cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Apkaklė
Apkaklė aba apkaklie, kalnierios ī kuokė rūba (marškėniū, kailėniū, soknės, švarka) dalės, katra skėrta sergietė kakla, ka anon naparpūstom vies, nāpdegintom saulė, ė panašē. Būn ėš tvėrtesnės medegas, kartūna, aba so vėdou isiūta plastmasė, ka laikītūs statē. Seniau tonkiausē apkaklės, ka stuovietom, liuob krakmuolītė. Apkaklė paprastā žemīn leidas atlapās.
Kateguorėjė:Apriedā
Grētē (Kretinga)
Grētē - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Žalgėre seniūnėjuo. Anuo gīven 2 prietelē.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Keimaris
Keimaris ī kevalās soaugė̄i do rėišoto. Renkont rėišotus, nedažnā kas anūm tesorond. Keimaris ī siekmies, laimės, skalsuos nešies. Kas anūm laikīs pininginie, pas tū numūs bus skalsa, vo kas laikīs kišenie, tas bus apsauguots nū prapoltėis. Dar bova sakuoma, kas keimari soras, senbernio nelėks. S. Daukonts ī rašė̄is, ka keimari liob jies par pose jaunikis ė jaunuoji par vesele. Tudie tuoki rėišota paduovenuot mergelkā - užuomena pėršlībuoms.
Riemėnis pjūklos
thumb|right|210px|Stombiadūntis rieminis pjūklos thumb|right|210px|Smolkiadūntis rieminis pjūklos
Keimaris
Keimariaus krėmtėms
Keimariaus krėmtėms ī zabuova: Dvejau sosėmėslie, ėš kuokė draudėma luoš ė kū laimiejė̄is gaus - piningū, kuoki dākta a skaniesta. Tumet sojied abodo pu pose keimariaus sakīdamė: „Kremto, kremto keimari, monėi douk, Pondėive, atminti. Tavėi ožmėršt, nū tavės vėsus keimarius atimt”. Draudėmu gal būt vėsokiū: gal luošt „ėš pašauktiniu”, „ėš prisėstiniu”, „ėš padoutiniu” ė panašē. Jē ėš pašauktiniu, ta nevalna atsėlėipt, ka tas, so katrou tū keimari krimtā, pašauks vārdo. Atsilėipt valna, tiktās pasakius: „Atsilėpu, bet ne už keimari”. Tep pat ir žaidont iš prisėstīniu, žmuogou, su katrou ėsi sosėspuorėjė̄is, matont negali atsėsiest neištārė̄is „siedous ne ož keimari”. Kėtēp sakont, nevalna ožsėmėršt, vo ontrēp apsėjouksi.
Puoškātē (Vėlnios)
Puoškātē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Keimaris
Keimariaus krėmtėms
thumb|300px|right|Keimaris
Kateguorėjė:Baltu viera
Riemėnis pjūklos
Rieminis pjūklos onsktiau bova vėins ėš pagrindėniu staliaus darba rakondu. Ka atsėrada mechanėnē dėskėnē ė ronkėnē elektrėnē pjūklā, riemėniaus pjūkla nauduojėms pradiejė mažietė. Boitie kai kor ons īr nauduojams ė daba. Rieminis pjūklos sosided ėš riema ėr ītėmptuos plėinėnės joustas. Priklausuomā nū paskėrtėis, tokėi pjūklā būn stambiadontē ė smolkiadontē, ėšėlgėnē, skersėnē ė universalaus pjuovėma. Stambiadontē riemėnē pjūklā tor 4 - 5 cm pluotiaus plėinėniaus pjuovėma jousta. Tarpā terp duntū (duntū žingsnis), 5 mm, vo joustas stuoroms 0,5 - 0,7 mm. Smolkiaduntiu riemėniu pjūklu jousta īr siaurēsnė. Anėi īr skėrti kreivėms pavėršēms pjautė.
Donatas Slanina
Slaninas ūgis īr 193cm, svuoris 31kg. Uns žaid atakuojontė gīniejė pozicėjuo.
Riemėnis pjūklos
Nauduota literatūra
Kateguorėjė:Rakondā Kateguorėjė:Nedielės straipsnis
Ėrjans Nilsens
miniatiūra|Ørjan Nilsen (2019) Ørjan Nilsen - Nuorvegėjės transa ė priogresėnės mozėkas prodioserės ė dėdžiejos.
Nūruodas
Kateguorėjė:Nuorvegėjės mozėkontā
Gėliougėrės
Gėliougėrės - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 253 prietelē.
Slēkėškē
- Jorbarka rajuonė, Skėrsnemones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 11 prieteliū.
Kėškelėškės
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo. Īr mėnkos Kėškelėškiu ežeratis, ontram šmuotė īr Kašuoniū ežers.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Mėchails Guorbačiovs
thumb|200px|Mėchails Guorbačiovs
Mėchails Sergėjėvėčios Guorbačiovs (Михаил Сергеевич Горбачёв g. 1931 m. kuova 2 d. - m. 2022 m. rogpjūtė 30 d.) bova Tarību Sājongas puolitėks, bovė̄s TSKP generalėnis sekretuorios. M. Guorbačiovs valdīma laikuotarpis pasižīmiejė vadėnama „partvarka“ (perestrojka) – demuokratėnėm refuormom, katras galiausē prīvedė prī TSRS žlogėma.
Aukselē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienū seniūnėjuo.
Mėchails Guorbačiovs
Guorbačiovs,Mėchails Kateguorėjė:Šaltuosės vainas līderē Kateguorėjė:SSRS vaduovā
Aukselē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 50 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Gėlės
thumb|250px|Gėlis
Gėlės (kėtāp gīlis, gīlīs, gėlis) īr ōžoula vaisios. Ons stombos, sausos, oždaros, paėlgs, so stuoro kėito lokšto, 2-5 cm ėlgoma būn.
Gėlis ožaug pu 1−4 ont kuotalė. Nunuokst ė krint siejės−spalė mienėsēs.
Ėė gėliu taisa tuoki gierala − gėliu kava. Anuomis šer kiaulės, avis, lesėn namėnius paukštius.
Kateguorėjė:Augalū narē
Pagėrē (Vėlnios)
Pagėrē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Pagėriū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4543 žmuonis.
1936
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Pagėrē (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Tekliuonīs
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
BMW
thumb|250px|BMW mašėna
BMW AG (, žem. Bavarėjės muotuoru dėrbīkla) - mašėnu ėšdėrbėma bėndruovė, katruos centrs īr Bavarėjuo. Bėndruovė ėkorta 1913 m. Tuo gadīnė bėndruovė ėkūrė Karls Raps, vuo bėndruovė liuob vadīntėis Rapp Motorenwerke GmbH. 1917 m. ožvadėnėms bova pakėists i BMW GmbH.
Kateguorėjė:bėndruovės Kateguorėjė:Vuokītėjė
Vātkātē (Žemaitiu Naumiestis)
Vātkātē - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Žemaitiu Naumieste seniūnėjuo. Anuo gīven 16 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Vėnckā (Šėlotė)
Venckā - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Žemaitiu Naumieste seniūnėjuo. Anuo gīven 20 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Žarnėškės (Vėlnios)
Žarnėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Bodrėkē
Bodrėkē - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 186 prietelē.
