cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Petros Savėckis
Petras Savickis - Žemaitėjės magtīngs vīrs, 2008 m. kuova 16 d. pagerėnės Svieta 16 kg gėras kėlnuojėma rekuorda.
Nūruodas
Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis
Bodrē (Skouds)
Bodrē - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Skouda seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Grozėjės nacionalėnė krepšėnė rinktėnė
Grozėjės nacionalėnė krepšėnė rinktėnė - krepšėnė kuomanda, katra terptautėnies varžībuos atstovaun Grozėjės valstībė. Pėrmuojė lėika Euruopas krepšėne čempėjuonatė dalīvava 2011 metās.
Nūruodas
Kateguorėjė:Krepšėnė rinktėnės
Melnėškē
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Balbėirėške seniūnėjuo.
Dėdedvaris
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 44 žmuonis.
Melnėškē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Dėdedvaris
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Zelkorios
frame|right|Zelkorios, atspindins [[ozbuons|ozbuona]]
Kateguorėjė:Rakondā
Frīzėjė
thumb|right|250px|Frīzėjės herbs
Trakā (Truskava)
Trakā - Kiedainiu rajuonė, Truskavas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 2 prietelē.
Frīzėjė
Frīzėjė ī Nīderlandu Karalīstes pruovėncėjė, katra šalėis šiaurie īr. Anuo admėnėstracėnis cėntros Leuvardens ī. 2010 m. Frīzėjuo gīvena 646 000 žmuoniū, vuo pruovėncėjės pluots bova 5749 kvadratėnē kėluometrā.
Kateguorėjė:Nīderlandā
Lelėjė
thumb|200px|Balta lelėjė
Norwegian Air Shuttle
thumb|Norwegian liektovs [[Boeing 737 Classic|Boeing 737-300 ont pakėlėma taka uora ouste, ont anuo uodeguos īr Henrika Ibsena puortrets]]
Lelėjė
Lelėjė aba lėlėjė ī lelėjėniu augalū (Liliaceae) šeimā, vėinskiltēm augalam muokslėškā prigolontė kvietka.
Norwegian Air Shuttle
Norwegian Air Shuttle ASA, Norwegian īr ontra palē dėdloma Skandinavėjės uora lėnėju bendruovė (pū SAS). Ana ėkorta 1993 metās. 2010 m. Norwegian Air Shuttle parskraidėna 13 mln. žmuoniū.
Lelėjė
Tas ī daugiametis augals, katrou šaknės tuokis cėbolioks (bolbalė) ī. Lapā siauri, ba kuota, stombrē būn kėiti, statmeni. Žėidā dėdli, daili, vairiū spalvū.
Norwegian Air Shuttle
Norwegian Air Shuttle so Žemaitėjė ė Lietova sosėjosė ton, ka anuos liektovā skrend ėš Uosla ė Bergena i Palonga, vuo ėš Uosla ė Stuokhuolma i Vėlnio.
Lelėjė
Lietovuo lelėjės nug sena žuolėninku (daržaliu) kvietkas ī. Ta kvietka ciels daržalė poikoms ī, tūdie žmuonis nug sena liuob dainioutė aplė lelėjės, so anūm mieruotė panaliu dailībė. Da skaituoma, ka lelėjė ī patiuos Panas Marėjės švėnta kvietka.
Norwegian Air Shuttle
Kateguorėjė:Uora lėnėju bendruovės
Lelėjė
Ba daržalė lelėju da būn ė laukėnė, katra sīkēs aug kor medies.
Kateguorėjė:Kvietkas Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Duomėikavuos seniūnėjė
Duomėikavuos seniūnėjė - seniūnėjė Kauna rajuona šiaurės šmuota nū Kauna miesta, centros - Duomėikava.
Kėtas soudnas
<div class="references-small" stīle="-moz-column-count:4; column-count:2;">
Nūruodas
Kateguorėjė:Kauna rajuona seniūnėjės
Ešerėnė (Zarasā)
Ešerė̄nė - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ontalėiptes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Euruovėzėjės šuokiu kuonkorsos
Api Eurovėzėjės dainu kuonkōrsa veiziekėt: Eurovėzėjė
Eurovėzėjės šuokiu kuonkōrsos (ongl. Eurovision Dance Contest; liet Eurovizijos šokių konkursas) - nu 2007 m. siejės 1 d., kuožnās metās šuokiu kuonkōrsos, katrame rongtīniau nuorėntiu dalīvaut Euruopas valstībiu atstuovā. Kuonkōrsas translioujams keikveinuo Euruopas valstībie per televėzėje, radėje ė interneta. Pa kuol kas Eurovėzėjės šuokiu kuonkōrse dalīvaun 16 šaliu: Airėjė, Austrėjė, Jongtėnė Karalīstė, Graikėjė, Ispanėjė, Lėnkėjė, Lietova, Olandėjė, Portugalėjė, Rosėjė, Soumėjė, Švedėjė, Šveicarėjė, Okraėna, Vuokėitėjė.
„Eurovėzėjės“ nogalietuojē
Kateguorėjė:Euruovėzėjė
Bātē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Duovėlū seniūnėjuo. Anuo gīven 200 žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Fortune 500
Fortune 500 kuožnās metās poblėkounams 500 baguotiausiū ė itakėngiausiū JAV kuompanėjū sārašos. Sārašos poblekoun žornals Fortune. Pėrmuojė lėika sārašos paskelbts 1955 metās.
2011 metās dėdliausė kuompanėjė sārašė bova Wal-Mart.
Kateguorėjė:Akuonuomėka
Fortune 1000
Dėkmuonē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 24 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Lokšē (Bubē)
Lokšē - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Rapšātē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Stalgienu seniūnėjuo. Anuo gīven 19 gīventuojū.
Žīdavėškis
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Balbėirėške seniūnėjuo.
Rapšātē
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Actekā
Svarbiausės cėvėlėzacėjės miestos – Tenuočtėtlans, ikorts Teskuoka (aba Teškuoka) ežera saluo (dabar tuo vėituo Meksėka miestos īr). Tu meto tas bova vėins dėdliausiu svieta miestu.
Dėdliuojė Paloknė
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Skouda seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Actekā
Tēpuogė veizieket
Kateguorėjė:Bovosės valstībės Kateguorėjė:Mezuoamerėka Kateguorėjė:Cėvėlėzacėjės
Lokšē (Bubē)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Ūlīčė
Ūlīčė īr miesta, miestalė aba dėdlesnies suodas kel's. Būn magėstralėnės (tēp vadėnamė plėntā, pruospiektā), vėitėnės ė piestiūju (aliejės, bolvarā). Glavenesnės ūlīčės būn ėšasfaltuotas, so šalėgatvēs, žėbėntās, lėitaus kanalėzacėjė.
Žīdavėškis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniū.
