cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Valė
Kateguorėjė:Dūšė
Liousoms
Liousoms, kėtap da valnastė, valnastis, liousībė ī žmuogaus, žmuoniū kuokė kuolektīva aba bėndrā bikuokė padara galiejėms vēktė palē sava valė. Tas ī, bovėms liouso kon vēktė palē sava nuora. Valstībės, tautuos puovīza tas ī naprėgolnoms kuokē kėtā tautā vuo šalē. Diel žmuogaus ta vėsėšks anon liousoms nie galams, ba ons vėsūmet daugiau vuo mažiau prėgol kėtūm žmuoniū valiuo, tēpuogė sālīgūs, katrūs ons tora gīvėntė.
Daugomuos vieru puovīza, čīsts liousoms ī „atsiriemėms“ i Dieva, atidavėms sava gīvenėma i anon valė, ba dūšės valnastė dėdlesnė gerībė ī nekap valnastė kūna nuoram.
Kateguorėjė:Dūšė
Sala (Tormants)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Pažvėris
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo.
Naugardėškė (Garleva)
Naugardėškė - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Garlevuos apīlėnkiu seniūnėjuo.
Pažvėris
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 21 žmuogos.
Naugardėškė (Garleva)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 394 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Ožberžės
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Kalesninku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Elektra Mažeikiai
FK Elektra bovė̄s Lietovuos futbuola klubs. Ans ėš Mažeikiǔ ī. Vēkluos metā nūg 1961 lėgė 1971 m. sezuonuo pabaiguos.
Šaltenē
Elektra
Kvėitkapošis
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Kazlu Rūduos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 21 žmuogos.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Žaliuojė (Trakā)
Žaliuojė - gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Variena
Variena – miests Lietovuos pėitrītious, 51 km ė pėitrītius no Alītous; rajuona cėntros. Miests ėšsėdiestes ė šiaure Vėlnious-Gardėna gėležėnkeliuo). Stuov medėnė Varienas Šv. Arkangela Mīkuola bažnīčė (no 1933 m.), īr gėlžkėlė stuotės.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Satorns
miniatiūra|150px|Satorns
Satorns (simbolis: ) – ontra palē dėdoma (pu Jopėterė) Saulės sėstemas planeta. Nu Saulės šešta palē atstoma, trapė Jopėterė ė Urana. Satorns ī dojėnė mėlžėnė, anuos skersmou ī devīnis sīkius dėdliesnis už Žemės.
Pavadėnėms
Planeta pavadinta ruomienu tortu ė žemdėrbiū dieva vardo. Žėnklos (♄) vaizdoun pjautova.
Palē P.Dundulienė senuovie vadėna Selėjė ė bova vėina ėš Saulės dokru baltu mitoluogėjuo.
Fėzėkėnės īpatībės
Satorns nu Saulės nutuolės vėdotėnėškā aple 1429 mln. km. Īrinkē Saulės apsisok par 29,64 metus. Labiausē žėnuoms diel sava žėidū sėstemas.
Kateguorėjė:Saulės sėstemas planetas
Melna taika
thumbMelna taika īr taikuos sositarėms, pasirašīts 1422 m. siejės 27 d. netuolėi Tuorūnės, tarp LDK, Lėnkėjės ė krīžioutiu. LDK atstuovava Vītauts, Lėnkėjē - Juogaila, ordėnou - Pauls von Rusduorps. Vagol šėta sotarti Teutuonu ordėns atsisakė vėsū pritenzėju i Žemaitėjė, katra vėsam čiesou pasilėikt Lietovuos dalėm.
Kateguorėjė:Lietovuos istuorėjė Kateguorėjė:Terptautėnė teisė
Žadvānē
Žadvānē - Juonėškė rajuonė, Juonėškė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė, ož 4 km i šiaurės vakarū šmuota nū Juonėške miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 172 žmuonis.
Šolā (Variena)
Šolā - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Kaniavas seniūnėjuo. Anuo gīven 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Balondė 13
Balondė 13 dėina īr 103 metu dėina (kelamasēs metās - 104) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Vardadėinē
Algaudė – Ida – Idalėjė – Liaugauds – Liaugėnte – Martīns – Mėngauds
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Rėmonts Grėgs
miniatiūra|2022 m. thumb|2010 m.
Nu 2006 m. balondė iki groudeė R. Grigas bova „Žalgėre“ trenerė asistėnts. Prieš ateidams i pagrėndėn komandas sudieti, vadovau „Žalgėre“ dubleriu komandā.
Pėrmasis R. Grėga ėškovuots tėtols su „Žalgėrio“ bova LKF taurie, katro uns laimiejė 2007 m. vasarė 7 d.
2007 m. dėrba Lietovuos studėntū krepšėnė rinktėnes trenere asistėnto ė laimieje Vasaras Universiadas auksa medali.
Žemė
miniatiūra|Žemės vaizds ėš kosmosa Žemė (sėmbuolis: ) īr vėina ėš Saulės sėstėmas planėtu, esontė 149,6 mlrd. km nu Saulės (tretė vagol ėilė). Žemės omžios īr 4,57 mlrd. metu. Žėmė īr nuognē onėkalė vėsuo Saulės sėstėmuo ė būktās vėsuo Vėsatuo kuo anuo īr daugībė skīsta ondens, degounėis ė gīvū uorganėzmu.
Neptūns
thumb|150px|Neptūns
Neptūns (simbolis: ) - Saulės sėstemas planeta.
Kateguorėjė:Saulės sėstemas planetas
Žemė
Kateguorėjė:Saulės sėstemas planetas
Druobėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Moitātē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Rīškienu seniūnėjuo. Anuo gīven vėinioulėka prieteliu.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Džuordžos Nuoelės Guorduons Bairuons
thumb|Luords Bairuons Džuordžos Nuoelės Guorduons Bairuons (George Noel Gordon Byron) – 1788 m. sausė 22 d. – 1824 m. balondė 19 d.) – XIX o. pradiuos onglu puoets, vėins žėnuomiausiu ruomantėzma atstuovu.
Lėlēkienā
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo.
Istuorėjė
Pėrmuojė lėika Lėlēkienū kaimalis pamėnavuots 1561 metās. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 51 žmuogos.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Skedā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
1953
1953 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ketvėrtadeinī.
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Andrios Skerla
thumb|right|230px|Andrius Skerla Andrios Skėrla ( g. 1978 m. bėrželė 1 d. Vėlniuo) īr Lietovuos futbolininks, bovė̄s nacėonalėnės rėnktėnės gīnies ė daugiausē ož Lietova sožaidis žaidies par vėsa čiesa.
Nūruodas
Skerla
Ongorīs
Ongorė kramė menka īr. Akis mizernas, pūpsa vėršom lielės kompū. Nogara tomsė, skėlvis gelsvos a balts. Skūra stuora, glėtieta. Anuo kūns īr lėgė 1,2 m ėlgoma, sonkoms 3,5-4,0 kg.