Žėdēkuonīs
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Apnasrė
thumb|180px|Žėrgs so apnasrė
Žėdēkuonīs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Apnasrė
Apnasrė, kėtap da apnasris, apnarslis ī tuokis ožmuovs ont kuokė gīvuolė (arklė, karvės, avėis, šonė) galvuos, ka anon būtom galėma vestė, valdītė. Tonkiausē apnasrė būs šikšnėnė, nuors daba dėrbama ėš vairiū medegu. Arkliou apnasrė vėsū pėrm rėšama vedėmou aba prīrėšėmou, vuo vadeliuojėmou rėš kamanas. Apnasrė sodara dėržos, jousiams ont snokė („nasrū“), mažesnēs dėržielēs sojongts so kėto dėržo, katros jousa kramė ož ausū.
Kateguorėjė:Gīvuoliū transpuorts
Alėna Orluova
thumb|250px|Alėna Orluova
Alėna Orluova (gėmus 1988 m. bėrželė 28 d. Vėsagėnė) īr nuognē žėnuoma Lietovuos dainėninkė.
Gėmė lėnka ė rosės šėimuo kap Alėna Orluovskajė. 2008 metās Šv. Kuotrīnas bažninčiuo pristatė sava pėrma alboma „Laukėnis šou dingo“. Sorengė sava kuoncertus ne tėktās Lietovuo, bet ė Rosėjuo, Onglėjuo, Prancūzėjuo, Okraėnuo, Lėnkėjuo, Airėjuo. 2010 m. ėšleida sava ontra alboma „Mutabor“.
Alėna Orluova apduovenuota „A.LT“ ė „Pravda“ apduovenuojėmās. Daugoms juos sokūrtū dainiu īr lietovėškas, kėtas – rosėškas ė onglėškas.
Dėskuograpėjė
Kateguorėjė:Lietovuos mozėkontā
Vuoskuonīs
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 39 žmuonis.
Pėlės II
- Jorbarka rajuonė, Skėrsnemones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 58 prietelē.
Vuoskuonīs
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Aunovienā
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 248 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Tautolėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 17 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kiekštā (Kretinga)
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Sāspars
right|thumb|230px|Sāspars
Sāspars (aba sāspara) ī truobesė vainėka rāstu sonierėma vėita aba truobesė komps, katramė soneriami rāstā.
Kateguorėjė:Arkėtektūra
Žadvānā
Žadvānā - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 173 prietelē.
Kačātē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Žalgėre seniūnėjuo. Anuo gīven vėins prietelės.
Dzieguorios
thumb|right|250px|Sėinėnis dzieguorios
Dzieguorios ī rakonds čiesou matuotė ė ruodītė. Būn vairūs dzieguorē – nug ronkėniu lėgė sėinėniu. Palē nauduonėma būn dvijū rūšiū dzieguorē: nešiounamė ė stuovintis. Dabartėnė skvarma dzieguorē gava XIV omžiou. Ėšplėtės mėslėnėms, ka truopniausē dzieguorios ėšdėrb Šveicarėjuo.
Kateguorėjė:rakondā
Līdovienā
Līdovienā īr miestalis Žemaitėjuo, Raseiniu rajuonė, 15 km šiaurėn nu Raseiniu, pri Dubīsas opės ėr anuos ėntaka Dratvenė. Patenk i Dubīsas regėjuonini parka. Vēk bėbliuoteka, paštos, gelžkelė stuotis, muokīkla, bažninčė. Miestalis īr žīmus sava ėlgiausio Lietovuo gelžkelė tėlto (ėlgoms 599 m).
Istuorėjė
Līdovienus stūksa do pėlēkalnio, īr alka kūlis. Vėita šaltėniūs mėnavuojama nu 1499 metu.
Kateguorėjė:Raseiniu rajuona gīvenvėitės
Ožšostis
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Žemaitiu Naumieste seniūnėjuo. Anuo gīven 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Magnus August Høiberg
thumb|right|200px|Magnus August Høiberg Magnus August Høiberg da žėnuoms, kāp Cashmere Cat - Nuorvegėjės muozėkonts, pruodiosers ė dėdžiejos.
Nūruodas
Kateguorėjė:Nuorvegėjės mozėkontā
Žėivie
thumb|200px|Medė žėivie
Žėivie īr augala stombri dengians slouksnis. Pu ana būn brazdos. Pavasarie žievie lengvā lopas, nes brazdos īr ondenings ė pluonuom sėinaliem.
Vaiduotā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Pagėriū seniūnėjuo. Šmuots miestalė prėgol Vėlnious miestou.
Žėivie
Kateguorėjė:Augalū narē
Vaiduotā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1297 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Paantvardīs (Skėrsnemone)
Paantvardīs - Jorbarka rajuonė, Skėrsnemones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Paantvardie gīven vėins prietelės.
Tuošė
thumb|200px|Tuošė miniatiūra|Tuošė Tuošė ī berža žėivės vėršotėnė dalės. Ana ėšruod kap puopėrios: būn balta, līgė, plīšt skiautiem. Tuošė gerā deg, ėš anuos liuob degintė degota, soktė poudīnės, diežalės, kuodius, vīniuotė triūbas, birbīnės. Ont tuošės sīkēs liuob rašīs.
Žemaitiūs da ī tuoki pasakīmā: kap lieliū tuošė aba kap vėina tuošė, soprask, nuognē dailos, pluons, kap par tuošė ēn, tas rēšk, ka poikē dainiou.
Kateguorėjė:Augalū narē Kateguorėjė:Medegas
Vuoseliūnā (Prėinā)
Vuoseliūnā - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Dainios Šalėnga
Dainius Šalenga (Dainios Šalėnga, gėmė 1977 metās balondė 15 dėina Varienuo) īr Lietovuos krepšėninks, bovė̄s rėnktėnės narīs.
Vėlkarāstis
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 29 žmuonis.
Dainios Šalėnga
Šalėngas augoms īr 198 cm, sonkoms 93 kg. Ons žaid lėngvoujė "krašta" ė poulontė gīniejė vėituo.
Vėlkarāstis
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Gėrienā (Rėitavs)
Gėrienā - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 152 prietelē.
Smalienā
Smalienā  – suoda Ponska valstie, šiaurės rītū Lėnkėjuo. Smalienūs gīven aple 8 nūšimtē (1984 m.) lietoviū.
Istuorėjė
Nū XIII–XIV o. lėgė 1795 m. Smalienā prėgolė Lietuvos Dėdlėjē Konėgākštīstē.
Kateguorėjė:Lėnkėjės miestā
Kokuorėškē (Kretinga)
Kokuorėškē - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Žalgėre seniūnėjuo. Anuo gīven 12 prieteliu.
Atspars
Atspars ī kuokis baslīs, štolps, katros paspėra kuoki bodīnka, ka ons tvėrtau stuovietom. Paprastiausis atspars īr īžolnē i sėina aba štolpa ispėrts baslīs. Atsparā īr ė štolpā, ont katrūm kas tā laikuos (pvz., laidā, stuogs, tėlpts, balkis).
Kokuorėškē (Kretinga)
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Atspars
Kateguorėjė:Arkėtektūra
Spars
thumb|250px|Sparu sojongėms
Spars (aba gegnė) ī tuokis ramstis, katros palaik vėinšlāti aba dvėšlāti stuoga. Stuoga oždangs taisuoms prī grabiestu aba lėntū pakluota, oždieta ont sparu.
Tonkiausē sparā ī gamėnami ėš pjautas medėinas, sīkēs ėš rāstu aba gelžbetuonė.
Soremta sparu puora šaukiama kazėlās.
Kateguorėjė:Arkėtektūra
Troncas
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Vėsagėna ežers
Vėsagėna ežers īr ežers Lietovuo, Vėsagėna miestė. Anuo pluotībė ī 2,217 km².
Šaltėnē
Kateguorėjė:Lietovuos ežerā
Tūmelē
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
DJ Falk
DJ Falk - Nuorvegėjės dėdžiejos.
Nūruodas
Kateguorėjė:Nuorvegėjės mozėkontā
Baršėškē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Baltuojė Vuokė (Vėlnios)
Baltuojė Vuokė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Pagėriū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1073 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Bartninkū seniūnėjė
Bartninkū seniūnėjė - seniūnėjė Vėlkavėškė rajuona pėitrītiūs, cėntros - Bartninkā.
Nūruodas
Kateguorėjė:Vėlkavėškė rajuona seniūnėjės
Atvarslā
thumb|240px|Ož atvarslu laikuoms arklīs
Atvarslā ī tuoki šikšnėnē (aba kėtuokės medegas) dėržielē, katrās ēn valdītė arkli a kuoki kėta gīvuoli. Vėins atvarslū gals varsloujams prī kamanu par žāslus, aba prī apnasrės, vuo kėts, ožlėnkts gals palėik vadeliuotojou. Ratūs siedėns vadeliuotuos aba balnė rātelis atvarslās arkliou gal duotė vairius znuokus – stuotė, biegtė spierē aba lietā, soktė i šuona ė panašē.
Kateguorėjė:Gīvuoliū transpuorts
Šlepėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 19 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Vānėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Tvarka ė Teisingoms
thumb|200px|Partėjės sėmbuolis.
Tvarka ė Teisingoms īr dešėniuojė Lietovuos partėjė. Ana sosėkūrė 2003 m. kumet skėla Lietovuos liberalu sājonga ė lėgė 2006 m. vadėnuos Lietovuos liberaldemuokratu partėjė. Anuos līderis īr bovės Lietovuos prezidents Ruolands Paksos.
Partėjė pasėsaka ož lietovėškoma, tradėcėju, šėimuos ėšsauguojėma, ož geresnios santīkios so Rosėjė, ož Euruopas Sājongas integracėjė.
Kateguorėjė:Lietovuos puolitėnės partėjės
Laumalės
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Žalgėre seniūnėjuo. Anuo gīven 15 prieteliu.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Čiokors
thumb|250x250px|Žemaitėška [[klietie, katruos vėršou veizėms čiokors]] Čiokors (kėtāp kraiks, šelmenis) ī viršotėnė šlātėnė stuoga dalės.
Kaima arkėtektūruo stuoga grabiestus šalep čiokora ded stuoresnius ėr artiau kėts kėta. Ont čiokora ded geriausius šiaudus, katrūs parlenk i kėta šlāta ė prėspaud žagrio. Sīkēs ont čiokora ded spaliu ė muolė aba kalkiu slouksni.
Tūtlīs
thumb|250px|Tūtlīs
Tūtlīs, badpaukštis, bodotis, dodotis, popoks, popotis (lot. Upupa epops, angl. Hoopoe, vok. Wiedehopf) ī dėduoks, margos paukštis; ons ī vėinėntelis kokotėniu šėimuo.
Ėšplėtėms
Tūtlē gīven Euruopuo, Šiaurės Afrėkuo, Azėjuo. Lietovuo anėi nie tonkūs. Gīven pamedies, ganīklūs. Jied vėsuokius varmus, slinkius, liūlius, katrėi tik gīven ont žemės. Sojied daug ėškada darontiu trondiū. Par žėima būn Afrėkuo, Pėitū Euruopuo. Lietovuo būn nug balondė lėgė siejės.
Ėšruoda
Tūtlīs īr aple 70 g sonkoma. Skrend lietā, kreivā, kāp pleštekė. Kūns ī muolė spalvuos. Ont nogaras ī skersas joudas joustas, ontoudegis balts ī, oudega ī jouda. Ont makaulės ī jouduos spalvuos koudoks. Tūtlīs spierē vaikšt ė biegėnie. Snaps ėlgs, lenkts, īlėns.
Gausėnėmasis
Tūtlē perėn ouksvūs. Kėni dėrb ėš koukšta šiaudu, samanu, keleta plonksnu. Ded 5-6 (sīkēs nat 12) baltu kiaušiu, katrūs perėn daugiausee patalė.\
Šaltėnee
Kateguorėjė:Paukštē
Bobienā
Bobienā - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 131 prietelės.
Petros Gražolis
miniatiūra| Petros Gražolis (g. 1958 m. spalė 28 d. Mankūnūsė, Alītaus rajuonė ) īr Lietovuos puolitėks, Seima narīs. Onsā īr bovės partėjės „Tvarka ė Teisingoms“ vėins ėš līderiu, tēpuogė vėins ėš Lietovuos krėkštiuoniu demuokratu partėjės (LKDP) atkūrėma inicijatuoriu, vėins seniausē i Seima renkamu puolitėku. Petros Gražolis īr nuognē gerā žėnuoms kāp kuovuotuos prīš gieju teisės. Uns patsā mėslėj, ka tēp rūpėnas tautuos muoralėnė geruovė. Ėšsėskīrės, tor 4 vākus ėš sosėvėnčiavuojėmu ė vėina na ėš sosėvėnčiavuojėma.
Onkstiau dėrba Kauna ė Klaipiedas miestu tarībuosė, bova Krėkštiuoniu demuokratu partėjės pėrmėninks.
Nūruodas
Gražolis Kateguorėjė:1996-2000 m. Lietovuos Seima narē Kateguorėjė:2000-2004 m. Lietovuos Seima narē Kateguorėjė:2004-2008 m. Lietovuos Seima narē Kateguorėjė:2008-2012 m. Lietovuos Seima narē Kateguorėjė:2012-2016 m. Lietovuos Seima narē Kateguorėjė:2016-2020 m. Lietovuos Seima narē Kateguorėjė:2020-2024 m. Lietovuos Seima narē
Šiaudvėitē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Žemaitiu Naumieste seniūnėjuo. Anuo gīven 38 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Michaīls Goršeniuovs
Michaīls Goršeniuovs (g. 1973 m. rogpjūtė 7 d. – mėrė 2013 m. lėipas 19 d. ) bova rosu dainėninks, ruoka kuolektīva „Korol i Šut“ pagrindėnis narīs. Gėmė Pėkaliovė. Michaīls Goršeniuovs pradėjė sava karjėra 1988 metās.
Šaltenē
Kateguorėjė:Mozėkontā
Grozėnu kalba
Kateguorėjė:Kalbas
2024
2024 būs Kelamė̄jė metā, katrėi prasėded panadielie.
Šaltenē
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Beržienā II
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Šliaumėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Anne Lilia Berge Strand
thumb|right|200px|Anne Lilia Berge Strand
Anne Lilia Berge Strand - Nuorvegėjės dėdžiejė.
Nūruodas
Kateguorėjė:Nuorvegėjės mozėkontā
Mėšotē (Kretinga)
Mėšotē - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Žalgėre seniūnėjuo. Anuo gīven 6 prietelē.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Gėrdvānā
Gėrdvānā - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 110 prieteliu.
Saulius Štombergas
Štuomberga ūgis īr 204 cm, svuoris 98 kg. Ons žaidė lengvuojė krašta puoliejė puozicėjuo.
Pasėikėmā
Štombergas,Saulius
Ketoresdešim Tuotuoriu
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Pagėriū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 472 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Stražnėnkā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Guonkas
right|thumb|260x260px|Žemaitiu [[Truoba|truobas guonkas]] Guonkas ī tuokė veranda aba pastuogė prī iviejėma i truoba.
Guonkas dailėn nomus, sergst dorės ė prīmenė nug krėtoliū tēpuogė tas ī puoėlsė vėita.
Kateguorėjė:Patalpas Kateguorėjė:Truoba
Kelms
thumb|250px|Grībās ė samanuom apžielė̄s kelms
Kelms ī nulūžosė aba nukirsta medė stombrė gals, šaknim isikėbė̄s i žemė.
Kelms būn nedėdlė augoma, dėdlesnė stombrė lėikana šaukiama stoubrio. Ont kelma paviršė geraa veizas rėivės, palē katras galam soskailioutė, kėik mediou bova metu, kap ana nukirta.
Ont kelmū tonkē aug kremblē, samanas. Kap katrūm lapoutu mediu jauni kelmā gal ataugtė atžaluom.
Žemaitiūs kelmo tonkē pavadėnams veln's. Da ī tuoki pasakīmā: kap ėš kelma ėšspirts („palikė̄s vėsā vėins“), kelms žėn („nieks nažėn“), kors kelms? („kas do vėins?“), nie kelmo („anie velnė“, „vėsā ne“), nug patėis kelma („nuognē smarkē“), so kelmās („baisē spieros“).
Kateguorėjė:Medē Kateguorėjė:Augalū narē
2015 m. atakas Parižiou
2015 m. atakas Parīžiou - krūva atakū Parīžiou, Prancozėjuo, 2015 m. lapkristė 13 d. vakare. Par atakas žova mažiausē 100 žmuoniū. Bova šauduoma skėtinguos vėituos Parīžiaus centrė ė notėka spruogėmā Stade de France stadėjuonė.
Pracozėjės prezėdents paskelbė napaptastuojė padėitė ė oždarė valstībės sėinas.
Šaltenē
Kateguorėjė:Notėkėmā
Sundakā
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 60 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Taika
Taika (sėmbuolis ☮) īr platos termėns, Tonkiausē reiškous agresėjės, abīdas, prīšėškoma nebovėma, bat tēpuogė apjem platesnė prasmė: geros prieteliu ė tarptautėnios santīkios, suocēlėnė ė akuonuomėnė geruobė, līgoma ė teisėngoma puolitėkuo ė, svieta masto, taikuos čiesa - vainas o kuonflėktu nebovėma.
Tēpuogė veizieket
Kateguorėjė:Tarptautėnē santīkē Kateguorėjė:Terptautėnė teisė
Babaūžis
Babaūžis vuo baūbs, maūms īr tuokė būtībė (muons), katrō tievā liuob gondintė sava vākus, kumet anėi liuob nētė goltėis. Babaūžis netor ėšruodas, mėslėjama ka ons īr patė tomsa, ons randas ėš noma ketriū. Liuob rokoutė ka baūbs gal sojiestė, pavuogtė tos vākus, katrėi naktė nemėig. Vākus liuob gondėntė ė kėto panašio muono - maūmo. Vākā vierėjė ka ons gīven šolėnė, prūda dognė ė gal ožmūčītė tūs, katrėi lend pri ondens.
Panašios kāp babaūžis muonus tor daugoms kėtū Euruopas tautū, ė panašē vadėn (babaj, baubau, boogyman).
Kateguorėjė:Baltu mėtuoluogėjė
Petrėikē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Žalgėre seniūnėjuo. Anuo gīven 18 prieteliu.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Šepotātē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Žemaitiu Naumieste seniūnėjuo. Anuo gīven 7 žmuonis.
Strėpūnā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 43 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Šepotātē
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Tekātē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Liuolē (Rėitavs)
Liuolē - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 109 prietelē.
Tekātē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuoniu.
Marika Lejon
thumb|right|200px|Marika Lejon
Marika Lejon - Nuorvegėjės puop dainėninkė.
Nūruodas
Kateguorėjė:Nuorvegėjės mozėkontā
Spėitē
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Venke Knutson
Venke Knutson (g. 1978 m. spalė 20 d.) - Nuorvegėjės puop dainėninkė, nū 2003 m. Norvegėjuo ana toriejė šešės top 10 hėtos.
Kateguorėjė:Nuorvegėjės mozėkontā
Stapuonėškės (Prėinā)
Stapuonėškės - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniū.
Sločkā
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Žalgėre seniūnėjuo. Anuo gīven 17 prieteliu.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Stapuonėškės (Prėinā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Smuoliarnė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Luošėms
thumb|[[Pačinko luošėma autuomatā Japuonėjuo.]] Luošėms īr buovis, katruo rezoltats (ėšluošėms aba praluošėms) īr atsėtėktėnis ė mažne neprigol nu dalīviu gebiejėmu luoštė. Paprastā luošiama pėnėngās. Luošėms gal palėktė prigolmībė.
Paprasts azartėnė luošėma pavīzdīs gal būtė luoterėjė.
Azartėnē luošėmā draustė terpovainė Lietovuo. Dabartėnie Lietovuo (tēpuogė cieluo Žemaitėjuo) daug azartėniu luošėmu nie draudamė - 2001 m. istatīmė nuruoduomas pėnkės luošėmu rūšīs: luošėmā autuomatās, bings, stala luošėmā, totalėzatuorios, lažības, internetėnē luošėmā.
Kateguorėjė:Žaidėmā
Grindis
thumb|250px|Grindis
Grindis (vns. grindės) ī truobas aba bikuokė kėta truobėsė sotvirtints dognos. Pradiuo grindis rēšk tėktās ėš medėniu lėntaliu sodieta donga, bet daba grindėm šaukiama bikuokė padėrbta donga (kūlė, lėnoliauma, betuona).
Seniau lėgė grindiu liuob būtė nomūs muolė asla.
Kateguorėjė:Arkėtektūra
Stombrės
Stombrės - Rėitava savėvaldībie, Rėitava seniūnėjuo asontė gīvenvėitė. Anuo gīven 101 prietelės.
Asla
thumb|240px|Asla
Asla īr ėš muolė soplūkts truobas, jaujės dognos. Ėš vėina muolė asla nuognē spierē sosišlouj ė dolk.
XX o. vėituo asluos truobūs pradietas statītė grindis.
Kateguorėjė:Arkėtektūra
Prėtiūnā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 12 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Melekuonīs
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Pagėriū seniūnėjuo.
Giedrius Gustas
thumb|Giedrius Gustas Giedrius Gustas (Giedrios Gusts, gėmėė 1980 metās kuova 4 dėina Kaunė) - Lietuvuos krepšėninks. Rinktėnes kandidats.
Melekuonīs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 226 žmuonis.
Baltnuotrīnė
thumb|200px|Baltnuotrīnė
Giedrius Gustas
Gusts īr vėins skandalingiausiu Lietuvuos krepšėninku, pu anuo netaikliū bauduos metėmu ė klaidū gīnĪbuo Kauna „Žalgiris“ nepateka ī 2004 metū Eurolīgas finala ketvert. Pu tuoke skaudaus smūge krepšėninks, nebepatek ī rinktėnė ė išvažiava ėiškuotė laimes ī Rosėjė, tėn anuos neradės Gusts persikielė ī Latvėjė ė palė̄ka vėino geriausiu Latvėjas līgas žaidieju. Nu 2005 m. uns apėntās žaid rinktinie. Nu 2007-2008 m. sezuona apėntās rungtīniaun Latvėjuo.
Graždanskaja oborona
miniatiūra|Graždanskaja oborona logotėps
Graždanskaja oborona (rosėškā: Гражданская оборона) ī rosu pank-ruoka gropė.
Ona pradėjė sava karjėra 1984 metās.
Nuorodos
Kateguorėjė:Rosėjės ruoka kuolektīvā
Baltnuotrīnė
Baltnuotrīnė, kėtap baltnuotrielė, baltnuotnierė ī tuokė žuolie, muokslėškā katra prīgol prī nuotrelėniu augalū (Lamiaceae) šeimuos.
Žīdia baltnuotrīnė nug gegožė lėgo vielība rodenė. Aug vėsor patuoriūs, pažiuogriūs, šiokšlīnūs, krūmūs, daržūs. Žėidus rėnk kap liekvarsta.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Žuolės
Melekuonīs
Istuorėjė
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Naujuojė Gvīniejė
thumb|270px|Naujuosės Gvīniejės žemielapis
Naujuojė Gvīniejė - ontruojė vagol dėdoma svieta sala. Pluots – 792493 km². Terituorėškā vakarėnis saluos šmuots prigol Indonezėjē, rītėnė – Papua Naujajā Gvīniejē.
Kateguorėjė:Salas
Snokalē
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Kalimantans
Kalimantans īr Borneo saluos pėitėnė dalės katra prėklausa Induonezėjē.
Asteruoids
thumb|Asteruoids 243 Ida Asteruoids (gr. aster - žvaiždie + eidos - pavėdals) – mažuojė planeta, mažos (ligė 1000 km skersmėns) Saulės sėstemas kūns, skrėijous elėpsėnė uorbėta (uorbėtas pluokštomuos puosvīrės ~10 laipsniu) aple Saulė.
Kai katrėi asteruoidā ėškrīpst tuolė nu ateruoidu žėida, kāp, īr so Eruoto, Ikaro, Hidalgo, Amūro, Apuoluons.
Kateguorėjė:Dongaus kūnā
Ankara
Ankara ī miests vėdorė vakarū Torkėjuo, šalėis suostėnė ėr antros palē dėdloma miests pu Stambola.
Nūruodas
Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Torkėjės miestā
Maria Mena
thumb|right|200px|Maria Viktoria Mena (2016)
Maria Mena, pėlns vards Maria Viktoria Mena - Nuorvegėjės puop dainėninkė.
Nūruodas
Kateguorėjė:Nuorvegėjės mozėkontā
Vėtkėlē
Vėtkėlē - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 13 prieteliu.
Skuodėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Sliesuorėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 28 žmuonis.
Grenlandėjė
Grenlandėjė (grenlanėitėškā – Kalaallit Nunaat, danėškā – Grønland) – dėdliausia svieta sala ė Danėjā prėgolontė salū gropė Šiaurės Amerėkuo. Aple 81% saluos padengta ledo. Ledīnā sofuormava riežta kronta so fiuordās ė pakrantes saluom. Grenlandėjės suostėnė īr Nuuka miests.
Sliesuorėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Soktėnē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Žalgėre seniūnėjuo. Anuo gīven 5 prietelē.
Grenlandėjė
Istuorėjė
Atrasta 875 metās, bat žmuonis saluo gīvena nū aple 2500 m. pr. m. e. Pradieta kuoluonėzoutė 1721 metās.
Soktėnē
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Grenlandėjė
Demuograpėjė
Grenlandėjuo gīven daugiau, kāp 57000 žmuoniu, katrū 88 pruoc. īr grenlandā (inuitā, aba inuitā sosėmaišė so euruopėitēs), vuo palėkė 12 pruoc. - tonkiausē - euruopėitē (tonkiausē - danā).
Grenlandėjės miestā
Grenlandėjuo īr 13 miestū, katrie tor daugiau, kāp tūkstontė gīventuojū :
Silvana Imam
thumb|180px|Silvana Imam Silvana Imam (žem.- Sėlvana Ėmam, g. 1986 m. siejės 19 d.) - žemaitiu ė sėru kėlėma Švedėjės mozėkontė. Anuos mamelė īr gėmos Žemaitėjuo, vuo paponielis - Sėrėjuo. Troupnē poikē rokounas žemaitiu kalba. Šalėp mozėkėnės karjieras īr bėngos psėkuoluogėjės muokslūs. Krūvuo so reperēs Erik „Eboi“ Lundin ė Cherrie īr mozėkėnė kuolektīva RMH narie.
Gvaraniu kalba
Gvaraniu kalba (savėvardis avañe'ẽ) īr indienu gvaraniu kalba katra rokounamas Paragvajō, Brazilėjē, Argentėnuo, Buolėvėjuo. Ana daugia a mažiau gal rokoutės 6-7 mėlėjuonā gīventuoju. Kalbuo īr daug nuosėniu raidiu: Ã/ã Ẽ/ẽ G̃/g̃ Ĩ/ĩ Ñ/ñ Õ/õ Ũ/ũ Ỹ/ỹ.
Silvana Imam
Kateguorėjė:Švedėjės mozėkontā
Gvaraniu kalba
Gvaraniu kalbuo pavīzdīs: Tapeg̃uahe porãite Vikipetã! („Svēki atvīke Vikipedėjuo“).
Ragana
thumb|200px|Raganas čiūčėla
Liuob vierītė ka raganas gal' pavirstė vairēs gīvēs, muok skraidītė so šlouta, jied vākus, vasaras pėlnatėm šuok so velnēs.
Kateguorėjė:Mituoluogėjė
Mindaugas Žukauskas
Mindaugas Žukauskas (Mindaugs Žukauskos. gėme 1975 metās rogpjūtė 24 dėina Šeuliūs) - Lietuvuos krepšėninks, rinktėnės kapėtuons. Žaid Italėjuo.
Bafina žemė
Bafina žemė - penktuojė vagol dėdloma svieta sala, pluots – 507423 km². Sala īr šiaurės Kanaduo.
Mindaugas Žukauskas
Žukausk ūgis īr 202 cm, svuoris 98 kg. Uns žaid lėngvuojė ė sonkiuojė krašt puoliejė pozicijuos.
Bafina žemė
Kateguorėjė:Salas
Rėmžėntē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Žemaitiu Naumieste seniūnėjuo. Anuo gīven 64 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Mindauga dinastėjė
Mindauga dinastėjė bova pėrmuojė ė vėinīntelė karalėška Lietovuos dinastėjė, katruos cėntrėnis prietelis īr Mindaugs. Paskiau bova pakeista Gediminaitiu dinastėjės. Aple Mindauga dinastėjė īr žėnuoma nuognē mažā. Glabūnsė šalteniousė - Bīchuova, Ipatėjaus čiesraštiousė faktā perpintė so legenduomis.
Plītėnė (Vėlnios)
Plītėnė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Merešlienā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Pagėriū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 195 žmuonis.
Elon Musk
Elon Reeve Musk – ėš PAR kėlė̄s JAV ė Kanadas inžėnierios, vaduovs ėr investoutuos. Ons ikūrė ė vaduovaun kuosmuosa bėndruovē SpaceX, alėktrėniu mašėnu kuorpuoracėjā Tesla, saulės energėtėkas kuorpuoracėjā, toneliu grėižėma kuompanėjā.
Gīvenėms
Jaunīstie ons parsėkielė i Kanada ėš PAR, vuo pūton parsėkielė i JAV. Ons sokūrė PayPal apmuokiėjėma sėstema ėr anou pardavė, paskom ons investava sava oždėrbtus pėningus, magtīnga sorėzėkava, jiemė dėrbt prī Space X ė Tesla pruojėktu.
Genīs
thumb|250px|Do genio
Elon Musk
Gīvenėms
Elon Musk tėrb truopnē daug, čiesās mėigt darbė, ka stotaupītom laika. Ons ī pasakės: "Dikuo darbėninkā torietom vargt, jē galbuosės bėndruovės vaduovs pabiega i atuostuogūs?".
Kateguorėjė:JAV žmuonis
Genīs
Genīs ī vairaus dėdloma medės paukštis, katros kalen mediu stoumenus.
Liekis
right|thumb|240x240px|Liekē ont noma Kiedainiūs Liekis (aba liegis) ī tuokis papoušėms ont čiokora krašta. Anūs dėrb ėš dailē pjaustytu lėntū. Paprastā ruod kuokius tās gīvius: žirgalius, paukštius, ragus, žovis, žaltius; tēpuogė augalus aba skvarmas.
Genīs
Anūm staibiu moskolā ī kėitė, tudie genē poikē laipiuo pu medius. Nagā aštrūs, ožrėistė. Oudega ī trompa, plonksnas šiorkštės. Genė kramė ī nuognē stuora, ka galietom ėštverė kāp genis kal medi. Snaps ī stėpros, anuo būktās kalto ons kalen ouksvas. Lėižovis ī limpons, tēvs, so dīgliouto galo, ka genis anou galietom ėštrauktė kėrmėlus, katrėi gīven pu medė žėivė.
Liekis
Liekē keravuoj ka vies nug stuoga nedraskītom šiaudū.
Kateguorėjė:Arkėtektūra
Genīs
Genīs gīven medies, ėšsikal ouksva medius (tonkiausē pošīsė).
Kateguorėjė:Paukštē
Tuolē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Žalgėre seniūnėjuo. Anuo gīven 46 prietelē.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Venckėške
Venckėške - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 7 prietelē.
Lobas
thumb|250px|Medėnės lobas
Lobas ī bikuokės truobas vėdous patalpuos viršaus apdengėms. Paprastas lobas ī ėš lėntū, sokrautu ont sparu, paskom pradietas dietė ėš fanieras pluokštiu, plastmasės, potplastė.
Kateguorėjė:Arkėtektūra
Barškīnė
thumb|160px|Sokama [[tarškīnė]] thumb|160px|Barškīnė ėš Pėitū Amerėkas
Barškīnė (kėtap barškals, tarškals, tarškīnė, brakals, skrabals, plerškīnė) ī tuokis vėsap tarškons, barškons, žaržons dākts – ana nauduon gruojėmou, žaidėmou, gīvuoliam. Barškīnės doud žaistė vākam, anas rėš gīvuoliam pu kaklo, ka anėi gėrdietūs, kamė ī. So vairiuom barškīnėm tepuogė žmuonis mozėkoun. Barškīnės meistraun ė paukštiam (īpatingā špuokam), žvierim baidītė ėš suodnu, daržū, laukū. Seniau prīš pat Velīkas, par Dėdlė̄ji Ketverga kap nabskombėn varpā, bažninčiūs liuob barškintė medėnėm barškīnėm (tarškīnėm) vėituo varpieliu. Prī arkliū pakinktu taisa žaržuolus.
Barškīnės dėrb patės vairiausės – medėnius (ousė) varpielius, pūslės so žėrnēs, sokamas, barškontės nug viejė.
Kateguorėjė:Mozėkas instromentā Kateguorėjė:Dāktā
Kraitkobėlis
Kraitkobėlis ī medėnis kobėls so dongtio, katramė laik kraitė apriedus, audėnius. Liuob dirbintė ėš eglės medė šolu, katrūs keliuom eiliem liuob aplenktė lazdīna lonkās.
Žemaitėjuo nauduots lėgė XIX o. pabonguos.
Kateguorėjė:Rakondā
Purušas dainė
Purušas gīsmie  ī vėina ėš svarbesniū gīsmiū senuobės indu „Rigvėduo“. Ana dešimtuo mandaluo (žėidė) ī, pažīmieta kap 90 gīsmie. Palē papruoti, tasā tekstos sokorts ī Narajanas.
Tuo gīsmie rokounama, kap ėš pėrmotėnė žmuogaus Purušas radas ciels svietos. Ta milžėna, katros bova ožgolė̄s vėsa svieta, dievā ė konėgā pāpieravuojė: ėš anon kūna radas gīvuolē, dongaus švėisolā, vėsas vėdu gīsmės ė ketorės žmuoniū kėltis – konėgā (brahmanā), žalnierē (kšatrėjē), kopčē ė valstėitē (vaišėjē) ė patē vargingė̄jė šudras.
Gīsmie
Kateguorėjė:Vėdas
Pranapuolis
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Sumatra
Sumatra - šeštuojė vagol dėdloma svieta sala, pluots aple 470 000 km².
Pranapuolis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniū.
Sumatra
Kateguorėjė:Salas
Pranapuolis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Sklėrėškės (Vėlnios)
Sklėrėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 35 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kim Džiuong Un
Kim Džiuong Un (김정은, 1983 aba 1984 m. sausė 8 d.) – īr Šiaurės Kuoriejės vaduovs, Kuoriejės darba partėjės generalėnis sekretuorios, Šiaurės Kuoriejės liaudėis armėjės aukštiausės vaduovs, „dėdliuojė vada“ Kim Džiuong Ils sūnos, Š. Kuorėjės ėkoriejė anūks.
Krakė
Krakė, meleta ī prī geniū (Picidae) prėgolons dėdlis jouds paukštis.
Lietovuo krakė ī tonkė. Gīven spīglioutu aba mišriū mediu medies. Kāp ė genis, krakė pasėdėrb ouksva medi (tonkiausē pošie aba eglie). Kāp ėšved vākus, meleta ouksva palėik ė dėrb nauja.
Kateguorėjė:Paukštē
Pažaliuojė
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Žemaitiu Naumieste seniūnėjuo. Anuo gīven 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Luopėta
thumb|200px|Luopėtas Luopėta, kastovs īr rakonds žemē ė kėtiems mterėjalams kastė. Luopėta tor medėni kuota ė metalėne pluokšte. Palē pluokštės tėpa luopėtas skėrstomas ė smailėgales, pluokštėgales ė siuarasės.
Durbanas
Durbanas yra trečias pagal gyventojų skaičių Pietų Afrikos miestas po Johanesburgo ir Keiptauno bei didžiausias miestas Pietų Afrikos Kvazulu-Natalo provincijoje. Durbanas yra „eThekwini Metropolitan“ savivaldybės teritorija, kuriai priklauso kaimyniniai miestai ir kurioje gyvena apie 3,44 mln. Gyventojų, todėl bendra savivaldybė yra vienas didžiausių miestų Indijos vandenyno pakrantėje Afrikos žemyne.
Luopėta
Kateguorėjė:Žemės ūkė dāktā
Durbanas
Turizmas
Durbano miestas yra buvusi kolonijos ir Natalio provincijos sostinė, anksčiau žinoma kaip Port-Natal. Indijos ir kolonijinės įtakos ji šiandien yra garsi turistų ir pajūrio kryptis. Keliautojai gali atvykti į Durbaną mėgautis nuostabiais paplūdimiais ir laukinėmis pakrantėmis. Tai taip pat sujungia didžiulę architektūros ir kultūros įvairovę su kolonijinės epochos liekanomis, įdomiais muziejais ir vaizdingais rajonais.
Borneo
Borneo īr tretiuojė vagol dėdloma svieta sala, pluots – 725416 km². Ana prėklausa Induonezėjē, Malaizėjē ė Bruniejō. Dėdliuojė saluos dalės īr padengta tonkiuom džionglėm a anuos vėdorī stūksa kalnā. Aukštiausė Borneo vėita īr Kinabalu kalns. Saluo gīven malajē ė vėitėnē abuoregėnā - dajakā ėr ibanā.
Kateguorėjė:Salas
Otrē (Kretinga)
Otrē - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Žalgėre seniūnėjuo. Anuo gīven 4 prietelē.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Virginijus Praškevičius
Virginijus Praškevičius (Vėrgėnėjos Praškevičios, gėmė 1974 metās kuov 4 dėin Kaunė) - Lietovuos krepšėninks, boves rinktėnes narys. Praitas metās žaid Italijuo.
Praškevičios īr vėins nedaugele Lietuvuos krepšininkū katras turiejė sutart su NBA komanda, bat 1996-1997 metū sezuonė Praškevičios "Timberwolves" kuomanduo nesužaid nė vėinū rongtīniū, o sezuona vėdurie bova paskuolints žemesnes līgas - CBA komanda.
Brags
thumb|250px|Brags
Brags aba barags ī tuokis ont kartiu kėlnuonams bodīnks (stuogėnė) šėinou, torpėm, šiaudam kriautė. Tas brags īr ont ketoriū stoiniu, so stuogo. Kap ožēn lītos, žmuonis spierē ėšēn i laukus ė sokraun šėina i bragus – anūs tas nasolīn.
Brago da vadėn ė šiaudū žaga.
Kateguorėjė:Bodīnkā Kateguorėjė:Žemės ūkis
Sėrvīdėškės (Vėlnios)
Sėrvīdėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 78 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Mīkuols Kēsgāla
thumb|Zadora
Bova kėlėma nu Deltovuos, anuo tievs bova Valėmonts. Mīkuols Kēsgāla pradiedė Kēsgālu gėmėnė. Bova vėins Vītauta šalėnėnku kovuo so Juogaila. 1412 metās pakėrts pėrmuojo Žemaitėjės seniūnėjės seniūno, bistrē jiemės žemaitiu krėkšta klausėma. Pu Vītauta smerties pariemė Švėtrėgaila kuovuo diel suosta, bat ons pu lėnku sāmuoksla, tas nepavīka. Mīkuols Kēsgāla bova pašalėts ėš sava pareigū, ale pu konėgaikštė Žīgėmonta Kēstotaitė smertės vielē palėka žemaitiu seniūno.
Pasėnauduodams dėdliuju konėgaikštiu soteiktuom prėvėlegėjėm ėšplietė sava paluocius Žemaitėjuo ė kėtūsė valdūsė, katras da padėdėna anuo vākā ė anūkā. 1444 m. pastatė bažninčė Deltovuo.
Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis
Pelėkuonīs
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Guonts
Tas būn aple 0,5 cm stuoroma ė 70 cm ėlgoma lėntalės, katras kluoj kelēs slouksnēs ka naibiegtom ondou. Kal nuognē pluonuom vėnėm.
Guontās liuob dengė nomus, kūtės, jaujės ė natgė medėnės bažninčės.
Kobėls
right|thumb|231x231px|Kobėls so pėino [[sūris|sūriou dėrbtė]]
Guonts
Kateguorėjė:Arkėtektūra
Kobėls
Kobėls ī cėlindra skvarmas rakonds, žema platė bačka. Anamė laik skīstėmus, bėralus ėr oždeng ožspaudamo dongtio. Kobėlus dėrb ėš lėntėniu šolaliu, aplenktū kelēs medė aba metala lonkās. Kobėls, prīšingā kāp bačka, negal būtė rėtėnams.
Papėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Pagėriū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 182 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Spraudis
Spraudis - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, šalėp A1 grėitkelė esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 54 prietelē. Tek opė Letausas, stuov bažninčė.
Šrejė Ghošal
Šrejė Ghošal (श्रेया घोषाल, gėmos 1984 m. kuova 12 d.) īr Indėjės dainėnėnkė, katra dainiuo dainės Buolėvoda fėlmams. Dainiuo hindi ė kėtuom Indėjės kalbuom (bengalu, tamėlu, nepalu ė kt.).
Karjiera pradiejė, kumet laimiejė mozėkas šou "Sa Re Ga Ma Pa". Ož dainės fėlmė "Devdas" bova apduovenuota "Filmfare" ėr Indėjės nacionalėnēs apduovenuojėmās.
Pauparē (Šėlotė)
Pauparē - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Vainuota ė Žemaitiu Naumieste seniūnėjuos. Anuo gīven 17 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Patėltē (Prėinā)
Patėltē - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Kviedarnas bažninčė
thumb|250px|Kviedarnas bažninčė
'''Kviedarnas Švt. Panuos Marėjės Nekaltuojė Prasėdiejėma bažninčė''' īr bažninčė Kviedarnas miestalie, Šėlalės rajuonė. Padėrbta ėš plītu mūra, tor 3 altuorius.
Pėrmuojė bažninčė padėrbta da 1569 metās, bova medėnė ė kelis čiesos degė. 1845 metās padėrbta naujė bažninčė so dvėm kuoplīčėm ale 1915 m. ėr ana sodegė gaisrė. Dabartėnis pastats pasatīdėnts 1943 metās.
Kateguorėjė:Žemaitėjės bažninčės
SpaceX
SpaceX - JAV kuosmuosa transpuortavėma kuorpuoracėjė. Ėkorta bova 2002 metās. Anuos ėkūries ė vaduovs īr Elon Musk.
Kuorpuocacėjė dėrb dėdlē siekmėngā, tonkē gaun NASA ožsakīmos ė gaben pkruovėnios i terptautėne kuosmuosa stuoti.
Kuompanėjės vėzėjuo īr keliavėms i Marsa planeta, vuo kuompanėjės vaduovs tokoun, ka da anuo patėis gīvenėmė atēs gadīne, ka ons patd noskrės so SpaceX kuosmuosa laivo i Marsa.
Kateguorėjė:JAV bėndruovės
Prīmenie
Prīmenie ī truobas dalės šalep lauka doru. Gerāja ė prastāja truoba liuob skėrtė noma vėdorie stovėns kamėns ė šalep anou ėš abijū šuonu esontė dvė prīemenė. Prīmenie liuob laikītė vėsuokius rakondus, lauka apriedus, apava.
Dausprungs
Dausprungs (pasėmėrė pu 1219 m.) mustās bova vīresnīsis Mindauga bruolis. Mėnavuojams terp 21 konėgākštiu Galiča-Vuoluinies taikuos sotartie. Dauspunga sūnā bova Edivīds ėr Tautvils. Ir aiškėnėms, ka paskiau palėka nužodīts Mindauga, ale tuokė hipotezė neig istuorėks Edvards Godavičė.
Prīmenie
Kateguorėjė:Truoba
Dausprungs
Kateguorėjė:Lietovuos konėgākštē
Žīgā
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Žalgėre seniūnėjuo. Anuo gīven 14 prieteliu.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Dėdliuojė Brėtanėjė
Dėdliuojė Brėtanėjė - aštontuojė vagol dėdloma svieta sala, pluots aple 218065 km².
