtė sodaruomė nacionalėzavus ūkėninku žeme, ė gīventuojus perkraustius i kuolkuozėnė gīvenvėitė. Vėsos torts - būdėninkā, traktuorē, žemė, a tēpuogi ė ožaugints derlios liuob prėklausītė valstībē.
Sogriovus Tarību Sāongā žloga ė daugoms kolkuozu, tėktās nedėdlė dalės anū palėka žemės ūkė bendruobėm.
Kateguorėjė:TSRS Kateguorėjė:Žemės ūkis
Likienā (Kiedainē)
Lėkienā - Kiedainiu rajuonė, Truskavas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 3 prietelē.
Alsavėms
thumb|[[Dijafragma|Dijafragmėnis alsavėms.]] Alsavėms īr fiziuoluogėnis pruocesos, katros apjem degounėis patekėma iš aplinkuos uora i organėzma, anuo sonauduojėma vīkstont organėniu medegū bioluogėnē oksidacėjē ė onglės dvėdegėnė šalėnėma ėš organėzma. Kumet bioluogėnė oksidacėjė vīkst, lōstelies dėrbama organėma gīvībėnē vēklā rēkalėnga energėjė.
Kateguorėjė:Fizioluogėjė
2046
2046 - īr nakelamė̄jė metā, katrie prasided pėrmadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Lėnartā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 35 žmuonis.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Vids Antuonuovs
Vids Antuonuovs (, 1939 m. balondė 22 d. - 2019 m. lapkristė 14 d. Šiauliūs) - liuob vadīntėis Lietovuos "mepėjės tievo", kaliejės Lietovuos, SSRS, Estėjės kalėjmūs, krūvuo pajiemos kalėjmūs siediejės aple 20 metū.
Šaltenē
Kateguorėjė:Nusėkaltielē
Česnavėškis
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Airėjės akuonuomėka
Airėjės Respoblėkas akuonuomėka īr muodernėška, prėklausontė nu prekības. Airėjės akuonuomėkas augėms 1995-2000 m. sėik vėdotėnėškā 10 pruoc. per metos.
Bankā
Kateguorėjė:Airėjė Kateguorėjė:Akuonuomėka
Šostės
Šostės īr opės Žemaitėjuo, Vakarū Lietovuo; Šīšas dešėnīsis ėntaks. Prasėded 3 km i peitus nū Teneniū. Ītek i Šīša Jonaitiūs.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Svėdē (Zarasā)
Svėdē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū ė Ontalėiptes seniūnėjuos. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Huans Sianfanis
Huans Sianfanis (tradėcėnė kėnu kalba:黄现璠; sopaparstėnta kėnu kalba:黃現璠; pinyin transkrėpcėjė: Huáng Xiànfán; džuangu kalba: Vangz Yenfanh, 1899 m. lapkristė 13 d. - 1982 m. sausė 18 d.) bova kėnu istuorėks, etnoluogs ė antropuoluogs. .
Biuograpėjė
Gėmė Qusis dvarė, Qujiu valstioj, netuol nu Fusuis, džuangu šeimīnuo (Džuang katra gīven Kėnu, daugoms Guansi ė rokounas džuangu kalbuos). Nomėi ėgėjėns pradėnė muoksla žiniū ė pramuokis kėnu kalbuos, 1922 m. Huans Sianfanis bėngė Fusuis vėdorėnė muokīkla, 1922 m. ėstuojė i Guansi gėmnazėjė, katro bėngė 1926 m. 1926-1932 m.Pekins shisfanis onėversėtetė studėjava istuorėjė ė fėloluogėjės fakoltetė. 1932 m. sėkmingā ano bėngės, tuoliau muokies Pekins shisfanis onėversėtetės istuorėjės akademijoje, katro bėngė 1935 m.
1935 m. atsėžvelgdams tėvū nuora, istuojė i Tokėjės onėversėtetė studėjava istuorėjė, katro bėngė 1937 m.
Vuo nu 1938 m. pradiejė diestītė tuo onėversėtetės istuorėjes fakultetė. 1938-1940 m. ė 1943-1953 m. diestė Guansi onėversėtetė, nu 1940 m. onėversėtetės profesuorios, vuo 1949-1950 m. bova kėnu kalbas katedras vedies, vuo 1950-1953 m. bova kningīnės rektuorios.
Kobėlėške (Skouds)
Kobėlėške - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Skouda seniūnėjuo.
Ketvergē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Duovėlū seniūnėjuo. Anuo gīven 241 žmuogos.