Ongorīs īr nuognē jiediō nauduojama žovės.
Lietovuo ongorē gīven tonkiausee Koršiu mariūs, retiau opies ėr ežerūs. Anėm patėnk domblėngas, ožmauruojosės vėitas. Prieskūs ondenīs gīven 4-9 metus. Pamarī žovaunamė ė pardavėniejėmė tonkiausē rūkītė.
Šėlėnē (Variena)
Šėlėnē - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Kaniavas seniūnėjuo. Anuo gīven 2 žmuonis.
Balondė 14
Balondė 14 dėina īr 104 metu dėina (kelamasēs metās - 105) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Ousvėitės
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo gīven 25 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Balondė 14
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Dėtova
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo. Anuo gīven 329 žmuonis.
Šalėp kaimalė īr dėdlė Dėtovuos kuolektīvėniū suodnū bendrėjė, katruo gėven namaža prietliū vasaras čieso, īr gers sosėsėikėms so Klaipiedas miesto keleivėnėm.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Žemaitiu kultūras draugėjė
Žemaitiu kultūras draugėjė (, ŽKD) īr pati dėdliausė kuolektībėnė žemaitiu kultūras organėzacėjė, katra vēk vėsuo Lietovuo. Ana tor sava skīrius daugomuo Žemaitėjės ė Lietovuos miestu. Vēk nū 1988 m. Draugėjė pruopagaun žemaitiu kultūra, istuorėjė, leid žornala „Žemaitiu žemė“, translioun radėjė laida „Būds žemaitiu“. Pėrmėninks Stasīs Kasparavėčė īr.
Nūruodas
Kateguorėjė:Žemaitėjės koltūra
Vādagā (Šalčėninkā)
Vādagā - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Kalesninku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 58 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Svėlėškē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Gėrvānē (Kiedainē)
Gėrvānē - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 8 prietelē.
Rėnkūnā (Kauns)
Rėnkūnā - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Garlevuos apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 363 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Gediminas Paulauskas
thumb|right|Gediminas Paulauskas Gedėmins Paulauskos (Gediminas Paulauskos, g. 1982 m. spalė 27 d.) īr Lietovuos fotbuolėninks, naciuonalėnės rėnktėnės gīnies.
Tautiuonīs
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo, ož 4 km i pėitū šmuota nū Uonoške.
Gediminas Paulauskas
Karjiera
Paulauskos
Tautiuonīs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 140 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Balondė 15
Balondė 15 dėina īr 105 metu dėina (kelamasēs metās - 106) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Pleksnė
Pleksnė aba plekšnė īr žovės, katra prėgol plekšnēžoviu (Pleuronectiformes) būriō.
Pleksnės kūns īr papluokštos, abi aki tonkiausē īr dešėnie posie. Ikrūs nie tauka lašaliu. Pleksniu šeimuo prėgol aple 93 rūšis.
Koršiū mariūs gyven opės pleksnė (Platichthys flesus) a jūras pakrontiūs - jūras pleksnė (Pleuronectes platessa).
Kateguorėjė:Žovis
Kėrnės II
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nagīvena žmuonis. 2001 metās suoduo babova ėšlėkė 1863 m. sokėlėme dalīvavosiū žmuoniū kapā i vėinuos suodnuos bodīnkā.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Narotē (Telšē)
Narotē - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Rīškienu seniūnėjuo. Anuo gīven 16 prieteliu.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Staugātē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Vėrbale seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 60 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Prėbotkė
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Kazlu Rūduos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 21 žmuogos.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Botkātē (Šiaulē)
Botkātē - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 75 žmuonis.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Vaitmė̅nā
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo gīven 86 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
1959
1959 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ketvėrtadeinī.
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Stuoniūnā (Variena)
Stuoniūnā - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Kaniavas seniūnėjuo. Anuo gīven 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Bertautē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 120 žmuoniū.
Arūns Klėmavėčė
thumb|Arūns Klėmavėčė Arūns Klėmavėčė (g. 1982 m. spalė 15 d.) bōvēs Lietovuos futbuolėninks, nacēnalėnės rinktėnės gīnies.
Stragnā II (Prīkole)
Stragnā II - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo. Anuo gīven 295 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Balondė 16
Balondė 16 dėina īr 106 metu dėina (kelamasēs metās - 107) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Jūstėns Borba
Jūstėns Borba (Justinas Burba; 1955 m. rogpjūtė 10 d.) īr Žemaitėjės puolitėks. Ons īr sava sokorta ė pasiskelbosė Žemaitėjės parlamenta vaduovs ė savi vadėn „Žemaitėjės prėzėdento“. Borba īr sobūrė̄s Žemaitiu partėjė ė sėik Žemaitėjės ekuonomėnės autanuomėjės (tokiuos kap toriejė Klaipiedas krašts terpovainē).
Jūstėns Borba nasėik koltūrėnė a ruodėnė žemaitiu liuosoma, kap kėtas uorganėzacėjės.
Burba
Varnougė
thumb|250px|Varnougės
Varnougė ī tuokis augals, katros nuokėn jiedamas ougas. Ons muokslėškā prigol prī erėkėniu augalū (Ericaceae) šeimuos.
Tasā augals ī tuokis daugiametis keroks, vėsūmet žalis. Anou stombris pluons, šliaužojons. Lapā mažiokā, mēsingi, aug tėisē ont stombrė. Žėidokā rūžavi aba tomsē rauduoni, žīdia gegožė. Varnuogė ved tuokės joudas, stamboma kap pėpėrā ougas. Varnougės būn tuokės puosaldės, puokartės, nuognē gardės nie. Sonuokst rogpjūti, sīkēs laikas par žėima.
Ožbūdopės
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo gīven 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Švedėjė
Švedėjė - valstībė tārp Baltėjės jūras i Nuorvegėjuos, Skandėnavėjuo. Anuos suostinė īr Stuokhuolms. Švedėjė garsie savā žmuoniū ramībi, poikio kraštuovaizdio.
Geuograpėjė
Švedėjė īr šiaurės Euruopas, Skandėnavėjės šalis.
Luís de Camões
thumb|250px| Luís Vaz de Camões (api 1524–1580 m. bėrželė 10 d.) dažnā laikuomas geriausio Puortogalėjės puoeto. Ans daugomuo rašė līrėška puozėje.
Nūruodas
Kateguorėjė:Puortogalėjės žmuonis
Jorgaitē (Kiedainē)
Jōrgātē - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 8 prietelē.
Kokarėškė
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nagīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Nešokoutē (Telšē)
Nešokoutē - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Rīškienu seniūnėjuo. Anuo gīven 6 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Verseka I
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Kalesninku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 26 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Jovaras Mažeikiai
Šaltenē
Jovaras
Prauda (suoda)
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Kaniavas seniūnėjuo. Anuo gīven 11 žmuoniu.
Ėrmonts Zelmėks
Ėrmonts Zelmėks (g. 1980 m. sausė 3 d.) īr Lietovuos futbuolėninks, bovė̄s nacēnalėnės rinktėnės gīnies.
Karjiera
Zelmikas
Triošelėškė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Seneva
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Garlevuos apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 274 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Konotops
Konotops īr miests rītū Okraėnuo. Kateguorėjė:Okraėnas miestā
Dengtėltis
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Sontara (Vėrbalis)
Santara - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Vėrbale seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Žemaitėjės ekuonomėnė autanuomėjė
Žemaitėjės ekuonomėnė autanuomėjė īr Jostėna Burbas ė Žemaitėjės parlamenta pruopagonama idiejė, ka Žemaitėjė torietom autanuomėjė. Šėta gipuotetėnė autanuomėjė būtom sodarīta ne vagol istuorėnės a koltūrėnės žemaitiu žemės, ale apėmtom ciela vakarū Lietova (tēpuogė ė Klaipiedas krašta). Anuos suostėnė skelbiama ka īr Klaipieda, nuors tėkra suostėnė īr Telšē.
Parlaments sėik, ka Žemaitėjė torietom ekuonomėkas, savėvaldas valnoma, kāp toriejė Klaipiedas krašts terpovainie.
Kateguorėjė:Žemaitėjė
1970
1970 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ketvėrtadeinī.
Nutėkėmā Lietovuo
Lapkrite 3 d. bova atidarīts greitkels Vėlnios-Kauns.
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Žiaukas
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo. Anuo gīven 240 žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Migėlis de Servantesos Savėdra
Kateguorėjė:Ispanėjės rašītuojē
Perpelė
Perpelė sava ėšruoda ėšruod kāp silkė. Oudegas peleks ėlgos, gėlē īkirpts īr, anuo pagrėnda deng puora paėlgiejuosiu žvīnu. Ont skėlvė žvīnā padėrb briaunu. Nogara melsvā fėjuoletėnė, šuonā ė skėlvis cėdabra spalvuos. Paėlgā šuonu ēn šmuots tomsiū diemiu, katras prī kramės pasėdara žīmesnės.
Perpelė ožaug lėgė 60 cm ėlgoma ė 1,5 kg sonkoma. Tonkiausē sožovaunamas 5-6 metu omžiaus, 30-35 cm ėlgoma žovis. Koršiu mariūsna perpelės atplauk gegožė mienėsi. Nerš Koršiu mariūsna ītekontiu opiu ītakiūs. Pu neršėma grīžt atgaliuos jūrō.
Kateguorėjė:Žovis
Mairuonē (Juonėškės)
Mairuonē - Juonėškė rajuonė, Juonėškė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Šėlā (Zarasā)
Šėlā - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Mairuonē (Juonėškės)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 106 žmuonis.
Šėlā (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Paukštīnė
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Kazlu Rūduos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena nivēns žmuogos.
Mienolis
thumb|240px|Mienolis Mienolis (simbolis: ) īr vėinintelis gomtėnis Žemės palīduovs ėr artėmiausis anā kuosmėnis kūns. Mienolis tēpuogē ontros palē rīški (pu Saulės) dongaus objekts. Vėdotėnis atstoms terp Žemės ėr Mienolė īr 384,4 tūkst. km. Diel skėrtinga Mienolė apšvėistoma ėš Žemės veizamas Mienolė fazės.
I Mėnoli bova nusilēdė̄ žmuonis. Šėtō pėrms padarė JAV prietėlis Nėls Armstruongs 1969 m.
Mienolis īr dėdlē svarbos vėsū tautū mitoluogėjuo, tēpuogē ė baltu.
Mienole jodiejėms
thumb|left|Mienole [[Lėbracėjė|lėbracėjės ė paziu kaitas anėmacėjė]] thumb|250px|right|Mienole paziu kaita: Jauns ●, prīšpėlnis ◐, pėlnatis ○, Delče ◑
Mienolis skrend i rinki Žemės elėpsėne uorbėta, diel ton nū anuos būn ne vėinuodo atstomo. Artiausē priartie lėgė 363 300 km, vuo tuoliausē būn lėgė 405 500 km. Nuors Mienolis skrend i rinki Žemės palē ton pate krītė, kāp Žemė sokas i rinki sava ašeis, bat diel letesne skrėdėma žmuogou, stebontiou Mienolė nū Žemės vuodėjė, ka Mienolis dongaus skliauto jod ėš vakarū i rītū šmuota. Kuožnās metās Mienolės notuolst nū Žemės par 3,9 cm.
Jodiedams i rinki Žemės Mienolis prėklausuomā nū Saulės apšvėitėma matuos kuožn a lėika kėtuoks – tas vadėnama Mienole pazė. Abruozdielie galėt pavėiziet i Mienole pazės. Pėlns mienole cėkls ožtrunk 29,5 paruos.
Godienėškė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Maskuolėjė (Šėlalė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nagīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Bakaluorėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kaimalės mėnavuojams nū 1795 m., ton čieso anou liōb vadīnt Juogīntās, lėgė Ontruosės svieta vainuos anou liōb vadīnt Bakaluovėškēs.
II Svieta vainuos čieso par 1944 m. Velīkas, balondė 12 d. i kaimalie atēje kuomonėstū partėzanū gaujė ė vėsėškā sodegėna 40 suodnū, teruorėzava ė nožodė šmuota kaima ė kėtū kaimū, asanotiū šalėmās, žmuonis.
2001 metās gīvenvėitie gīvena 40 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Gōdātē (Kiedainē)
Gōdātē - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 6 prietelē.
Varpotė
thumb|200px|Varpotė
Gudlaukės (Tauragie)
Gudlaukės - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo gīven 12 žmuoniū.
Varpotė
Ta ī tuokė daugiametė žuolie, katra ožaug aple 50-120 cm aukštoma. Tora ėlgas šaknis, katruom plint. Anas nuognē lėngvā isišaknīj – ėš mažuos atauguos spierē ėšauh ciels kēsos.
Žīdia bėrželė–lėipas mienėsēs tuokiuom varpalėm.
Auga varpotės pėivūs, laukūs, dėrvūs, daržūs. Tas ī nuognē ikīrė piktžuolė, katra noalsėn dėrva ė sonkē ėšravėma ī. īpatingā aug bolbies. Bet varpotė tepuogė gal būtė gers šierals (arkiam, žōsėm).
So varpotėm gīda šėrdėis, pūslies lėgas.
Kateguorėjė:Žuolės Kateguorėjė:Vėinskiltē augalā
Porplē (Telšē)
Porplē - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Rīškienu seniūnėjuo. Anuo gīven 33 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Balondė 18
Balondė 18 dėina īr 108 metu dėina (kelamasēs metās - 109) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. Tarptautėne paminklu apsauguos dėina.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Spėngē (Pajūris)
Spėngē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nagīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Ruomas Katalėku Bažnīčė
miniatiūra|dešinėje|200px|Šventuoje Petra statola Ruomas Katalėku Bažnīčė aba Katalėku Bažnīčė - dėdliausė vagol tėkentiuju skaitlio krėkštiuoniu bažnīčė svietė. Vagol Statistical Yearbook of the Church, tai bažnīčē 2004 m. pabėnguo prėklausė 1 098 366 000 žmuoniū ėš bendra, JTO pateikta, 6 388 500 000 svieta gīventuoju. Tai dėdliausė svieta vėinėnga uorganėzacėjė torėntė viera. Bažnīčē aduovau puopīžios, Ruomas vīskops, katro nūdėinuo Benedėkts XVI īr.
Žīmas
Ruomas Katalėku Bažnīčė Kateguorėjė:Krėkštiuonėškas kuonfesėjės
Alžīrs
Alžīra Demuokratėnė Liaudėis Respoblėka (الجمهورية الجَزائرية الدموكراطية الشعبية) - valstībė Afrėkas šiaurės vakarūs. Šalės tor robežio so Maroko, Mauritanėje, Malio, Nigerio, Libėje ė Tunėso, tēpuogė Vėdoržemė jūra. So Kuonga Demuokratėnė Respoblėka Alžīrs īr vėina dėdliausiu Afrėkas valstībiu.
Puodobėtē
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Kaniavas seniūnėjuo. Anuo gīven 12 žmuoniu.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Alžīrs
Alžīrs prigol JTO, Arabu Līgas, Afrėkas Sājongas, Arabu Magreba sājongas, OPEC uorganėzacėjuom.
Istuorėjė
Pėrmė prietelē Alžīra terituorėjuo gīvena da 10 000 m. pr. Kr.
Geuograpėjė
Alžīrs - dėdliausė šalės Afrėkuo, tarp Arabu šaliū ė Vėdoržemė regijuona.
Puolitėnė sėstema
Pasak Demuokratėjės indeksa, Alžīrė vīraun autuorėtarėnis režėms.
1981
1981 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ketvėrtadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Pana Marėjė
Pana Marėjė, kėtap Švėnta Marėjė, Dieva Muotīna ī, palē krėkštiuoniu viera, Dieva sūnaus Jiezaus Kristaus muotīna. Ana dėdliausē garbėnama katalėkībie, vuo pravaslavu, īpatingā pruotestantu vieruo anuos rēkšmie mažesnė ī. Kap pranaša Isas (Jiezaus) muotīna, Marėjė tepuogė pagarbuo laika mosolmuonā.
Rasietas, palē Bėblėjė, Pana Marėjė pagimdė Jiezu Kristu pastuojosė nug Švėntuos Dūšės, ė paskom ėšaugėnosė so Švėnto Jūzapo.
Nuor Pana Marėjė, palē Bėblėjė, bova prasta muotrėška (ne dievėškas kiltėis), ana spierē paplėta so krėkštiuonībė pu ciela svieta kap dėdlė žmuoniū gluobiejė, ožtarītuojė. Anā ī vėina glabnūju puoteriu maldū – „Svēka, Marėjė“. Maldūs ėšaukštėnama anuos maluonībė, švelnoms, dievabaimingoms, duorībė, čīstoms. Rokounama, ka Marėjė geriausē ėšklausa žmuoniū maldas ė perdoud Dievou.
Pana Marėjė tonkē vaizduonama abruozdieliūs, „dievokūs“, palē sava skėringa ėšruoda tora daug vardū: „Marėjė Suopolinguojė“, „Marėjė, Jūras Žvāzdie“, „Marėjė Maluoninguojė“, „Marėjė, Pamīnus žalti“ ė kėtuoki. Ont Marėjės garbies bažničės rėng atlaidus – žemaitiūs patīs dėdlė̄jė Žemaitiu Kalvarėjės atlaidā ī. Tepuogė, katalėkū kraštūs ī viera, ka kap katrėm žmuonim Pana Marėjė gal pasiruodītė gīvā. Lietovuo žėnuoma keliasdešimt tuokiū pasiruodėmu, bet tėktās Šėlovuos Marėjės pasiruodėms Katalėku Bažninčės laikuoms čīsts. Marėjės abtuozdielē, skolptūras tonkē žmuoniu laikuomas ka tora gīdėma, dīvna galė.
Panas Marėjės garbėnims būs kėlė̄s ėš vairiū senuobėniu („paguonėšku“) deiviu garbėnėma kuožnuo kėtuokiuo svieta vėituo.
Kateguorėjė:Krėkštiuonībė
Balondė 19
Balondė 19 dėina īr 109 metu dėina (kelamasēs metās - 110) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Marios Stonkevėčė
Karjiera
Stankevičius
Antanėškės (Zarasā)
Antanėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Dėdlauke
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 35 žmuonis.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Muokslos api Žemė
Muokslos api Žemė (kėtēp geuomuokslos, Žemės muokslā) īr termėns muoksloms api Žemės planeta.
Vaškos
Kateguorėjė:Medegas
Vingrīkštis
thumb|200px|Vingrīkštē
Vingrīkštis dėdlis, daugiametis augals ī, so stuoruoka šaknėm. Ožaug 60–150 cm aukštoma. Lapā ėšruod padabnē plonksnom. Žīdia baltā, tonkēs žėidās, katrėi toria gera smuoka. Vingrīkštis žīdia vasaras pradiuo.
Aug vingrīkštē pėivūs, ėškartūs, pamedius, medies, opiu, ežerū, pelkiu, balu krontūs.
Ta žuolie šieralou mažā tink, bet dėdlė liekarsta ī. Ana gera nug kuosolė, kuoklioša, ka geriau mieguotė.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Žuolės
Verseka II
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Kalesninku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 36 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Venckā
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo. Čė vėik Prīkolės Ievas Sėmuonaitītes muokīklas skīrios.
Babrauninkā (Trakā)
Babrauninkā - gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Stuokhuolms
Stuokhuolms – (SV Stockholm) Švedėjės suostėnė ė dėdliausės miests.
Babrauninkā (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniū.
Stuokhuolms
Stuokhuolms – svarbiausės Švedėjės akuonuomėkas ė koltūrās centros. Miestė veik kelė onėversėtetā, mena galerėjės, moziejē.
Babrauninkā (Trakā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Stuokhuolms
Stuokhuolmė vīka 1912 m. vasaras uolėmpėnės žaidīnės.
Istuorėjė
Pėrmuo kartuo miests rašītėniūs šaltiniūs pamėnavuots 1252 metās. Švedėjes karalīstes suostėnė tap 1523 m.sulaužios Kalmara unėjė.
Miesta pavadėnėma pradžia stock reišk rāstos, o ontra dalis holm – maža sala.
Venckā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Tuoms Žvėrzdauskis
thumb|right|Tuoms Žvėrzdauskis Tuoms Žvėrzdauskis (g. 1975 m. kuova 18 d.) īr bovė̄s Lietovuos futbuolėninks, nacēnalėnės rinktėnės gīnies. Dedlė dali sava karjieras praleida Švedėjuo.
Karjiera
Žvirgžd
Pagėrē (Garleva)
Pagėrē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Garlevuos apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Jorgis Uoginskis
thumb|260px|right|Jurgis Uoginskis Jorgis Uoginskis (g. 1665- m. 1709) bova konėgākštis, Žemaitiu seniūns, LDK dėdlīsis etmuons.
Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis Kateguorėjė:LDK dėdėkā
Toštē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo gīven 19 žmuoniū.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Gėrīnė
Gėrīne - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 4 prietelē.
Blėzgė (žovės)
thumb|250px|Blėzgė
Blėzgė aba saulažovė īr žovės, katra prėgol karpėniu žovū (Cyprinidae) šeimā.
Kateguorėjė:Žovis
Žemaitiu aukštoma
thumb|240px|Žemaitiu aukštoma netol [[Tverā|Tverū]] Žemaitiu aukštoma īr aukštoma cėntrėnė Žemaitėjuo, ožėmanti dėdėlesnė anuos dali. Pluots aple 10 000 km². Būdings aukštis 119 m. Ėinont i vakarus leidasi i Vakarū Žemaitiu plīnaukšte (ana perėin i Pajūrė žemoma) a ėinant i rītus - i Rītū Žemaitiu plīnaukšte (ta perėin i Vėdorė Lietovuos žemoma). Šiaurie robežiojas o Vėntas vėdoropė žemoma, a pėitūs - so Karšovuos līgoma. Par aukštomuos cėntra drėikias aukštausė dalis - Žemaitiu ondenskīras kalvīns. Anam īr ė patės aukštausės kalvuos - Medviegalis (234 m), Šatrėjė ė Girgždūtė.
Aukštomuo gausu ežerū: Plateliu ežers, Lūksts, Mastis ė kt.
Kateguorėjė:Žemaitėjės geuograpėjė
Danėjė
Danėjės Karalīstė – valstībė Euruopuos šiaurės šmuotė. Pėitūs Danėjė robežiounas so Vokėitėje, lėkosia terituorėjės dalī sōp Šiauries ė Baltėjės jūras.
Aple 1/3 šalies terituorėjės īr salas, kėta terituorėjės dalis īr Jotlandėjės pusiasalės. Danėje prėgol Grenlandėjė ė Farėru salas, katras tōr autuonuomėjė.
Akanuomėka
BVP palē sektuorios:
2003 metū ekspuortā partnerē – Vuokītėjė 16,1%, Švedėjė 12%, Jongtėnė Karalīstė 7,4%, Norvegėjė 7%, JAV 6,2%, Prancūzėjė 5,4%, Nīderlandā 4,1%.
Žmuonis
91.1% Danėjės žmuoniū īr danū pagėmėma. Dėdliuojė dalės žmuoniū īr krėkštiuonės.
Viera
Palē 2009 m. statėstėka aple 81,5 % Danėjės žmuoniū prėgol lioteruonu bažnīčē.
Šaltėnē
Kateguorėjė:Danėjė
Paramelės
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Kaniavas seniūnėjuo. Anuo gīven 24 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Abdel Fata Abdelrahmans Burhans
Abdel Fattah Abdelrahman Burhan (g. 1960 m.) - Sudana prezėdents. Onkstiau liōb būt Sodana žemės kariaunas vaduovo. Ons ī žanuots ė tor trės vākos. Liuob muokīntėis Sodana vainas kuolegėjuo.
Kateguorėjė:Sodana žmuonis
Indostrėjė
Industrėjė - specipinis sovietiniu laikū akuonuomėkas rudimėnts, atrėbots, korės reiškė, ka bet kuokė kaino šalės īr supramuonėnama. Dar īr vadėnama sunkiuojė industrėjė. I tou supratėma iēt tuokiū mašinu gamība, kuriuos gamėn žemesnės kateguorėjės mašinas. Sakīsem, traktuoriu pabrėks, korės gamėn traktuorius žemės ūkiou ė kėtėms. Šēp jau industrializavėms īr pažongos dalīks, nes uns reišk vėsū ekonuomikas šakū mašinizavėma (mašinu nauduojėma dėrbont bet kuokius žmuoniū vėsuomenē rēkalingus darbus).
Džiogē
Džiogē - Juonėškė rajuonė, Juonėškė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Indostrėjė
Kateguorėjė:Akuonuomėka
Džiogē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Imperatuorios Akihito
thumb|right|Imperatuorios Akihėto so žmuona Mėčiko Akihito (jap. 明仁) (gėmės 1933 m. groudė 23 d.) – bovė̄s (125-asā) Japuonėjės imperatourios (1989–2019). Vākīstės vards – Cugunomėjė. Japuonėjuo vadėnams tėisiuog kāp „valdantīsis imperatuorios“ (jap. 今上天皇 kinjō tennō), ba tėkros vards nie tarams. Tievs – Imperatuorios Šiova. Devėzos – 平成 Heisei. Tas devėzos pu smertėis palėks oficēlio imperatuoriaus vardo.
Imperatuorios Akihito ī sīkio so žmuona aplonkė̄s Lietova. Anėim ī skėrts aukštiausis valstībės apduovėnuojėms.
Imperatuorius Akihito ī pėrms Japuonėjės imperatuorios nu 1817 m., katros atsėstatīdėna ėš sava puosta. 2019 m. balondė 30 d. ana pakeitė imperatuorios Naruhito.
1987
1987 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ketvėrtadeinī.
Imperatuorios Akihito
Kateguorėjė:Japuonėjės imperatuorē
1987
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Buoruovka (Zarasā)
Buoruovka - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Vėišāsis valdims
thumb|200px|[[Vokėitėjė|Vokėitėjes užsienio reikalu ministerėjė. Berlīns]] Vėišāsis valdims - īstatīmās ėr kėtās teisis aktās reglamentoujams valstībis valdīms.
Kateguorėjė:Puolėtologėjė
Balondė 20
Balondė 20 dėina īr 120 metu dėina (kelamasēs metās - 121) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Krėstēnsands
Krėstēnsands (Kristiansand) – miests Nuorvegėjuo.
Žmuonis
Mietslie gīven 77 tūkstontē žmuoniū. Miests īr 5 vėituo palē žmuoniū skaitlio Nuorvegėjuo.
Klimats
Krėstēnsande vasaras dėinuom būn daugiau švėisas, nego kėtuos Nuorvegėjės vėituos. Žėima gal ėškrėstė dėdlē daug snėiga ė pūst magtīngė pėitrītiū viejā, bat snėigs ont kronta naėšsėlaika ėlgā.
Kateguorėjė:Nuorvegėjės miestā
Robežātē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Rīškienu seniūnėjuo. Anuo gīven 50 prieteliu.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Karkazā
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Garlevuos apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 219 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Pālguotis
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo. Ont Ėlguote opės kronta gol Pālguote mėtuoluogėnės kūlis. Bovosė dvara vėituo aug 3,65 metra skersmens ousis.
Istuorėjė
Suoduo 1989 - 1991 metās tėrts kapīns, katram bova sorasta II-VIII o. kapū. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Trakšelėškē (Mažuonā)
Trakšelėškē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo gīven 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Dzėdā
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 52 žmuonis.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Kukuorėškē (Kiedainē)
Kōkourėškē - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 5 prietelē.
Žemielapis
thumb|Fizėnis [[sviets|svieta žemielapis]] Žemielapis – sėmbuolās perteikts tam tėkruos vėituobės vaizdėnis muodelės, katram pažīmėms vizualėnis santīkis terp tam tėkrū kuompuonentu (objektu, regijuonu ė tēp tuoliau). Daugoms žemielapiu īr dvīju dimensėju geuometrėškā tėkslė trėjū dimensėju pluotmies reprezentacėjė (pvz.: geuograpėnis žemielapis).
Mastorbacėjė
Mastorbacėjė (lotīnų k. manus – ronka + stupro – ėšnėikėno; aba onanėzmos vagol Bėblėjės persuonažo Onana) – seksa fuorma, kumet malonuma (orgazma) sėikama dėrgėnont sava lītėis organos aba eruogenėnes zuonas.
Žemielapis
Kateguorėjė:Kartuograpėjė
Mastorbacėjė
Kateguorėjė:Seksa skvarmas
Mikelandžels
thumb|Mikelandžels
Mikelandžels Buonaruotė (Michelangelo Buonarroti, 1475 m. kuova 6 d. — 1564 m. vasarė 18 d.) bova renesansa italu dailėninks, skolptuorios, arkitekts ė puoets. Anuo kūrėnē toriejė magtīngas itakas vėsuos Euruopas menou. Karto so Leuonardo da Vinčio ė Rapaelio īr laikuoms talentėngiausiu Italėjės menėninko.
Cielam svietė žėnuomas tuos Mikelandžela padėrbtas skolptūras: „Pieta“ (1499 m.), „Duovīds“ (1504 m.), „Muozė“ (1515 m.), tēpuopgė Siksta kuoplīčės lobū freskas (1512 m.). Mikelandžels sopruojektava Šv. Petra bazilėkas Vatėkanė kupuola.
Kateguorėjė:Italėjės dailėninkā
Akmenės seniūnėjė
Akmenės seniūnėjė - seniūnėjė Akmenės rajuona šiaurės vakarūs, centros - Akmenė.
Nūruodas
Kateguorėjė:Akmenės rajuona seniūnėjės
Mediu lėnėjė
Mediu lėnėjė - lėnėjė lėgė katruos diel klėmata (daugiausē diel šalta uora, neožtenkama driegnoma, naožtenkama uora spaudėma) gal augt medē.
Mediu lėnėju tėpā
Palē ekuoluogėjė ė geuoluogėjė skėramis keli mediu lėnėju tėpā:
Kateguorėjė:Ekuoluogėjė
Balondė 21
Balondė 21 dėina īr 121 metu dėina (kelamasēs metās - 122) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Daržienā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Bėtīs
Bėtīs aba bėtės īr plievesparniu (Hīmenoptera) būrė vabzdē. Muokslėnie klasifėkacėjuo ėšskėr i atskėra klada Anthophila. Lietovuo (ė Žemaitėjuo) žīmiausė īr Apis gentėis rūšės – medu nešontė nomėnė bėtės (Apis mellifera). Bėtīs paplėtosės cielam svietė, ėšskīrus Antarktėda.
Cielam svietė soskaitlioujama aplė 16 000 rūšiū bėtiu. Bėtīs gal būtė vėsėškā mažiokės, natorietė gelounė ė prigautė tėk 2 mm (Perdita minima Šiaurės Amerėkuo), ale dėdliausės (Megachile pluto Indonezėjuo) īr 39 mm ėlgoma.
Bėtėm prigol tuokės šeimīnas:
Galerėjė
Kateguorėjė:Vabzdē
Joukā
Kateguorėjė:Mens
Pleškotē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo. Anuo gīven 156 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Šams
thumb|250px|Šams
Šams īr žovės, katra prėgol šamėniu žovū (Siluridae) šeimā.
Anuo makaulė īr dėdlė, ploukštė nū vėršous. Kūns prī kramės apskrėtos. Nū šėknuos kūns īr ėlgs. Nogara tomsē žalsva, šuonā žalē geltuonė, diemietė. Skėlvis īr balts, ėšrašīts joudā mielėnuom diemalėm. Skūra ba žvīnu īr, ana minkšta, glėtieta. Prī žabtu īr 3 puoras oustu. Apatėnis žonds ėlgesnis kāp vėršotėnis. Žiuodmenā baisē platūs, anūs īr gausoms mažū aštriū dontū. Pelekā tomsūs.
Šamā būn lėgė 3 m ėlgoma ė 300 kg sonkoma, bat tonkiausē anū ėlgoms īr 50–60 cm, sonkoms 1–1,5 kg.
Lietovuo šams īr tonkė žovės, katra gīven prieskūs tēpuogi sūruokūs ondenūs (opies, ežerūs, Koršiu mariūs). Anėm patėnk ramės, gėlės vėitas, anėi tūn pasėkavuojė pu kūlēs, lūžtviem, griaumenās.
Nūruodas
Kateguorėjė:Žovis
Rekstē (Tauragie)
Rekstē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo gīven 16 žmuoniū.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Deivėds Šembers
thumb|Deivėds Šembers Deivėds Šembers (g. 1978 m. siejės 8 d. Vėlniou) īr bovė̄s Lietovuos futbuolėninks, nacēnalėnės rinktėnės gīnies vuo saugs. Ons ī terp daugiausē ož Lietova soluošosiu futbuolėninku. Ėlga meta rongtėniava Rosėjuo, CSKA kuomanduo.
Karjiera
Šemberas
Vuozbūnėškės
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Kalesninku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
FK Šilas
Kazlū Rūdas „Šils“ īr Lietovuos fotbuola klobs. Ons īr nūg Kazlu Rūdas.
Istuorėjė
Buva įkorts 1940 m.
2022 m. keit pavadėnėmu i būs Marijampolė City.
Jumpstyle
Jumpstyle - mozėkas ė šuokiū žanrs, bovės dėdlē puopolēros Belgėjuo ėr Uolandėjuo 2006 metū vasara.
Šaltenē
Kateguorėjė:Mozėka
Ežēkē
Ežēkē - Juonėškė rajuonė, Juonėškė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 63 prietelē.
Klaklains
Clackline - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1896 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 31.718°S 116.521°E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Smėltėnē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Rīškienu seniūnėjuo. Anuo gīven 24 prietelē.
Pakolėškės
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Kaniavas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Saidris
thumb|200px|Saidrė kēsos
Saidris, sīkēs da vikšris ī tuokė šlapiū vėitu žuolie. Muokslėškā ana prėgol prī vėinskiltiu augalū.
Saidrē daugomuo būn daugiametės žuolės. Anas tonkiausē žīdia gegožė–bėrželė mienėsēs. Lapā būn ėlgi, ėšruod padabnē kap kards, anūm rombā aštrē ī, tūdie parbraukus pėrštās anūs parpjaun. Žėidā sogolė̄ i tuokės plaukoutas varpalės.
ī vairiū saidriu rūšiu (pvz., dalgžuolė, žemrombs ė kt.).
Kateguorėjė:Žuolės Kateguorėjė:Vėinskiltē augalā
Domblīnė (Tormants)
Domblė̄nė - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Dalle Valle
Dalle Valle restuoranā, diel mėnkū kainu ė dėdlē jiediu pasėrėnkėma, ī dėdlē puopulēros terp torėsto.
Domblīnė (Tormants)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Dalle Valle
Nūruodas
Kateguorėjė:Danėjė Kateguorėjė:jiedē
Deivėds Česnauskis
Deivėds Česnauskis (g. 1981 m. bėrželė 30 d. Koršienūs) īr kėlėma nug rītū Žemaitėjės Lietovuos futbuolėninks, bovė̄s nacēnalėnės rinktėnės saugs.
Karjiera
Česnauskis, D.
1801
Nutėkėmā Žemaitėjė
Vasare 28 d. - gėmė Muotiejos Valončė, Žemaitėjės vīskūps, rašītuos, koltūras veikies, guožėnės literatūrās pradininks (m. 1875).
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Balondė 22
Balondė 22 dėina īr 122 metu dėina (kelamasēs metās - 123) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Uonoškis
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo, anuos centrs, esontės ož 30 km i pėitvakarios nū Trakū.
Istuorėjė
1505 m. Uonoškie ėšbūdavuota bažnītalė, 1511 m. mėnavuojams Uonoškē dvars (mėslėnama, ikorts da XV o. pabėnguo, aba XVI o.). 2001 metās gīvenvėitie gīvena 584 žmuonis.
Šiaurės puolios
250px|right Šiaurės puolios – Žemės sokėmuosė ašėis sosėkėrtėma so anuos pavėršiom poškis Šiaurės posrotolie. Ans īr Arktėis ondėnīnė. Ans īr prīšinguo vėituo kāp pėitū puolios.
Kateguorėjė:Fėzėnė geuograpėjė
Vuotags
thumb|180px|Vuotags
Vuotags aba vatags ī tuokis rakonds arkliam ė kėtuokim gīvuoliam ragintė.
Būn ėlgi vuotagā – anėi sosided ėš medėnė buotkuotė ė stomontrės, diktuos vėrvalės aba skūras šmuota so mazgo ont gala. Trompi vuotagā būn vītėnis ė bizūns. Anūm kuots būn sopints ėš vītaliu aba padėrbts ėš medgalė, žvierėis kaula. Būn ė gelžėniu vuotagu.
Ėlgās vuotagās liuob ragins ganuomus gīvuolius aba dėrbontius arklius, trompās – kāp juoj. Vuotags sīkēs liuob būs nauduojams ė kap gėnklos, dākts atbaidīmou aba bausmē.
Kateguorėjė:Rakondā
Girgždūtė
Senuovė ont kalna bova pėlės.
Kateguorėjė:Žemaitėjės pėlēkalnē Kateguorėjė:Telšiū rajuons
Žemės romba
thumb|240px|Žemės romba
Žemės romba aba žemrombs ī tuokė onkstība žuolie; ana muokslėškā prigol prī saidriu.
Žemės romba daugiametė ī, 15–45 cm aukštoma, ėlguom šaknėm. Žīdia onksti pavasari. Žėidā ī tuokės varpalės, rombas žīdia geltuonā, veikē nūdolk.
Aug pėivūs, ganīklūs, važioujamūs vėitūs. Rokoun, ka jēb jau žemės rombas žīdia, galėm karvės varītė gintė, tūsīk čiesos vasaruojou sietė. Žemės romba gers šierals karvėm, nug anūm pėins būn rėibesnis.
Kateguorėjė:žuolės Kateguorėjė:Vėinskiltē augalā
Uoralėnės seksos
Uoralėnės seksos – seksa puorma, kūmet partnerē borna aba lėižovio stėmolioun vēns ontra lītėnios uorganos.
Puormas
Oralėne seksa būdā:
Kateguorėjė:Seksa skvarmas
Kelmīnė (Tauragie)
Kelmīnė - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo gīven 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Teneniū seniūnėjė
Teneniū seniūnėjė īr Šėlalės rajuona vakarūs, cėntros – Tenenē.
Nūruodas
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona seniūnėjės
Gervienā (Šiaulē)
Gervienā - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 95 žmuonis.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Kuomonėkacėjės
Kuomonėkacėjės - na tik infuormacėjės keitimuos procēsos. Kuomonėkacėjės procesā daugumuo atvejū susided ėš trijū sėntatėškū taisīkliū: sėntatėškōmā, pragmtėškōmā, semantėškōmā.
Kuomonėkacėjės rūšės:
1807
1807 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ketvėrtadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
OPEC
thumb|right|200px|OPEC vieleva OPEC (ongl. - The Organization of the Petroleum Exporting Countries) — terptautėnė organėzacėjė, jongontė nėpta ekspuortoujontes valstībės. Cėntrėnė būstėnė – Vienuo, Austrėjuo. OPEC nariemės īr dėdliuojė dalės Persėjės īlonkas valstībio, Nigerėjė, Indonezėjė, Lėbėjė, Alžīrs, Anguola, Venesoela ė Ekvaduors, katras sogrīža ī OPEC 2007 metās.
Medviegalis
300px|thumb|Kalnū kuompleksa plans Medviegalis īr aukštiausis kalns Žemaitėjuo. Aukštis 234,6 m. Ons īr Šėlalės rajuonė, Žemaitiu aukštomuos Žemaitiu ondenskīras kalvagūbrie.
OPEC
Glavns organėzacėjės tėkslos, vagol anuos statota, īr "geriausiu prėimuoniu nustatīms, kas lėistom anoums patiuoms apsauguotė sava interesus (indivėdualē ė vėsuoms sīkio); būdu ė prėimonio nustatīms stabėlėzacėnems pruocesams, sėikont ėšvengtė bareikalīnga ė skausmīnga nėptas kainu svėravėma terptautėnies rīnkuos".
Medviegalis
Medviegalis īr svarbos istuorėnis uobjekts. Šalėp kalna īr Medviegalė pėliakalnis, ont katruo XIV o. stuoviejė žemaitiu pėlis. 1316 m. ė 1329 m. anūn poulė krīžioutē. Abelnā īr alkū, kūlgrindu.
OPEC
Akanuomėnė ītaka rinkā
OPEC organzėzacėjės ītaka rinkā īr dėdlė, pvz. kelės OPEC narės, nauduodamas nėptas embargo 1973 metās, vėsam svietė sokielė nėptas kainas, kas sokielė inflēcėjė dėdliuojė daugomuo ėšsėvīstiosiu ė basėvīstontiu valstībiu.
Medviegalis
Kalnū masīva sodara septīnė kalnā: Medviegalė, Pėlėis, Pėliuoriu, Somuonu, Ōžoulu, Alkuos ė Bevardis kalns. Pats kuompleksos pradiets tīrėnietė tik 2006 metās. Šėtūs vėitūs žmuonis gīvena nu I tūkstontmetė vėdorė lėg XIV om. Pėlėis kalnė (9 m žemiesnė) stuoviejė pėlės.
OPEC
Akanuomėnė ītaka rinkā
Ale nu ton čėsā OPEC magtīngoms somenka, bo bova sorastė ė pradietė eksplatoutė naujė nėptas šaltėnē Meksėkas īlankuo (JAV), Šiaurės jūruo (Norvegėjė, Olandėjė, JK) ė magtīngā nėpta jiemė ekportoutė Rosėjė. Bet ėr šēs čiesās OPEC narės tor 2/3 svieta nėptas rezervu ėr ėškas 41,7% (2005 m. doumenės) svieta nėptas. So tuokēs ruodėklēs anuos gal truopnē keravuotė svieta nėptas rīnka.
Medviegalis
thumb|center|600px|Medviegalė kalns ė pėlekalnis
OPEC
Nares
OPEC tor 13 nariū, katruos čė ėšvardīntas vagol prisėjongėma datas:
Medviegalis
Bavardis kalns
Kateguorėjė:Žemaitėjės pėlēkalnē Kateguorėjė:Šėlalės rajuons
OPEC
Nūruodas
Kateguorėjė:Terptautėnės organėzacėjės Kateguorėjė:Nedielės straipsnis
Balondė 23
Balondė 23 dėina īr 123 metu dėina (kelamasēs metās - 124) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Prīkolė II
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo. Anuo gīven 154 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Analėnės seksos
Analėnės seksos (gal būt vadėnam analėne soėitės) – vėina ėš seksa fuormo, kumet sostandiejose varpa kaišuoma ī ėšange.
Želvātē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Rīškienu seniūnėjuo. Anuo gīven 73 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Gāliotėškė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Ivanuvka
Ivanuvka - Juonėškė rajuonė, Juonėškė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 3 prietelē.
Vatėnis
thumb|180px|Tarībėnė vaiska vatėnis
Kroatėjė
Kroatėjė (kroatėškā: Hrvatska, oficēlē Kroatėjės Respoblėka (Republika Hrvatska) īr valstībė Euruopuo, Cėntrėnės Euruopas ė Balkanu krīžkelie, toronti robežio so Adrėjės jūra peitūs, Slovienėjė, Vengrėjė, Bosnėjė ėr Hercuogovėna, Serbėjė ė Joudkalnėjė. Suostėnė - Zagrėbs. Onkstiau bova Jugoslavėjės sodietie, ale 1991 m. ėškuovuojį liousoma. Kroatėjė prigol Euruopas Sājongā ė NATO, nu 2023 m. sausė 1 d. īr eurozuonas narie.
Pakaniavīs
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Kaniavas seniūnėjuo. Anuo gīven 11 žmuoniu.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Vatėnis
Vatėnis ī tuokis šėlts vėršotėnis aprieds – vata prīkimšta striokė. Tas ī pėgos, lėngvā pagamėnams, šilts rūbs, katros gal žėima atstuotė kailėnius aba palėta.
I Lietova vatėnē ėšplėta carėnie gadīnie, vuo īpatingā paplėta tarībėnēs laikās – tas bova vaiska, kalkuoznėku, darbėninku, kalėniū žėimėnis aprieds.
Kateguorėjė:Apriedā
Garantėškė
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Garlevuos apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Lėkėškė
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo gīven 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Vėdorė Lietovuos žemoma
Vėdorė Lietovuos žemoma īr žemoma Lietovuos vėdorī (i patiūs Žemaitėjės vakarūs). Vėina ėš anuos daliū īr Neviežė žemoma.
Kateguorėjė:Lietovuos geuograpėjė
Anastasėjė Akatova
Anastasėjė Akatova īr Rosėjės aktuorė, katra fėlmounas serėjalūs ė filmūs.
Nūruodas
Kateguorėjė:Rosėjės aktuorē
1818
1818 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ketvėrtadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Daržbalīs
Daržbalīs - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 1 prietelės.
Pėitū puolios
250px|right Pėitū puolios – Žemės sokėmuosė ašėis sosėkėrtėma so anuos pavėršiom poškis Pėitū posrotolie. Ans īr Pėitū ondėnīnė, prīšinguo vėituo kāp šiaurės puolios.
Kateguorėjė:Fėzėnė geuograpėjė
Edgars Česnauskis
thumb|Edgars Česnauskis
Edgars Česnauskis (g. 1984 m. vasarė 5 d. Panevėžie) īr Lietovuos futbuolėninks, bovė̄s nacēnalėnės rinktėnės saugs. Sava čieso bova vėins geriausiu Lietovuos futbuolėninku.
Karjiera
Česnauskis, E.
Dosmenīs
– gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo. Īr pašta skīrios, katruo kuods: LT-21028.
Istuorėjė
Sovietėnės uokopacėjės čieso Dosmenīs bova Dosmenū apīlėnkės centrs. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 223 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Pėkardu kalba
Pėkardu kalba - vėina ėš romanu kalbū. Pėkardu kalba rokouns šiaurės Prancozėjuo ė Belgėjuo. Pėkardu kalba rokouns aple 700 tūkst. žmuoniū.
right|thumb| {{legend|#00ff00| Terėtuorėjė šiaurės Prancozėjuo ė pėitu Belgėjuo, katruo paplėtosė pėkardu kalba }}
Audėjė irašā pėkardu kalba
Kateguorėjė:Ruomanu kalbas
Geoffrey Chaucer
thumb|right|200px|Džefrės Čouserės Džefrės Čuoserės (, 1343 – 1400 m. spalė 25 d.) – žīmiausės onglu doromžiu rašītuos, fėluousops, dėpluomats.
Kateguorėjė:Vėdoromžē Kateguorėjė:Onglėjės rašītuojē
Gėlvītiokā
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Marsos
thumb|240px Žėizdrė (simbolis: ), da vadėnama Marso, īr katvėrta nu Saulės sėstėmas planeta. Nū Saulės nutuolos 227,9 mlrd. km. Žėizdrės pavėršiuo gers šmuots rīškē rauduonas vuolėinas. Ton palē pluota īr zars do lėikos mėnkesnė ož Žemės planėta. Ana tor 2 satelėtos: Fuoba ė Dėima.