Kateguorėjė:Salas
Galė
Galė ī bikuokė gīva padara galiejėms vēktė, toriejėms kūna jieguos ė dūšės stėprībės kon tās padarītė. Darbs rondas, kap galė sokaupiama, pajongiama ī (panauduojama valė). Sava galės prīmetėms kėtėm valdė ī.
Fėzėkuo galė mieruoj vatās. Ana prīlīgst darbou, padalintou ont čiesa.
Johanesburgo
Johanesburgas, neoficialiai žinomas kaip Jozi, Joburgas arba „Aukso miestas“, yra didžiausias Pietų Afrikos miestas ir vienas iš 50 didžiausių miesto rajonų pasaulyje. Tai provincijos sostinė ir didžiausias Gautengo miestas, kuris yra turtingiausia Pietų Afrikos provincija. Johanesburgas yra Konstitucinio Teismo, aukščiausio teismo Pietų Afrikoje, būstinė. Daugumos pagrindinių Pietų Afrikos bendrovių ir bankų pagrindinė buveinė yra Johanesburge. Miestas yra daug mineralų turinčiame Witwatersrand kalvų diapazone ir yra didelio masto aukso ir deimantų prekybos centras. Tai buvo vienas iš 2010 m. FIFA pasaulio taurės oficialaus turnyro šeimininkų.
Galė
Kateguorėjė:Fizėka Kateguorėjė:Dūšė
Johanesburgo
Turizmas
Miestas greitai virsta nuo nervingo safario sustojimo iki gyvybingo meno ir kultūros centro. Pažangiausios šiuolaikinės galerijos ir naujoji „Maboneng Precinct“ su savo įspūdingais restoranais, kavinėmis ir meno studijomis dabar yra viena iš populiariausių lankytinų miesto vietų, taip pat jaudinantis Apartheido muziejus ir Konstitucijos kalnas. Ryškūs skirtumai - nykūs Soweto miestai, tautos kovos už demokratiją gimtinė - vis dar smarkiai kontrastuoja su sienomis apjuostomis turtingų anklavų vilomis ir blizgančiais miesto dangoraižiais.
Senkā (Nemenčėnė)
Senkā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pluokštiu tektuonėka
thumb|300px|Tektuonėnės pluokštės Pluokštiu tektuonėka īr geoluogėnė paradėgma aple lituospėras košiejėma. Ana teig, ka Žemės plota sodar santīkėnā stabėlė bluokā – tektuonėnės pluokštės, katros tarposavie koš. Rēmontės tektuonėkas teuorėjė gal paaiškėntė žemės kustiejėmus, ognėkalniu prigėmėma ė kalnū sosėskvarmavėma prīžastis.
Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Kapėtals
Kapėtals īr nousavībė, imuonės savėninkou aba savėninkams (akcėninkams, valstībē ė kėtiems) prigolonti torta.
Kapėtala sodar ėštekliu dalės, katra lėikt ėš ciela imuonės torta atiemos imuonės isėparēguojėmu (isėskuolėnėmu) soma. Steigont imuonį vėsa pradėni kapėtala ineš anuos steigiejē savėninkā, tudie pasėbėngos ataskaitėniam laikuotarpiou aniems prigol tēpuogė nauduojont ta kapitala gautas imuonės veikluos rezoltats.
Prīangis
Žemaitūs šalep truobuos tonkē liuob statītė guonkas.
Kateguorėjė:Patalpas Kateguorėjė:Truoba
Pajūrės (Rėitavs)
Pajūrės - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 54 prietelē.
Vėdas
Vedas sodara 4 rėnkėnē (samgītas):
Joudbalē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Pagėriū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pouds
thumb|230x230px|Metalėnis pouds Pouds ī tuokis indos, katramė verd jiedi. Paprastā poudā liuob būtė muolėnē, daba tonkiausē būn ėš metala. Tor dongti, gal' būtė ba ronkėnu, torietė vėina ėlga aba dvė trompė.
Poudā būn nug 1 lėgė 10 lėtru talpoma, par švėntės liuob nauduotė ė lėgė 25 lėtru dėdloma poudus.
Dėdlis pouds da šaukiams katėlo.
Kateguorėjė:Rakondā
Makē (Šėlotė)
Makē - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Žemaitiu Naumieste seniūnėjuo. Anuo gīven 40 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Detruoits
Detruoits  ī miests Amerėkuo (JAV) patsā dėdliausis vėsuo Mėčėgana valstėjuo.
Miesta 1701 m. ikūrė Prancūzėjės prekiautuojē skūruom. Tas ī dėdlis ousts šalėp Detruoita opėis. Detruoits ī dėdlis mašėnu ėšdirbėma cėntros. Mieste ī glabnu mašėnu ėšdėrbėma bėndruoviu, kāp pvz. GM, centrėnē biorā.
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV miestā
Pakalnē (Boivīdē)
Pakolnē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 17 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Žotautu Medsiedē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Žalgėre seniūnėjuo. Anuo nagīven prietelē.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Kšištof Lavrinovič
thumb|Kšištof Lavrinovič Kšištof Lavrinovič (žem. Kšėštuofs Lavrinuovėčios) gėm 1979 metās lapkrėt pėrm dėin - lėnku kėlėma lietoviu krepšėninks. Ėšgarsiej pu skandal, kada ons so bruolio dvynio - Darjuošo, bov pasodīns y kaliejėm už išžagėnėm, išējes ėš keliejėm K. Lavrėnuovičios tāp vėino gereusio Evruopas krepšėnīnku. Anoū labā domiejuos NBA komanda Toront "Raptros" ė tėkta teistoms sutrokd ī anuo patēkt.
Kšėštuof ūgis īr 209 cm, svuoris 108 kg. Ons žaid "krāšt" i "cėntr" pozicijuos.
Pasėikėmā
Lavrinovič,Kšištof
Viedros
thumb|180px|Medėnis viedros Viedros īr rakonds, skėrts skīstėmam (pvz. ondeniou) a bėriuom (smiltim, žemē) medeguom parneštė. Viedros īr cėlėndra skvarmas, padėrbts ėš metala, medė, aba plasmasės, so metalėnė aba plastmasėnė ronkėna. Paprastā viedrā būn vairiū talpū, dėdliausē pasėtaik - 10 lėtru talpuos, bet pasėtaik daug ė 5 l, 20 l.
Kateguorėjė:Rakondā
Lėngienėškės
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Rėčards III
thumb|right|200px|Rėčards III
Rėčards III - Onglėjės karalios nū 1452 m. spalė 2 d. Fuoderėngiejou – 1485 m. rogpjūtė 22 d. šalėp Buosfuorta Laičesteršie.
Kateguorėjė:Onglėjės muonarkā
Katėls
thumb|250px|Katėls
Katėls ī tuokis dėdlis pouds, dėrbams ėš metala. Ons, prīšingā nego pouds, nie statuoms ont pečiaus, bet ož vāša kabėnams vėršom atvėruos ognėis. Katėls nauduonams ne tėktās nomūs, bet ėr ėšvīkūs – anamė taisuoms jiedis vėršom lauža.
Kateguorėjė:Rakondā
Santaka (Nemenčėnė)
Santaka - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Brūklīs
thumb|245px|XIX o. Škuotėjės puolėcėjės nauduoti brūklē