Ūlīčė
Kateguorėjė:Teknuoluogėjės
Žīdavėškis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Lonka
thumb|250px|Nemona žemopė lonkas
Lonka īr pėiva aba ganīkla, katra ēn vagol opė, tudie sīkēs īr ožtvinduoma ondenė. Pavasarė puotvīnė čieso paplūdos opė lonkuo pagold daug derlingas dirvas, tudie vasara čiuonās būn vešlesnė žuolie.
Būdingas lonkuos dalis: pavagīs, vėdorėnė dalės ė paterasīs. Prī ondenė tonkiausē laikas karklū kēsā. Patiuo pėivuo aug šunažuolės, muotiejokā, gaisrenas, viedrīnā, gegožraibės.
Lietovuo dėdliausės lonkas īr prī Nemona žemopė, Neviežė, Mėnėjės ė kėtū opiu, katras tor žolinius krontus, slieniūs.
Kateguorėjė:Žemės vėitas
Krīžiaus žīgē
thumb|150px|Krīžioutē Krīžiaus žīgē – Vakarū Euruopas rėteriu vainėnės kampanėjės vīkdītas XI-XVI o. Krīžiaus žīgios skelbė aba laimėna puopīžios, anū tėkslos bova krėkštiuoniu ekspansėjė ė kėtatėkiu ė paguoniu kraštos.
Kateguorėjė:Vėdoromžē Kateguorėjė:Krīžiaus žīgē
Émile Friant
thumb|200px| Emėlis Frijans (Émile Friant; 1863 metās balondė 16 dėin Dieuze – 1932 metās Parīžios) – prancūzu tapītuos.
Kateguorėjė:Prancūzėjės žmuonis Kateguorėjė:Tapītuojē
Nauru
Nauru aba Nauru Respoblėka (nauru kalba: Ripubrikit Naoero; ) ī valstībė Okeanėjuo, Mikronezėjuo, Ramiajam ondenīnį, ožėm vėinintelė mizerna Nauru salalė.
Nauru sala īr nuognē soteriuota diel tuo, ka anuo ėlga čiesa vīka fuosfatu kasība.
Prezidėntā
Nauru prezidėntā :
Admėnėstracėnis soskīrstīms
miniatiūra|Nauru apskrėtis Vėsuo Nauru saluo īr 14 apskrėtiū :
Šaltenē
Kateguorėjė:Okeanėjės valstībės Kateguorėjė:Nauru
Walmart
Kateguorėjė:Bėndruovės
Duomėikava
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Aleksandrėjė
Aleksandrėjė īr:
Mažuojė Paloknė
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Skouda seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Stals
thumb|250px|Senuobiškos stals
Stals īr balds, katrā sodar pluokšts pavėršios, paremts vėina aba daugiau kuoju. Stalā gal būtė vairiu skvarmu, kėlnoujamė ė nekėlnoujamė. Kūmet īr jiedama, tonkē ont stala īr patėisama staltėisė.
Īr vairiuos paskėrtėis stalū: jiedėmou, darbou (rašuomāsis stals), dāktams ė rakondams laikītė.
Kateguorėjė:Rakondā
Krieslos
Kateguorėjė:Rakondā
Gasē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Vāva
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Balbėirėške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās Vāvuo gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Beirots
Beirots (arab. Baīrūt) ī Lėbana suostėnė, uosts pri Vėdoržėme jūras. 1,7 mln. gīventuoju (2005). Ėšvīstėta lengvuojė, maista pramuonė, īr tarptautėnis uora uosts. Tai pagrėndėnis šalėis pėnansu centros.
Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Lėbans
Salaka seniūnėjė
Salaka seniūnėjė - seniūnėjė Zarasū rajuona pėitūs, centros - Ontalėipte.
Nūruodas
Kateguorėjė:Zarasū rajuona seniūnėjės
Taujankā
Taujankā - Kiedainiu rajuonė, Truskavas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 46+ prietelē.
Medsiedē (Klaipieda)
Medsiedē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Duovėlū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 152 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Max Payne
Max Payne – BEFTA apduovėnuojėma gavės tretė asmens šaudīklė, kuompioterėnis žaidėms, sokorts soumiu kuompanėjės Remedy Entertainment. Žaidėma spuonsuoreva 3D Realms, vuo 2001 m. ėšlaida kuompanėjė Gathering of Developers. Pu metu žaidėms bova adaptouts Xbox ė PlayStation 2 kuonsuoliem. Tēpuogė bova ėšleista ė versėjė, skėrta Macintosh tėpa kuompioteriams.
Tēsėnīs - 2003 m. ėšleistos Max Payne 2: The Fall of Max Payne, 2012 m. - tretė dalės Max Payne 3. Īr ė žaidėma ekranėzacėjė - 2008 m. ėšleistos fėlms.
Kateguorėjė:2001 metu kuompioterėnē žaidėmā
Stalgs
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Stalgienu seniūnėjuo. Anuo gīven 45 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Kvėitrogē
thumb|200px|Kvėitrogē
Kvėitrogē ī siejams augals (javs) ėš varpėniu augalū (Poaceae) šeimuos. Anou XIX o. ėšvedė muokslėninkā, selekcėškā hėbrėdėzavė̄ kvėitius so rogēs.
Kvėitrogē skėras nug kvėitiū ė rogiū tūm, ka būn dėdliau derlingi, geriau žėimuoj, naėšgol, anėm tink rūgštė dėrva, anūm tap nagaišėn lėgas ė sausmetē.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Longthanė uora ousts
Longthanh uora ousts (IATA kuods: ?, ICAO kuods: ?) īr dėdliausės terptautėnės uora ousts Hošėmins. Tansonnhata uora ousts īr ož 1700 km i pėitos nu Hanuojaus ė ož 40 km Hošėmina miesta centra. Uora ousrs atėdarīts 2015 metās. Pernu uora ouste regolerē skrend maža uora bendruovė Vietnam Airlines. 2020 m. Pernu uora ouste bova 25 000 000 kelėivē.
Kateguorėjė:Vietnama uora oustā
Gogē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Marges (Šiaulē)
Marges - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Džuns
Džuns īr miests JAV, Aliaskas valstėjės suostėnė. Anam gīven 30 988 žmuoniū. Stuov ont Ramiuojė ondenīna kronta. Džuns nie dėldiausis Aliaskas miests, ož anon dėdlesnis Ankuorėdžos ī.
Marges (Šiaulē)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Džuns
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV miestā
Vuoškuonē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Duomėikavuos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 973 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Madisons
Madisons īr miests JAV, Viskonsėna valstėjės suostėnė. Anam gīven 231 916 žmuoniū.
Pakalnėškē (Skouds)
Pakolnėškē - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Skouda seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās Pakolnėškiūs gīvena 70 žmuoniū.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Šukionē (Kiedainē)
Šukionē - Kiedainiu rajuonė, Truskavas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 m. Šukioniūs gīvena 16 prieteliu.
Nuorkūnā (Prėinā)
Nuorkūnā - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Balbėirėške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Skouda Prīmiestis
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Skouda seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 41 žmuogos.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Vainātē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Stalgienu seniūnėjuo. Anuo gīven 23 gīventuojā.
Bėrbėntē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Duovėlū seniūnėjuo, ož 4 km i vakaros nu Gargždū.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 37 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Brėsbens
Brėsbens īr oustamiestis rītėnie Australėjuo, Kvėnslanda valstėjės suostėnė. 1,86 mln. gīventuoju (2007). Ėšvīstėta mašėnu gamības, kemėjės, naptuos apdėrbėma, maista pramuonė, īr laivū statīkla, onėversėtets.
1988 m. čiuonās vīk Svieta paruoda.
Juodaugē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Padoublis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Rėmonts Taraškevėčė
Rėmonts Taraškevėčė (, g. 1949 m. lėipas 18 d.) īr inžėnierios, statībėninks, Lietovuos ė Klaipėdas miesta puolitėnis bei vėsoumenės vēkiejs, bovės Klaipiedas miesta mers.
Raseiniu rajuonė esontiu Bėliūnu kaima kėlėma.
Maskvīte
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Rėmonts Taraškevėčė
Kateguorėjė:Klaipiedas merā Kateguorėjė:Klaipiedas puolitėkā
Maskvīte
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 21 žmuogos.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Krūms
thumb|250px|[[Erškietis|Erškietė krūms]]
Krūms īr tuokis augals, katra šakas ēn tėisē nug žemės, bat ī kėitas kāp medė. Krūma šakas nie vėinuoda omžoma, nas ėš sena kera aug vės naujės šakalės. Tas nie tuoks ėlgōmžis augals kāp medis.
Tonkiausē krūmā ėšaug nug 0,8 lėgė 6 m augoma. Ka ė prī krūmu prėgol lazdīns, ons gemb ožaugtė nug 3–8 m lėgė 10-15 m. Lietovuos medies aug tuokė krūmā kāp avėitė, lazdyns, ieglis. Abodo paskesnio prī geruos aplėnkuos gal' ėšaugtė ė kāp medē. Ė prīšingā: kāp katrėi medē prī bluoguos aplėnkuos patamp krūmās: laukėnė vuobelės, blindės, slīva.
Kateguorėjė:Augalā
Ėslandėjės kruona
קרונה איסלנדית Islandsk krone
Ēgėrgala
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Duomėikavuos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 45 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Kairs
Kairs ī Egėpta suostėnė ė dėdliausės miests cieluo Šiaurės Afrėkuo. Miestė gīven 6,76 mln. žmuoniu (17,9 mln. so prīmiestēs) (2006).
Krulevskė Naudvars
Krulevskė Naudvars īr suoda šiaurėnė Lėnkėjuo, terp Kelmna ė Tuorūnės. Īr 177 gīventuoju (2014 metās).
Kairs
Kateguorėjė:Egėpta miestā Kateguorėjė:Suostėnės
Krulevskė Naudvars
Kateguorėjė:Lėnkėjės miestā
Imbrėks
thumb|240px|Imbrėks
Imbrėkā radas senuobės Kėnėjuo.
Kateguorėjė:Rakondā
Šakalē (Skouds)
Šakalē - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Skouda seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 30 žmuoniū.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Vėtkā (Plongė)
Vėtkā īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Stalgienu seniūnėjuo. Anuo gīven 13 gīventuojū.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Ožtėlptė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1079 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Gėra
Gėra īr dėdlē lėngvs, dėdlē slabnos alkuohuolėnis, aba nealkuohuolėnis gierals. Gėra ėšdėrbama fermentacėjės būdo ėš joudas dounas, vaisiu, ougu, kvīnu ė kėtū jiediu. Gėra laikuoma terpėnio gieralo terp alkuoguolėniu ė nealkuoguolėniu gieralū, anuos magtīngoms gal būtė terp 0,7-2,2 %.
Lietovuo uofėcēlē gėra laikuomi gieralā, katrėi tora lėgė 1,2 % alkuoguolė.
Gėra laikuoma lietoviu, lėnku, rosu ė godu vėino ėš tautėniu gieralū.
Šaltenē
Kateguorėjė:Nealkuohuolėnē gieralā
Juozas Imbrasas
thumb|Juozas Imbrasas Jūzaps Imbrasos (Juozas Imbrasas, g. 1941 m. sausė 8 d. Algėrdūs, Okmergies rajuonė) – Lietovuos ė Vėlniaus miesta ūkė, puolitėnis ė vėsuomenės veikies, bovės Vėlniaus miesta mers. Daba europarlamėntars.
Ons prigol puolitėnē partėjē Tvarka ė Teisingoms.
Kateguorėjė:Vėlniaus merā Kateguorėjė:Lietovuos puolitėkā
Degotiū seniūnėjė (Zarasā)
Degotiū seniūnėjė - seniūnėjė Zarasū rajuona vėdorie, centros - Degotē.
Nūruodas
Kateguorėjė:Zarasū rajuona seniūnėjės
Blindės
thumb|250px|Blindės pavasarie thumb|200px|Žėidā (avėlės)
Blindės aba blėndkarklis (lot. Salix caprea) īr prī karklu prėgolōs krūms aba nedėdlis medelis.
Ėšplėtėms
Blindės aug Euruopuo, Vakarū ė Vėdorė Azėjuo. Savaimėškā aug ė Lietovuo. Ons krūms īr nuognē tonkos medies, ėškartūs, jaunoulīnūs, paopiūs, šlapiūs pėivūs. Sīkēs augėnam prī suodiu.
Ėšruoda
Blindės aug kāp neaukštos medis aba krūms, anon augoms lėgė 2-12 m, retsīkēs lėgė 22 m. Žėivie pėlkā žalė, līgė. Lapā smāluokė, 5-18 cm ėlgoma ė 3-8 cm platoma. Žėidā sogolė plaukoutās žirgėnēs, vīrėškė ė muotrėškė aug atskėro.
Žīdia balondė mienesie, prīš ton, kap leid lapus. Platėnas par sieklas. Nugīven lėg 60 metu. Blindē patink švėisės vėitas, gerā atlaik šaltė ė sausmė.
Nauduojėms
Ėšo blindėis žėidū medu rankiuo bėtis. Žėivie īr raugū, ana prėtink joudū dažū gamėnėmō. Medėina ēn i šakalius, puoperi dėrbėntė.
Mėtuoluogėjuo
Baltu mėtoluogėjuo Blindės ī nuognē našė, vaisė muotrėška. Ana gal gėmdītė ėš bikatruos sava kūna vėituos. Rokounama, ka Žemė ožpavīdiejė anā tuokė vaisoma ė pavertė medio.
Žuodis "blindės" vagol kėlėma sotink so rosėško kēksmo "bliad".
Kateguorėjė:Medē
Kanbera
Kanbera īr Australėjės suostėnė. Anuo gīven 333,94 tūkst. gīventuoju (2006).
Kateguorėjė:Australėjės miestā Kateguorėjė:Suostėnės
Konvalėjė
thumb|200px|Konvalėjė
Konvalėjė aba glodotis īr vėinskiltis augals. Prigol augalū šėimā Ruscaceae.
Daugēmetis, lapā dėdli, 8-20 cm ėlgoma, so smaila vėršūnė. Žėidā kība ont ėlguos kekės. Īr nuognē kvapantīs, baltuos spalvuos. Sobrandėn rauduonas ougas.
Konvalėjė aug medies (tonkiausē lapoutiu mediu), kor īr driegnas vėitas, poveninga dėrva. Augals trocnos ī, ale nauduonams šėrdėis lėguom gīdītė.
Kateguorėjė:Vėinskiltē augalā Kateguorėjė:Kvietkas
Oužuolā (Prėinā)
Oužuolā - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Balbėirėške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Lūgnos
Lūgnos, kėtap lognos, liūgnos, boužuolė ī tuokis ondens augals.
Lūgnos tā paprasts ežerū, prūdu, kūdru, žiuogiu, lietā tekontiu opiu augals. Sava geltuonās žėidās, katrėi rīškē švėita ont ondenė, žīdia par vėsa vasara.
Sīkēs lūgnās pena karvės (ka duotom daugiau smetuonas, kap apsiveršioun).
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Gaiva
Gaiva - nealkuohuolėnės gierals, ėšdėrbams ėš vaisiu soltiū ė sėropu.
Kateguorėjė:Nealkuohuolėnē gieralā
Ražē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Duomėikavuos seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Dompē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Duovėlū seniūnėjuo.
Šalėp kaimalė stuovė vondėns valėma irėngėmā.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 27 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Daujuotėškės
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Balbėirėške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Mekē (Šiaulē)
Mekē - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Kakava
thumb|200px|right|Kakavas mėltelē.
Kakava - tėkruojė kakavmedē (Theobroma cacao) sieklas, da vadėnamas kakavas popeliem, ėš anū ėšdėrbamė mėltelē kuondėterėjės gamėnems ė ėš ton mėlteliū dėrbams gierals. Daugiausē kakavas ožaugėn ė ekpuortoun Dramblė Kaula Kronts.
Šekā
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Skouda seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniū.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Nausodnė (Kiedainē)
Naujasodne - Kiedainiu rajuonė, Truskavas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Ontadavānė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 12 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Degotē (Zarasā)
Degotē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 324 žmuonis.
Istuorėjė
1755–1841 m. kaimalė vėituo sentėkiū vėinuolīns. Degotē žėnuomė nū XIX o. vėdorė, kūmet bova notėists kels Peterborgs-Varšova ė šalėp anuo pastatīta arkliū kėitėma stuotis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Trūbakē
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Skouda seniūnėjuo. Anuo gīven 51 prietelės.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Ruomaškē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Duomėikavuos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Aleksandrėjė (Skouds)
Istuorėjė
1797 m. suoda pavadėnts Aleksandra Sapėigas garbē. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 433 žmuonis. 2007 m. lapkristė 7 d. Aleksandrėjuo notėka kraupi nalaimė kūmet puolėcajos Saulius Paulikas sovažėniejė 3 vākos ė pabiega ėš ivīkė vėitas.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Juonavėškē
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Balbėirėške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Kėsielios
thumb|200px|Rauduonu [[ašuoklis|ašuokliu kėsielios]]
Kėsielios ī gierals, verdams ėš vaisiu ė ougu, papilduomā idedont krakmuola, ka ons palėktom tirštos. Tas gierals ėšplėtė̄s rītū ė šiaurės Euruopuo.
Lietovuo tradėcėnio laikuoms spangouliu kėsielios, katros verdams par Kūčės.
Kateguorėjė:Nealkuohuolėnē gieralā
Štolps
thumb|200px|Štolps
Štolps īr bikuoks statos ėšėlgos dākts, katra vėins gals īkasts žemėn, vuo kėts īr aukštīn. Tas īr bikuokė triuobesė pagrėndėnė dalės, ont katruo tasā remias.
Sīkēs štolps ė patsā vėins būn kāp dākts: ont ana īr kas tā ožkabinta (aliektras štolps, lampas štolps), ons būn kāp papoušėms (stuogaštolpis, kuoplītštolpis), kāp vieras dākts, žīmīs svėita strīpa (kartės, tuotema štolps).
Kateguorėjė:Bodīnkā
Metīlė
thumb|200px|Metīlė
Metīlė, kėtap metielė, metīlie, kartielė ī tuokis dėdlē guoduojams žuolīns.
Metīlė tā daugiametė, 60-100 cm augoma žuolie ī. Stombris anuos būn statmens, stamontros. Lapā apšepė̄ baltās plaukalēs, 6-9 cm ėlgoma ė 3-7 cm platoma. Žėidelē maži, žīdia par lėipa ė rogpjūti. Sieklas barsta par siejės mienesi.
Metīlė dėdlis gīduoms žuolīns īr, ale baisē kartos. Ana gera nug ėšsigondėma, vėdoriū lėgū (kėrmėnū, pėlva suopolė), kuoleras, kepenū, alsavėma lėgū. So ana baida varmus, pelės. Ēn kap pagards. Tepuogė ėš metīlės Pėitū kraštūs varuoms alkaguolis ī (vermots).
Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā Kateguorėjė:Žuolīnā
Antakolnis (Zarasā)
Antakolnis - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Hašėma (sala)
thumb|250px|Hašėmas salas vaizds Hašėma īr vėina ėš 505 nagīvenamu salū Japuonėjuo, prėklausontė Nagasake prefejtūruo. Sala bov tankē apgīvendėnt nu 1887 ėki 1974 m.
Daba saluo torėzmos oždrausts īr.
Nūruodas
Kateguorėjė:Japuonėjės salas Kateguorėjė:Miestā pamieklės
Stuogaštolpis
thumb|250px|Stuogaštolpis. [[Auksuodė]]
Stuogaštolpis īr liaudėis mena štolps, ont katra sogol papoštė stuogelē, prėdengentės švėntus abruozdielius aba krīžius.
Stuogaštolpē būn 3–8 m aukštoma, ketorkompē, daugēkompē, apskrėtė. Stuogeliu būn nug vėina lėgė trėjū.
Grombavėškē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Duovėlū seniūnėjuo.
Stuogaštolpis
Anėi būdavuojamė tonkiausē Žemaitėjuo, Rītū Aukštaitėjuo, Dzūkėjuo: prī keliū, kapūs, prī truobesiū.
Grombavėškē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 44 žmuonis.
Stuogaštolpis
Nūoruodas
Kateguorėjė:Liaudėis mens
Grombavėškē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Jongtėniu Tautū Organėzacėjė
Organizazión d'as Nazions Unitas arz:أمم متحدة Organización de les Naciones Uníes Арганізацыя Аб'яднаных Нацый Unaeted Neisen Majalisar ɗinkin duniya Organizzaçion de e Naçioin Unïe FN Organizaţia Naţiunilor Unite Ovttastuvvan Nášuvnnat එක්සත් ජාතීන් Уједињене нације Àkójọẹgbẹ́ Ìṣọ̀kan àwọn Orílẹ̀-èdè
Okainielē
Okainielē - Kiedainiu rajuonė, Truskavas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 5 prietelē.
Finiksos
Finiksos īr miests JAV, Arizonuos valstėjės suostėnė. Anam gīven 1 567 924 žmuoniū.
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV miestā
Meškē
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 135 žmuonis.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Nausuodnė seniūnėjė
seniūnėjė īr Žemaitėjuo, Plongės rajuona pėitvakariūs. Cėntros īr Varkalē.
Nouruodas
Kateguorėjė:Plongės rajuona seniūnėjės
Kinnie
Kinnie - nealkuohuolėnės gierals ėš aitriū pėpėrū. „Kinnie“ bova sokorts 1952 m. Maltuo. Anou ėšrada – Simonds Farsons Cisk.
Keiptauns
Keiptauns – miests natuolė Geruosės Vėltėis kīšole, Pėitū Afrėkas Respoblėkas parlamenta vėita. 3,5 mln. gīventuoju (2007). Keiptauns bova pėrmas euruopėitiu ikorts miests Pėitū Afrėkuo.
Kateguorėjė:Pėitū Afrėkas Respoblėkas miestā Kateguorėjė:Suostėnės
Bābē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 255 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Žalgėrē (Skouds)
Žalgėrē - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Skouda seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 56 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Ričmonds
Ričmonds īr miests JAV, Virdžinėjės  valstėjės suostėnė. Anam gīven 200 123 žmuoniū.
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV miestā
Ognės
thumb|260px|Ognės Ognės īr ikaitosės ė švītėntės dojės, katras randas kāp kas tā deg. Tonkiausē so ognėm ēn ė dūmā. Ognē degtė ī rēkalings korals, katramė tor būtė onglėis (malkas, kūlė onglis, torpė, gomtėnės dojės) ė uors (degounis).
Ognės nug senuobės ēn sīkiom so žmuogom, nes ana ton šild, apšvėit, lēd jiedio gamintom. Kāp žmuogos ī gomtuo, ons koras lauža, vuo truobesiūs ognē laikītė nug sena liuob bodavuotė kruosnis, kakalius. Neprėveizama ognės gal ėšētė kāp gaisros. Aplinkou ogni sokas žmuogaus givenėms, tūdie ognės liuob būtė lankuojama kāp švėnta, ana palėika švėisuos, karštė, ūpa, švaroma aukštiausiu abruozdieliu.
Varlova
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Duomėikavuos seniūnėjuo.
Antažėigė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 11 žmuoniū.
Kelamė̄jė metā, katrėi prasėded pernīčiuo
Tas kalėnduorios tėnk kuožniems kelamė̄sėms metams, katrėi prasėded pernīčiuo.
Kateguorėjė:Kalėnduorios
Ledē
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Skouda seniūnėjuo. Anuo nagīven prietelē.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Medėnas (Prėinā)
Medėnas - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Balbėirėške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Bomblē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Damaskos
Damaskos (arab. Dimashq aba ash Sham) ī miests pėitvakariu Sėrėjuo, šalėis suostėnė ė ontros vagol dėloma miests (pu Alepo). 1,58 mln. gīventuoju (2005). Miests īr šalėp Baradas opės ė netuolėi Antėlėbana kalnū.
Kateguorėjė:Sėrėjės miestā Kateguorėjė:Suostėnės
Vėinskiltē augalā
thumb|250px|Lelėjė
Vėinskiltē augalā īr vėina ėš dvėjū glavnū žėidėniu augalū klasiu.
Aukštadvarė seniūnėjė
Aukštadvarė seniūnėjė - seniūnėjė Trakū rajuona šiaurės vakarūs, cėntros - Aukštadvaris.
Nūruodas
Kateguorėjė:Trakū rajuona seniūnėjės
Baltrėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Jorjuonā (Duovėlā)
Jorjuonā - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Duovėlū seniūnėjuo.
Varkalē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Nausuodnė seniūnėjuo. Anuo gīven 1234 gīventuojā.
Jorjuonā (Duovėlā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 28 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Salē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Duomėikavuos seniūnėjuo.
Varkalē
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Yves Balasko
Yves Balasko (g. 1945 m. rogpjūtė 9 d. Parīžiou) - akuonuomėsts. Anuo tievs bova vėngrs, vuo mama - prancozė. Stodėjava ė matematėka.
Nūruodas
Kateguorėjė:Akuonuomėstā
Salē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 34 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Mėrskėškė
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Prėpetė
thumb|250px|Vaizds nu miesta gėmnastėkas salės Prėpetė (, īr toštis miests Černuobīlė zuonuo, Kijeva srėtie, šiaurės Okrainuo. Miests bova apleists 1986 m., ėš karta pu Černuobīlė alektrėnės avarėjės.
Kateguorėjė:Okraina Kateguorėjė:Miestā pamieklės
Gėtara
thumb|150px|Klasėkėnė gėtara Gėtara īr stīgėnis mozėkas instroments, katruo grajėnama pėrštās vuo brauktoko.
Kateguorėjė:Stīgėnē instromentā
Oželē (Kiedainē)
Oželē - Kiedainiu rajuonė, Truskavas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Dragelėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Arun Raha
Arun Raha nū 2008 m. siejės 8 d. īr vīkdontės direktuorios ė glabnasės Vašingtona valstėjės akuonuomėsts. Īr bėngės Vašėngtuona valstėjės onėvėrsitėta ė tor dakatara laipsnė.
Šaltenē
Kateguorėjė:Akuonuomėstā
Dar es Salams
left|thumb|Dares es Salam (2019)
Dar es Salams (Dar es Salām; arabėškā „taikuos noms“) īr dėdliausis Tanzanėjės miests (2,70 mln. gīventuoju (2005 m.)), akanuomėnis centros, bovosė Tanzanėjės suostėnė.
Kateguorėjė:Tanzanėjės miestā
Šarnelės pėliekalnis
Šarnelės pėliekalnis aba Švedu pėliekalnis ī pėliekalnis Plongės rajuonė, pī Šarnelės kaima, Žemaitiu Kalvarėjės seniūnėjuo. Prī anou galam priētė kap pravažiouni Šarnelė par kelė Žemaitiu Kalvarėjė–Barstītē, ė paskom paēni 150 m i kairė; prīš pat kalnali rēk parētė par tėlptali.
Pėliekalnis ī kalnalis, katra seniau sopa pelkė. Daba ėš pėitū, rītū ė vakarū sop šlapės pėivas. Šlātā stati, 13­-15 m aukštoma.
Kalnė kas tā īr ėškasė̄s doubė. Atšlāties aug medē, vuo ont kalna – pėivas. Ožlėpėmou padarīti lāptā.
Šaltėnē
Kateguorėjė:Žemaitėjės pėlēkalnē Kateguorėjė:Plongės rajuons
Ėgnalėna (Zarasā)
Ėgnalėna - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Anglonas
Anglonas (žem. Ongluons) – leksėkuograpa Bruonėsluova Piesarska parengts kuompioterėnis onglu – lietoviu kalbū žuodīns, prėklausontės „UAB Fotonija“. Žuodīna ruodīklie pateikama 110 000 onglėšku ė 130 000 lietovėšku žuodiu ė pasakīmu.
Angluonas īr pertvarkīta ė papėldīta kėta B. Piesarska ė „UAB Fotonija“ žuodīna, Alkuona, versėjė.
Ramīgolka
Ramīgolka - Kiedainiu rajuonė, Truskavas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 11 prieteliu.
Barstītiū seniūnėjė
Barstītiū seniūnėjė - seniūnėjė Skuoda rajuona pėitrītiūs, centros - Barstītē.
Žemaitkėimis (Duomėikava)
Žemaitkėimis - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Duomėikavuos seniūnėjuo.
Barstītiū seniūnėjė
Nouruodas
Kateguorėjė:Skouda rajuona seniūnėjės
Bėjūnā I
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Žemaitkėimis (Duomėikava)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 23 žmuonis.
Bėjūnā I
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 278 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Avėžē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Maroks
མའེ་ལོ་ཀོ Fas Morocco Magribia ماراکو Marocu Morocco
Savėžodībė
Savėžodībė īr samuonėngs tīčėnis sava gīvībės nutraukėms. Tas īr prīš savėi nukreipts vėiksms, katruo tėkslos īr smertis. Bat kankinē paprastā nier laikuomė savėžodēs nuors anū vēksmā ved pri smerties. Tuokēs savis nelaikė īr japuonu pėluotā-kamekadzės, katrė vīka i neėšengiama smerti.
Īr ivairės puovīzas i savėžodībe - daugoms vieru ana smerkia kāp dėdli grieka, tas īr laikuoma nosėkaltėmo, bat kāp katruosė koltūruosė (pvz. paguonėškuo) tas ana dažnā īr pateisėnama.
Savėžodībiu statėstėka
Palē Svieta sveikatas uorganėzacėjės doumenis par metus vėsom svietė nosėžod aple mėlėjuons gīventuoju, daugiau nego žūn vainuosė. Palē ta statėstėka savėžodībė ivīkst kas 40 sekondiu. Daugiausė savėžodībiu ivīkst Rītū Euruopuo (Lietovuo, Vengrėjuo, Estėjuo, Okrainuo, Rosėjuo..), Rītū Azėjuo (Japuonėjuo, Kėnėjuo, Kuorėjuo), JAV ė kt. Mažiausē ožfėksoujama Maltuo, tropiku saluosė. Bat tėkslu savėžodībiu skaitliu ė pasėskėrstīma nustatītė īr sonko, kadongi diel suocēalėniu, religėniu prīžastiu nusėžodīma atviejē tonkē būn neskelbiamė. Tepuogi īr galėmas paslieptas savėžodībės, katras ėšruod kap nelaimėngs nutėkims - autoavarėjė, alkogolė, narkuotėku perduozavėms. Ėšskīrus kap katras Luotīnu Amerėkas ė Afrėkas šalis (Meksėka, Perū, Brazilėjė, PAR, Venesoela ė kt.) savėžodībiu nutikėmu īr daugiau nego žmuogžodīstiu.
Ėšsėvīsčiosiuosė valstībiesė tonkiau žodas vīrā (aple 4 kartus ė daugiau), bat muoterėškas tonkiau miegėn tatā darītė. Tas fenomens gal būtė paaiškėnts ka vīrā tonkiau renkas žiauresnios ė „efektīvesnios“ metuodos nego muoterėškas, šėtep 3-4 kartus padidėnont tikimībe nusėžodītė. Be tuo, kap katrė psėcholuogā sak, ka muoterėškas tonkiau renkas „nesiekmėnga“ savėžodība tisiuog nuoriedamas atkreiptė diemesi i sava bluoga sėtoacėjė (tonkiausē – dūšės skausma), bat tuokēs ketinėmās pasėžīm ė vīrā. Tepuogi vīrā, katrė īr palinkė i depresėjė, jont daug dėdlesni vėsoumenės stigmatėzavėma ė dėdlesni suocēlėniu rīšiu trūkoma. Palē PSO Kėnėjė īr vėinėntelė valstībė svietė, katruo nusėžoda daugiau muoterėšku nego vīru, daugiausē diel prastuos anū padėities šėimuo. Nepaisont vadėnamas žėimuos depresėjės savėžodībės tonkiau ivīkst vasaras čieso.
Savėžodībės vīkst tonkiau kumet īr akuonuomėnis nestabėloms, bedarbīstė. Anū rīškē somažie vainas čieso.
Beržuora Šv. vīskopa Stanėsluova bažninčė
thumb|250px
Savėžodībė
Savėžodībiu statėstėka
Būdu atėmtė sau gīvībe īr patiu ivairiausiu. Dažniausė: pasėkuorėms, pasėskondėnėms, nosėšuovėms, nosėtročėjėms, pasėpjuovėms, palėndėms puo traukėnio uo mašėna ė t.t.
Kopstis
kairėje|miniatiūra|250x250px|Ežera kronts Kopstis īr ežerioks vakarū Žemaitėjuo, Šėlalės rajuonė, kortās 3 km i šiaurės vakarū posė nug Pajūrė, ont šiaurės nug Juomontu, dešėniam Tenenė krontė. Onkstiau par Kopsti liuob tekietė Tenenīs.
Šalbarkštē
thumb|250px
1808
1808 - kalāmieji metā, katrie prasided pėnktadienī. Tāp pat:
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Kopstis
Kateguorėjė:Žemaitėjės ežerā Kateguorėjė:Šėlalės rajuons
Savėžodībė
Savėžodībiu statėstėka
<!--
Kalvē (Klaipieda)
Kalvē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Duovėlū seniūnėjuo.
Pėitū Muoravėjės krašts
thumb|230px|Pėitū Muoravėjės krašts Čekėjuo thumb|200px|Vieliava
Pėitū Muoravėjės krašts (ček. Jihomoravský kraj) īr krašts Čekėjuo, pėitvakarėnie Muoravėjės etnuograpėnė krašta posie. Suostėnė ī Brno miests. Krašts apjėm 7 196,5 km², anamė gīven 1 169 000 žmuoniū (2013 m. skaitlē). Kraštō prėgol 673 savėvaldībės, terp katrū 49 ī miestā. Vakarūs krašts robežioujas so Pėitū Čekėjė, šiaurės vakarūs so Vīsuočėna, šiaurie so Pardobėciu krašto, šiaurės rītūs so Olomouca krašto, rītūs so Zlīna krašto. Pėitrītiūs ė pėitūs tor robežio so Sluovakėjė ėr Austrėjė.
Miestā
Apatiuo ėšgoldītė miestā, katrėi īr Pėitū Muoravėjuo:
Kateguorėjė:Čekėjė
Beržuora Šv. vīskopa Stanėsluova bažninčė
'''Beržuora Šv. vīskopa Stanėsluova bažninčė''' ī tuokė senuobėnė medėnė bažninčė, katra stuovi Beržuora kaimė, ont Beržuora ežera kronta, 2 km i pėitus nug Plateliu.
Beržuora dvarė 1746 m. pastatė medėnė kuoplīčė, katruo sīkēs pamaldas liuob laikītė Plateliu bažninčės konėgā. Paskum 1759 m. prī anuos pabūdavuojė krīžiaus kelė kuoplīčielės, ale nug 1865 rosu valdė nableida prī anūm melstės. Tarībinie gadīnie anas vėsėškā sogriautas, ale 1991 m. atbūdavuotas par naujė.
Bažnintiuo 4 altuorē ī, švėntuoriuo – varpėnė ė kapelē.
Kateguorėjė:Žemaitėjės bažninčės Kateguorėjė:Plongės rajuons
Prūsalē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Nausuodnė seniūnėjuo. Anuo gīven 640 gīventuojū.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Muolė̄nės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Kalvē (Klaipieda)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Ėšlauža seniūnėjė
Ėšlauža seniūnėjė īr Prėinu rajuona šiaurie, cėntros – Ėšlaužs.
Kėtas suodnas
<div class="references-small" stīle="-moz-column-count:4; column-count:2;">
Nūruodas
Kateguorėjė:Prėinū rajuona seniūnėjės
Savėžodībė
Psichologiniai faktai apie savižudybes
E. Šneidman – vienas žymiausių XX. a. sociologų – teigė, kad žmogui, norinčiam nusižudyti, įtaką daro biologiniai, socialiniai ir tarpasmeniniai veiksniai. Mokslininkas sakydavo, kad kiekviena tikslinga savižudybė turi prasmę. „Yra daug beprasmių minčių, bet nėra nė vienos beprasmės savižudybės“. Prasmę savižudybei suteikia problema, kurią siekiama išspręsti tokiu būdu, nes žmogui pasirenkančiam šį kelią dažnai atrodo, jog savižudybė yra vienintelė išeitis. Dalis savižudžių palieka laiškus ar kitas žinutes, kuriose išdėsto savo pasirinkimo priežastį.
Rizikos grupės
Psichosocialinės savižudybės priežastys būna labai individualios ir įvairios. Šia pateiktos dažniausiai minimos ir sutariamos priežastys:
Veiksniai
thumb|160px|Benamė mergaitė, besiruošianti nusiskandinti. Iliustracija iš Geo C. Needham knygos „Street Arabs and Gutter Snipes“ E. Šneidman išskyrė 12 psichologinių savižudybės veiksnių, bet iki šiol nėra tokios teorijos, kuri galėtų paaiškinti kas vyksta savižudžio galvoje ir kaip jam galima būtų padėti. Kai kurie tų veiksnių:
Edėnborgs
Edėnborgs (škuot. Dùn Èideann,) ī Škuotėjės suostėnė nu 1492 m. Nu 1999 m. čė apėntās puosiedžiau Škuotėjės parlamentos. 1995 m. Edėnborgs bova itraukts i UNESCO svieta pavelda sārašo. N. Zealandėjės miests Danėdėns īr ėšbūdavuots palē Edėnborga pavīzdė.
Savėžodībė
Savižudybių būdai
thumb|210px|Viadukas virš A1 kelio - dažna savižudybių vieta Londone
Edėnborgs
Kateguorėjė:Škuotėjės miestā
Savėžodībė
Savižudybių būdai
Savižudybės būdas skiriasi skirtingose šalyse. Šitai priklauso nuo tradicijų, kultūros, galimybių prieinamumo (pvz., dėl liberalios politikos ginklų atžvilgiu JAV ten šaunamuosius ginklus gauti nesunku). Pvz., JAV populiariausia nusišauti, Skandinavijoje – nusinuodyti. Vyraujantis savižudybių būdas Lietuvoje – pasikarti. 1998-2002 m. pasikorusių dalis tarp savižudžių Lietuvoje sudarė 90,1%.
Būdas taip pat priklauso nuo savižudžio ketinimų: rimtai apsisprendę nutraukti gyvenimą dažniausiai renkasi staigius ir mirtinus būdus (nusišovimas, šuolis nuo tilto, po traukiniu ir pan.), tuo tarpu norintys labiau atkreipti dėmesį nei iš tiesų pabaigti gyvenimą renkasi atsargesnius būdus (venų pjaustymas, vaistų perdozavimas).
Morlėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 22 žmuonis.
Savėžodībė
Savižudybių būdai
Dažniausi nusižudymo būdai: pasikorimas, nusišovimas, pasipjovimas (venų perpjovimas, sepuku), nusiskandinimas, šuolis nuo tilto, pastato, kalno, palindimas po traukiniu, automobiliu, nusinuodijimas (vaistų, narkotikų perdozavimas, nusinuodijimas dujomis). Retesni būdai: užsidusinimas, badavimas, susideginimas, susisprogdinimas, elektros šokas.
Morlėškės
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Savėžodībė
Lietuvoje
Lietuvoje veikia kelios organizacijos, vykdančios savižudybių prevenciją („Jaunimo linija“, Valstybinis psichikos sveikatos centras ir kt.), tačiau savižudybių skaičius išlieka itin didelis: nuo 1993 Lietuva pirmauja pasaulyje pagal vyrų savižudybių skaičių, o Europoje yra pirmoji ir pagal moterų savižudybes. Šalyje iš 100 tūkst. gyventojų nusižudo 30,4 (2007 m.). Lietuvoje taip pat labai aukšti ir kiti į savižalą nukreipti rodikliai: besaikis alkoholio vartojimas, neatsargus vairavimas. Nuo išorinių priežasčių šalyje žūva 156,4 žm./100 000 gyv., kai tuo tarpu ES vidurkis yra 42,4. Tarp išorinių mirties priežasčių pačiu pirmuoju numeriu Lietuvoje yra savižudybė. Tiek savižudybių, tik kitų į savižalą nukreipto elgesio rodiklių tendencijos vyrauja ir kitose regiono šalyse: Rusijoje, Baltarusijoje, Ukrainoje, Latvijoje, Kazachstane.
Kaip savižudybės priežastys Lietuvoje išskiriamas žmonių tarpusavio susvetimėjimas, nepasitikėjimas aplinkiniais, beviltiškumo, beprasmiškumo jausmas, pesimistinis požiūris į aplinką. 2008 m. apklausos duomenimis 8,9% apklaustųjų yra planavę nusižudyti.
Nuorodos
Kateguorėjė:Psėchuoluogėjė Kateguorėjė:Gīvībė
Čėžiūnā (Trakā)
Čėžiūnā - gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 226 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Pagėlopīs
Pagėlopīs - Kiedainiu rajuonė, Truskavas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 10 prieteliu.
Baltoslavu kalbas
Baltoslavu kalbas īr indėeuruopėitiu kalbū šėimuos gropė kalbū. Anas sodara baltu ė slavu kalbas, katras tor nuognē daug gramatėkas savībiu, katrū netor kėtas indėeuropėitiu kalbas. Tepuogi, anuos tor daugoma terposavė leksėkas panešėjėmu.
Skirstīms:
Kateguorėjė:Indėeuruopėitiu kalbas
1836
1836 - kalāmieji metā, katrie prasided pėnktadienī. Tāp pat:
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Kaušienā
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Nausuodnė seniūnėjuo. Anuo gīven 383 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Smėltīnā I
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Duomėikavuos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 311 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Papartē (Skouds)
Papartē - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Barstītiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Kasparėškē (Klaipieda)
Kasparėškē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Duovėlū seniūnėjuo. Anuo gīven 28 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Saulios Paulėks
Pu tuo īvīkē ons rītė pats pasėdavė puolėcėjē. Žmuonis dėdlē sokėla. Vagol V. Laučė žuodius jau pėnktadėinie pri Skouda puolėcėjės doro ējė žmuonis, katrėi rēkalava anīms doutė paveizietė ī Saulio Paulika. 2007 m. lapkristė 7 d. aple 19 adīna, vėsuo Lietovuo žmuonis ējė pri puolėcėjės kuomėsarėjatu ė diejė žvakis.
Ožvermenie
Ōžvermene - Kiedainiu rajuonė, Truskavas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 24 prietelē.
Abelis Aganbegjans
thumb|Abelis Aganbegjans Abel Aganbegyan īr tarībėnis ė rosu akuomuomėsts, armienu kėlėma. Rosėjės muokslu akademėjės akademėks. Žornala EKO ikūries.
Knīngas
Kateguorėjė:Akuonuomėstā
Ruben Aganbegyan
Nūruodas
Kateguorėjė:Akuonuomėstā
Radėkē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Duomėikavuos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 118 žmuoniū.
Muotātē (Šiaulē)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 28 žmuonis.
Žoklėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Tuotuorėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 125 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Karklienā (Plongė)
Karklienā īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Nausuodnė seniūnėjuo. Anuo gīven 341 gīventuojis.
Ožžartielė
Ōžžartele - Kiedainiu rajuonė, Truskavas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 2 prietelē.
Kroupē (Skouds)
Kroupē - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Barstītiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 67 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Rāstėniškės
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
John Lossing Buck
John Lossing Buck (1890-1975 m.) bova JAV agrėkoltūrėnės akuonuomėsts ė mėsėjuonierios, specēlėzavas Kėnėjės žemės ūke akuonuomėkuo.
Šaltenē
Kateguorėjė:Akuonuomėstā
Kėsėnē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Duovėlū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 37 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Serms
Serms īr opiekšlis Žemaitėjuo, kairė šmuota Akmenuos ėntaks. Serms itek i Akmena 13 km nug anuos žiuotiu. Tek ta opės ont pėitvakariu posės, par Šėlalės ė Tauragies rajuonus.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Šakē (Kauns)
Šakē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Duomėikavuos seniūnėjuo.
1864
1864 - kalāmieji metā, katrie prasided pėnktadienī. Tāp pat:
Šakē (Kauns)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 251 žmuogos.
Šalinienā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 22 žmuonis.
Šakē (Kauns)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
1864
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Rēskiū ežers
Rēskiū ežers īr ežers Žemaitėjuo, Plongės rajuonė, aple 7 km šiaurės vakarū posie nug Kuliū. Telkš vėdor Rēskiū tīra, Rēskiū tīra telmuoluogėniam draustėnī. Ėšruoda nie līgė. Ėlgoms 0,3 km, platoms lėgė 0,2 km. Krontā īr ožpelkiejė.
Šalinienā
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Rēskiū ežers
Kateguorėjė:Plongės rajuona ežerā
Aubrėkē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Soradgalis
Soradgalis - Kiedainiu rajuonė, Truskavas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 3 prietelē.
Anna Nagurney
Anna Nagurney - JAV okrainietiu kėlėma matematėkė, akuonuomėstė, knīngu autuorė.
Poblėkacėjės
Kateguorėjė:Akuonuomėstā
Smėlgės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Mergėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Stop vainā keliūs
Stop karou keliūs - suocēlėnė akcėjė, skėrta somažėntė žovosiu ė sožėistū žmuoniū skaitlio Žemaitėjuo ė Lietovuo. Akcėjė startava 2006 m. lapkristė 15 dėina.
Sajanā
thumb|250px|Kalnū dūšiu ežers Sajanūs Sajanā ( īr kalnā pėitū Sėbėrė. Ėšskėramas 2 kalnīna dalīs - Vakaru Sajans ė Rītū Sajans. Vakaru Sajana ėlgis siek 600 km, a aukščiausės tašks - 3976 km. Rītū Sajana ėlgis api 1000 km, aukščiausės tašks - 3491 km. Kalnīns sodarīts ėš granėta ė metamuorpėniu uolienu.
Kateguorėjė:Rosėjės geuograpėjė Kateguorėjė:Azėjės kalnā
Eva Rivas
Eva Rivas (tėkros vards Valerėjė Rešetnikova Caturian; gėmos 1987 m. lėipas 13 d. Rostuovė pri Dona) īr armienu danėninkė. Atlėik pop, fuolkluorėnė, soula mozėka. Nu vākīstės liuob dalīvautė mozėkniūs kuonkursūs.
Nūruodas
Kateguorėjė:Mozėkontā
Vabuolē (Zarasā)
Vabuolē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 16 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Aleksiejauka
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Kolē (Klaipėda)
Kolē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Duovėlū seniūnėjuo. Anuo gīven 90 žmuoniū.
Rēskiū tīrs
thumb|240x240px|Rēskiū tīrs Rēskiū tīrs ī tīrs Žemaitėjuo, Plongės rajona pėitvakarėnėm šmuotė, 4,5 km šiaurės vakarūsp nug Kuliū, Kuliū medie. Apjėm 8,75 km². Tas ī plīns (aukštapelkė), aplinkō katron niūks kėmėnū plīnraistē. Vėdorėnie dalī ī gausoms ežeruokšniu, telkš Rēskiū ežers (4 ha). Rītinio tīra robežiom tek Mėnėjės ėntaks Alonts, šiaurės vakarūs prasėded Mėnėjės baseina opalē – Kartenalė II ė Tīropis, vuo pėitūs – Trompės ėntakā.
Kolē (Klaipėda)
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Rēskiū tīrs
Šalėmaas tīra ī Rēskiū, Paliuonėškiu, Onkoriū suodas.
Kateguorėjė:Žemaitėjės geuograpėjė Kateguorėjė:Plongės rajuons
Nāsē (Bobē)
Nāsē - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Stuonātē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Nausuodnė seniūnėjuo. Anuo gīven 324 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Paeglė̄nė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
1892
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Jėizna seniūnėjė
Jėizna seniūnėjė īr Prėinu rajuona rītūs, cėntros – Jėizns.