Huans Sianfanis
Biuograpėjė
1953-1982 m. diestė Guansi shisfanis akademijoje, vuo 1953-1958 m. bova kningīnės rektuorios, mėr 1982 m. sausė 18 d. Kaunė. Guilins
Ketvergē
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Kobėlėške (Skouds)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Huans Sianfanis
Interneta nūruodas
Kateguorėjė:Kėnėjės žmuonis Sianfanis,Huans
Amerėkuonka
miniatiūra|240x240px|Amerėkuonka
Švėitėma omžios
Švėitėma omžios – Euruopas cėvėlėzacėjės istuorėjės periuods, tonkiausē tapatėnams so XVIII o., bat Onglėjuo ė Nīderlandūs ans prasėdiejė nu XVII o. vėdore so raciuonalėstėnės fėluosuopėjės sruovės atsėradėmo. Švėitėms čiesās tēpuogė soprontams kāp švėitieju ėdiejėnis – koltūrėnis jodiejėms. Kai katrū lietoviu istuorėku darbūs „Apšvėituos epuocha“ vadėnams Lietovuos koltūras istuorėjės periuods, apėmontės paskotėnios trės XVIII o. dešėmtmetios.
Amerėkuonka
Amerėkuonka da kėtap amerėkanska, rodėnėnė žuolie, galinsuoga ī tuokė dailīžėidiu augalū (Asteraceae) šeimuos žuolie, tonki daržū pėktžuolė. Žīdia nug bėrželė lėg spalė. Īpatingā soveša vasaras pabonguo ė rodeni. Aug daržūs, patuorius, šiokšlīnūs. Anā sonkē ēn ėšvarītė ėš darža.
Batvėnis
thumb|200px|Batvėniu lapā
Olbanis (Niojuorks)
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV miestā
Amerėkuonka
Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā
Švėitėma omžios
Kateguorėjė:Istuorėjė
Batvėnis
Batvėnis, kėtap barkštis, boruoks, baruoks, ronkelis, ronkolis ī tuokė Lietovuo platē augėnama daržuovė.
Tas būn vėinmetis aba dvėmetis, sīkēs ė daugiametis augals. Anou stombrē stamontri ī, 40-100 cm augoma. Šaknės būn stuora, paėlga, mēsinga, nug baltuos lėg tomsē rauduonuos spalvuos. Lapā batvėnė stombi, dėdli ī. Žėidā smolki, soiejė̄ i žėidīnus, žīdia nug lėipas lėg siejės.
Žmuonis daržūs ė laukūs augėn vairiū rūšiu batvėnius, ale tonkiausē: svėklius (rauduonus baruokus), pašarėnius ronkolius, sokrėnius ronkolius.
Batvėniu šaknis ė lapā ī poikos šierals kiaulėm. Žmuonis ėš batvėniu lapu ė šaknū taisa zopės: batvėnius, batvėnīnė (svėklėinė), šaltėbarštius. Tepuogė taisa rūgštuoka batvėniu rasala. Batvėnėinuo (laukė, katram auga batvėnē) gerā aug mėižē.
Kateguorėjė:Daržuovės Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Stuogs
thumb|250px|Noms šiaudėnio stuogo
Stuogs aba dongtės īr triuobėsė vėršotėnė dalės, pabūdavuota anon apkeravuotė nug lītous, snėiga, ka nepakliūtom šaltoms, sauliekaitis.
Kateguorėjė:Arkėtektūra
Lekemė
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Stalgienu seniūnėjuo. Anuo gīven 40 gīventuojū.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Vazgākėimis
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Balbėirėške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 95 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Ožloube
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Skouda seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās Ožloubes suoduo gīvena 43 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Davānē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 26 žmuonis.
Liūduorē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Davānē
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Liūduorē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Vandiuogalas seniūnėjė
Vandiuogaluos seniūnėjė - seniūnėjė Kauna rajuona šiaurės šmuotė, centros - Vandiuogala.
Kėtas soudnas
<div class="references-small" stīle="-moz-column-count:4; column-count:2;">
Nūruodas
Kateguorėjė:Kauna rajuona seniūnėjės
Vaidėlā (Kiedainē)
Vaidėlā - Kiedainiu rajuonė, Truskavas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Vombuolė
thumb|250px|Dosė
Vombuolė, vombouls, vabuols īr vabzdis, katruo sparnus deng tvėrtos skvarmos (vadenams egzoškeletō). Vombuoliū vairoms īr patsā dėdliausis vėsom svietė. Vėin Lietovuo gīven aple 3500-3600 vombuoliū rošiū.
Tonkē sotėnkamė vombuolē:
Kateguorėjė:Vabzdē
Kėškienā (Klaipieda)
Kėškienā - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Duovėlū seniūnėjuo. Anuo gīven 208 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Saudo Arabėjė
Saudi Arabia arz:السعودية Arabia Saudina སའུ་དི་ཨ་ར་པི་ཡ hsb:Saudi-Arabska Arabia Saudi साउदी अरेवीया szl:Arabja Saudyjsko Saudi Arabia
Baltarosėjes roblės
Rublă bielorusă
Kalnėškē (Stalgienā)
Kalnėškē īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Stalgienu seniūnėjuo. Anuo gīven 16 gīventuojū.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Aukštalaukē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ontalėiptes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės