cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Lendrīnė
Lendrīnė - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Šv. Panuos Marėjės Apsėlonkīma bazilėka
Bazilėkas istuorėjė
1637-1639 m. pabūdavuojė 19 Kalvarėju kuoplīčiu. Nug ton čiesa Kalvarėjė ėšgarsiejė vėsuo Žemaitėjuo ė ligė šiuolē katalėku lonkuoms. 1642 m. vīskops paduovėnuo duomėninkuonams žemės, bova pabūdavuots medėnis vėinioulīns. Vėiniuolē nug 1644 m. laikė parapėjėnė muokīkla (vēk ligė 1832 m. ė so pertraukuom 1836-1863 m.), nug 1778 m. - aukštesnė tėpa). Anuou muokies būsėms vīskops Motiejos Valončios, istuorėks Sėmuons Daukants, lietoviu raštėjės darboutuojē Vlads Jozoms ė Vincėnts Jozoms, Ontuons Savėckis, Jūzaps Mieleška.
Belavia
Belavia īr Godėjės uora lėnėju bendruovė. Ana ėkorta 1996 m. kuova 5 d.
Kateguorėjė:Uora lėnėju bendruovės
Šv. Panuos Marėjės Apsėlonkīma bazilėka
Bazilėkas istuorėjė
1749-1750 m. pabūdavuota dėdlesnė medėnė bažninčė, irėngta 15 altuoriu, soremontoutas ė perbūdavuotas Kalvarėju kuoplīčės. 1780 m. kėtuo vėituo ėšmūrītė pamatā dabartėnē bažninčē. Ana vagol arkitekta Augostėna Kosakauska pruojėkta pabūdavuota 1822 m. (senuojė nogriauta 1824 m.). 1853 m. Janoškevičios paauksava vėsus altuoriūs. 1842 m. vėiniuolīns so bėbliuotėka sudėgė, 1843 m. atbūdavuots 2 aukštu mūrėnis vėinioulīns. 1866 m. oždrautas pruocesėjės. 1889 m. oždarīts vėiniuolīns. 1896 m. bažninčė so arkīvo ė bėbliuoteko sudėgė.
1896-1902 m. vagol arkitekta Piotra Serbinovičiaus pruojėkta bažninčė soremontouta, irėngtė 3 altuorē, paaukštintė buokštā. 1903 m. soremontoutas Krīžiaus kelė stacėju kuoplīčės, kāp katras perbūdavuots. 1908 m. bažninčiuo irėngtė da 6 altuorē, vėsė paauksoutė. Dėdliajamė īr Švt. Panuos Marėjės abruozdielis. Vierintuoju manīmo ons īr steboklings. 1910 m. irėngtė 15 regėstru varguonā. Per Pėrmajė Svieta vaina ėšvežtė bažninčės varpā. 1927 m. Žemaitiu Kalvarėjuo ėsėkūrė marėjuonā. Anėi ėšlaikė pradiuos muokīkla, katruo diestė sėsėrīs kazimėrietės. Prīš Ontruojė Svieta vaina atnaujinta dalės kuoplīčiu.
Mario Puzo
thumb|Mario Puzo Mario Gianluigi Puzo (Marėjos Džianluidžis Puzo, 1920-1999) - JAV rašītuos, labiausē ėšgarsiejės sava knīnguom aple mafėjė.
Šv. Panuos Marėjės Apsėlonkīma bazilėka
Bazilėkas istuorėjė
1948 m. oždarīts vėiniuolīns. Klėbuons Juons Staškevičė 1950 m. sojimts, altarista Petros Līgnuris 1952-1970 m. kalints.
Klaipiedas Varpa gimnazėjė
Klaipiedas „Varpa“ gimnazėjė – dėinėnė, savaronkėška muokīmuosė bendruoje lavėnėma muokīkla Klaipieduo, Bandožiu mėkruorajuonė, Budelkiemio g. 7, vīkdontė pagrėndėne, vėdorėne ė papėlduoma ugdīma pruogramas. Īstaigas kuods 190451324.
Šv. Panuos Marėjės Apsėlonkīma bazilėka
Bazilėkas istuorėjė
Žemaitiu Kalvarėjuo gīvena pėrmuosės lietoviu maldakningės kūries, konėgs Jorgis Kasakauskis (aplė 1650-1722), lietoviu raštėjės darboutuos, konėgs Rapuols Jasėkevėčios (1801-1879).
Klaipiedas Varpa gimnazėjė
Īkorta 1989 m. kāp 27-uojė vėdorėnė muokīkla, 1993 m. gava „Varpa“ varda, 2008 m. tapa gimnazėjė.
Šv. Panuos Marėjės Apsėlonkīma bazilėka
Bazilėkas istuorėjė
1988 m. puopīžios Juons Paulios II soteik bažninčē mažuosės bazilėkas tėtola.
Mario Puzo
Puzo gėmė sicilėitiu šeimuo, gīvena "Peklas vėrtovie" pri Manhetena, Niu Jorka. Kariava ontruo svieta vainuo.
Klaipiedas Varpa gimnazėjė
Nūruodas
Kateguorėjė:Klaipiedas miesta muokīklas
Šv. Panuos Marėjės Apsėlonkīma bazilėka
Koltūrėnė vertie
Bažninčė īr glabns Plongės rajuona miestalė Žemaitiu Kalvarėjės arkitektūrėnis uobjekts. Ana garsie tou, ka tėn kuožnās metās notīnk vėins dėdliausiu Lietovuo katalėkėškū rėngėniu - Dėdlė̄jė Žemaitiu Kalvarėjės atlaidā.
Mario Puzo
Žīmiausė Puzo knīnga īr "Krėkštatievis", ėšleista 1969 m. Ta knīnga toriejė sava tėsini "Siciliet". Palē tas knīngas bova pastatītė 4 filmā.
Šv. Panuos Marėjės Apsėlonkīma bazilėka
Arkitektūra
Bažninčė īr pereinamū ėš baruoka i klasėcėzma skvarmu, so 2 neobaruokėnēs buokštās, bazilėkėnė, statēkompė plana, so trisėinė apsėdė. Vėdos 3 navū, atskėrtū 3 piliuorēs. Īr 9 altuorē.
Švėnts Ziduorios
thumb|200px|Švėnts Ziduorios. Paminklos Meksėkuo Švėnts Ziduorios ī katalėku švėntāsis, katros, palē raštus, gīvenės 1050–1130 metās. Rokounama, ka ons bovė̄s dievabaimings ispanu valstėitis, ciela sava gīvenėma slūžījė̄s pas ūkėninkus. Kap Ziduorios meldas, tap aniuols ož anon ė liuob arė̄s, ė siejė̄s. Vuo kad Ziduorios dėrb, tap aniuols ož anon meldas.
Mario Puzo
Autoriaus knīngas
Paskotėnės dvė knīngas parašītas bova, ale nie ėšleistas.
Švėnts Ziduorios
1170 metās Švėnta Ziduorė nabašnėnks bova parkelts i Šv. Andriejaus bažninčė Madridė. 1692 m. ana i švėntūju stuona ikielė puopėžios Grėgalios Šešioulėkts. Vuo anuon patė, Marėjė Tuorėba tēpuogė bova paskelbta švėntaja, ale tėktās 1697 metās, puopėžė Anėcėta Dvīlėktuojė.
I Lietova Švėnta Ziduorė abruozdielis pakliova par jiezoėtus. 1636 metās Žemaitiu vīskopīstės sinuods nūtarė, ka rēk vėsūs parapėjūs isteigtė artuoju ožtariejė Švėnta Ziduorė draugėjės. 1854 metās bova ėšleista kninga „Švėnts Ziduorios Artuos“ (Swentas Izidorius Artojas), katrou nuognē miega skaitītė žemaitē.
Abruozdieliūs Švėnts Ziduorios ėšruod kāp paprasts valstėitis – so jautēs, rakondās (šakė, plūgo, dalgė, kastovo, retiau so špragėlo), ronkuo tora ruožontio ė krīžio. Švėntam Ziduoriou žmuonis kuoplīčielė būdavuoj tūliaus nug nomū, šalėp laukū, ba ons jogis laukus prīveiza. Žmuonis vierīj, ka Švėnts Ziduorios kieravuo laukus nug sausmės, amara, nug par dėdlė lītingoma. Švėnts Ziduorios ara, vuo aniuolā siej, ėr ėšvėrkštē. Aniuolā, aplinkou anon švaistīdamėisi, anam teika vėsuokė pagelba.
Šaltenē
Kateguorėjė:Katalėku švėntė̄jė Kateguorėjė:Ispanėjės žmuonis
Frederick House
Frederick House (Frederiks Hausos, gėmė 1978 metās sausė 4 dėina Valdostuo) - JAV krepšininks. žaid Vilneus "Lietuvuos ryt" komanduo.
Haus ūgis īr 196cm, svuoris 97 kg. Uns žaid atakuojontė gīniejė puozėcėjuo.
Šv. Panuos Marėjės Apsėlonkīma bazilėka
Abruozdielē
Kateguorėjė:Žemaitėjės bažninčės Kateguorėjė:Bazilėkas
Valčiūnu GS
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Joudšėliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Suodnuo liōb gīvent žmuonis, bat palē 2001 metās atlkėkta sorašīma razoltatos anuo nabgīvena nivēns žmuogos.
Pasausėškis
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Valčiūnu GS
Istuorėjė
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pasausėškis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Turkmenistan Airlines
Turkmenistan Airlines īr Torkmienėstana uora lėnėju bendruovė. Ana ėkorta 1992 metās.
Pasausėškis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Turkmenistan Airlines
Kateguorėjė:Uora lėnėju bendruovės
Boruokarāstelė
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 36 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Opīna (Virvītė)
Ėntakaa: Medakopis, Doubėnis, Dabrouts, Žemalė (dešėnė̄jė), Punžopis, Žemėkė, Blauzgals, Viedarė (kairė̄jė).
Hangul
thumb|150px|Hangul parašīts žuodis [[encikluopedėjė.]] Hangul (한글 Hangeul/Han'gŭl (Pėitū Kuoriejuo) aba 조선글 Chosŏn'gŭl/Joseongeul Šiaurės Kuoriejuo) īr Kuoriejuo nauduojama fuonuograpėnė–skėimenėnė abecielė, skėrta kuoriejėitiu kalbuos ožrašīmou. Sokorts XV o. vid.
Kateguorėjė:Rašta sėstemas Kateguorėjė:Kuoriejė
Opīna (Virvītė)
Opėis vaga daugiausē īr ėštėisinta (skīrus žemopie). Prī Opīnas opalė stuov Opīnas, Kaunatavas suodė.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Valkagolē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Dankšē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Lima
Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Pėitū Amerėka
Šiolpėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Grafens
Grafens - rosu ė brėtu muokslėninku 2004 m. atrasta mediaga.
Mėslėnama, ka ton grafens gal pakēst sėlėcė.
Kateguorėjė:Medegas
Ončerėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 37 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Modrē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Ketorvalakiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Margā (Stakliškės)
Margā - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Vladimir Krstić
Vladimir Krstič (Vladimirs Kirstičios, gėmė 1972 m. lėipas 27 dėin Osijekė) - Kroatėjes krepšėninks. Bovės Vilneus "Lietuvuos ryt" žaidies.
Margā (Stakliškės)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Skojīs
Skojīs (kėtāp skojis, skojė, skojs, spīglis, spiglis) ī spīglėniu augalū savuotėškos laps. Būn mažė, siaurė, kėitė, ėšruod kāp adetas. Tėktās ieglės skojā būn minkštė ė žėimuop nokrint.
Margā (Stakliškės)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Skojīs
Skojā tink krākou, molčou: skojās apkratīta žemė netāp spierē sausie, ont anuos tāp nežel žuolės.
Vladimir Krstić
Kirstičiaus ūgis yr 184cm, svuoris 84kg. Uns žaid įžaidiej pozicijuo.
Skojīs
Skojās tonkē da vadėnamė kankuoriežē, skojėniu mediu šakas (eglašakē, pošū, iegliu šakas).
Kateguorėjė:Augalū narē Kateguorėjė:Spīglėnē augalā
Meksėks
Meksėks īr Meksėkas suostėnė. Anuo gīven zars 9 mln. (so prīmiestēs 21,2 mln.) gīventuoju. Tas īr vėins dėdliausiu svieta miestu.
Istuorėjė
Meksėkė vīka 1968 m. vasaras uolėmpėnės žaidīnės.
Kateguorėjė:Meksėkas miestā Kateguorėjė:Miestā, katrūs vīka vasaras uolėmpėnės žaidīnės Kateguorėjė:Suostėnės
Kropė
thumb|250px|Kropė
Kropė da vairē vadėnama kāp kropis, ropūža, ropūžė, pamatėnė, piktvarlė, repežė, repežis, ropkė, ropšė (lot. Bufonidae, ) īr prī beoudegiu varlēgīviu (Anura) prėgolons gīvis.
Kropės tonkiausē netor dontū. Makaulės šuonūs ož akiū ī dvė dėdlė ėšpūstė tročīznas liaukė. Skūra rauplieta ė karpuota īr, anuo tēpuogi īr liauku so tročīzna. Šėknėnē staibē pas kropė būn trompesnė nekāp pas varlė, tudie kropės šuokou mažās šoulēs.
Kropės kost tonkiausē prībrieškuom ė naktė. Dėinuos čieso kavuojas doubies, londūs, pu kūlēs aba ožsėkas i žemė. Kāp gausėnas, tāp gīven ondienie. Jied vėsuokius varmus, sojied daug kenkieju.
Kateguorėjė:Varlēgīvē
Port Vila
Port Vila īr Vanuatu suostėnė, isėkūros Efatės saluo. Anuo gīven 30 tūkst. gīventuoju.
Lenktē I
Lenktē I - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 87 prietelē.
Port Vila
Kateguorėjė:Suostėnės
Šiaudėnė (Joudšėlē)
Šiaudėnė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Joudšėliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 93 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Hunnu Air
thumb|right|200px|Hunnu Air Airbus A319.
Hunnu Air īr Monguolėjės uora lėnėju bendruovė. Ana ėkorta 2011 metās.
Kateguorėjė:Uora lėnėju bendruovės
Dėivuonē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 33 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Dobakluonės (Merkėnė)
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Navėninkā (Ketorvalakē)
Navėninkā - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Ketorvalakiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Čiokčiu kalba
Čiokčiu kalba (čiokčėškā - лыгъоравэтлъан йилйил) čiokčiu-kamčiadalu kalbuoms prėklausontė kalba, katra dėdliausē rokoujamas Čiokčiu autuonuomėnie apīgarduo, Sėbėrė, Rosėjuo.
Navėninkā (Ketorvalakē)
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Čiokčiu kalba
Raštos
Lėgė 1931 m., Čiokčiu kalba natoriejė ofėcialaus rašta. Anou tās metās lotīnėškuom raidiem apraše Vladimirs Bogorazos.
Žėdėkū seniūnėjė
Žėdėkū seniunėjė īr Mažeikiū rajuon šiaures vakarūs, cėntros Žėdėkā. Seniunėjes Joudėikiū kaimė īr Mažeikiū nafta.
Ontuons Hansens Tamsarė
thumb|A.H. Tammsaare puortrets. Tapītuos [[Nikolai Triik, 1927 m.]]
Guojos (Prėinā)
Guojos - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Ontuons Hansens Tamsarė
Ontuons Hansens Tamsarė (est. - Anton Hansen Tammsaare; g. 1878 m. sausė 30 d. - m. 1940 m. kuova 1 d.) ī vėins geriausē žėnuomu XX o. estu rašītuoju. Anuo pentuoluogėjė "Prauda ė tėisingoms" (est. - Tõde ja õigus; 1926–1933 m.) ī laikuoma vėinu glabniausiu ėš estu lėteratūras korėniu.
Guojos (Prėinā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Ašmenelė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 69 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ontuons Hansens Tamsarė
Kateguorėjė:Estėjės žmuonis
Šernā (Vėlnios)
Šernā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 9 žmuonis.
Guojos (Prėinā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Aero Mongolia
thumb|right|200px|Aero Mongolia [[Fokker F50]]
Čiokčiu kalba
Raštos
1937 m., bova pritaikinta kėrėlica čiokčio kalbā, katra tebier nauduojama lėgė šiuos dėinuos.
Šernā (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Maurice Baker
Maurice Antonio Baker (Morisos Antonėjos Bėikeris, gėmė 1979 metās lėipas 28 dėin Granite Sitie) - JAV krepšėninks. Praita sezuona žaidė Vilniaus "Lietovuos ryta" kuomanduo, katruo liōb pasiruodīt aikštie tik epizodėška. Boves NBA žaidies.
Aero Mongolia
Aero Mongolia īr vėina ėš dėdliausiu Monguolėjės uora lėnėju bendruoviu. Ana ėkorta 2002 metās.
Maurice Baker
Beiker ūgis īr 188 cm, svuoris 88kg. Uns žaid ižaidiejė puozėcėjuo.
Aero Mongolia
Kateguorėjė:Uora lėnėju bendruovės
Mēsa
thumb|250px|Mēsa
Mėilēkuškės
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Mēsa
Mēsa – gīvūnu audėnē, nauduojamė jiediou, daugiausē moskolā. Dabartėnēs čiesās daugoms žmuoniū vartuojamas mēsuos gaunama ėš namėniu gīvuoliu, augėnamu specēlē jiediou. Retiau nauduojama somediuotu gīvūnu mēsa, tēpuogė kai katrū ruopliū ė amfėbėju mēsa.
Mēsuos nejiedontės prietelis vadėnams vegetaro.
Mėilēkuškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Trėboškės
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Pabares seniūnėjuo.
Juotvingiu kalba
Juotvingiu kalba - vėina ėš baltu kalbu, katra jau īr ėšnīkosė, ana ruokavas juotvingē. Artėmiausia juotvingiu kalbā bova lietoviu ė prūsu kalbas.
Nūruodas i juotvingēškus poslapius
Kateguorėjė:Baltu kalbas
Lenktē II
Lenktē II - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Baraškas
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Anduora (miests)
Anduora īr Anduoras suostėnė. Anuo gīven 23 tūkst. gīventuoju.
Stalėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Švėnts Kazėmieros
thumb|200px|Švėnta Kazėmiera abruozdielis [[Merkėnė|Merkėnie]]
Tūjaus pu anou smertėis, Švėnts Kazėmieros pradiets dėdlē garbintė. Anam priskėrti vėsuoki čiūdā pavīzdiou, ka ons 1518 metās pasiruodė kuovie prīš rosus prī Daugovas, ė tep pagelbiejė anon laimietė. 1602 metās puopīžios Klemėnsos ėškielė Kazėmiera i švėntūju stuona. Ons dėdliausē garbėnts Vėlniaus kraštė ė Lėnkėjuo, bet anuo varda bažninčiu, anuon abruozdieliu ė kuoplīčieliu īr ė kėtor Lietovuo.
Švėnts Kazėmieros abruozdieliūs ėšruod kap karalātis, vėinuo ronkuo laika krīžio (aba ruožontio), kėtuo – lelėjė (aba palmė).
Švėnts Kazėmieros ī Lietovuos gluobies, ont anon garbies Vėlniou kas metā vīkst Kazioka juomarks.
Šaltenē
Kateguorėjė:Katalėku švėntė̄jė Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis Kateguorėjė:Lėnkėjės žmuonis
Ūta (Pabarie)
Ūta - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Pabares seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Dimgālē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Sakā
thumb|Pošėis sakā Sakā (kėtāp 'givsakee, derva) īr tiršta, klampė medega, katra varv ėš kāp katrūm augalū, daugomuo ėš spīglėniu mediu. Sakus leid pošis, eglės, slīvas, vīšnės. Anėi ožlėpėn vėsuokius žėivies pažēdėmus ka i vėdo nepakliūtom lėgas.
Ėš sakū dėrbams degots, vairūs lakā, klėjē, smilkalā, kvepalā. I kūli pavirtė̄ sakā ī gintars.
Kateguorėjė:Augalū narē
Eznis Airways
thumb|right|200px|Saab 340B
Eznis Airways (monguolu kalbuo: Изинис Эйрвэйз ХХК) īr Monguolėjės uora lėnėju bendruovė. Ana ėkorta 2006 metās.
Kateguorėjė:Uora lėnėju bendruovės
Batvėnėškės (Rokānē)
Batvėnėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Opiekšlis
thumb|200px|Opiekšlis Žemaitėjuo (Vainēkopis, Kretingas raj.)
Opiekšlis, opiesnos, opiesmos, opelīkštis, opalis, srauts, ravs īr maža opės, katruos platoms būn nug keliū dešėmtiū centėmetru lėgė keliū metru. Opiekšlė ėlgoms būn lėgė keliū keliuometru, vuo gėloms būn lėgė 1,5 m. Pasėdar pu lītaus ėr ėšė̄jos pužemė ondeniou.
Daugoms opiekšliu vasaras sausmiū čieso ėšsausie, vuo ondens anūs gausē būn tėktās pavasarė palaiduos čieso ė pu pīlas.
Lietovuo gausoms opiekšliu ėšdėrbtė i meliuoracėjės griuovius.
Kateguorėjė:Opis
Geluovėnė
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
KTU
Kauna teknuoluogėjės onėversėtets (lt. Kauno technologijos universitetas) — dėdliausės teknėškuoje pruofėle onėversėtets Baltėjės šalīs.
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos onėversėtetā
Brokalē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Lėntėnė (Jorbarks)
Lentėne - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 14 prieteliu.
Krosniekā
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Māgėškē
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Sprēnē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 25 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
MIAT Mongolian Airlines
thumb|right|200px|[[Boeing 767-300]]
MIAT Mongolian Airlines (monguolu kalbuo: Монголын Иргэний Агаарын Тээвэр) īr Monguolėjės uora lėnėju bendruovė. Ana ėkorta 1954 metās.
Suofėjė
Suofėjė (bolg. София) ī Bulgarėjės suostėnė ė dėdliausis anuos miests. Suofėjė ī Bolfarėjės vakarū posie. Anuo gīven 2 mln. gīventuoju.
Istuorėjė
Miests ėkorts I omžiou.
Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Bulgarėjė
Kėnelē (Joudšėlē)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Vlads Algėrds Bomelis
miniatiūra| Vlads Algėrds Bomelis (g. 1949 m. lėipas 1 d.) ī žemaitiu kėlėma, Lietovuos kemėks, enzimuoluogs, verslėninks ė vadībėninks, Kretingas garbies pėlietis. UAB „Sicor Biotech“ valdības narīs.
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos muokslėnīnkā Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis
Air Åland
thumb|right|200px|Air Åland Saab 340
Kateguorėjė:Soumėjės uora lėnėju bendruovės
Benedėktėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Smėlgīnė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Žokātē (Jorbarks)
Žokātē - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 43 žmuonis.
Kačėngė
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo, ož 1 km ī šiaures vakaros nu Merkėnės. Anuo gīven 3 prietelē.
Air100
Air100 īr Soumėjės regėjuonėnė uora lėnėju bendruove. Ana ėkorta 2012 metās.
Kateguorėjė:Soumėjės uora lėnėju bendruovės
Antaveršis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniū.
Vāšietā
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Pabares seniūnėjuo.
Rakauskā (Vėlkavėškis)
Rakauskā - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Ketorvalakiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Senuojė parkiela
thumb|Kasas Senuojė parkiela īr laivības lėnėjė regolēraus sosėsėikėma kelptās. Ton lėnėjuo gabenamė tonkiausē piestė̄jė ė dvėratėninkā terp Klaipiedas miesta cėntra ė Smiltīnės, bat gal keltė ė mašėnas, ale anas kel retā, tonkiau pagelbas mašėnas, asont botėnībē.
Kateguorėjė:Klaipieda
Antaveršis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Vāšietā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Gintars
thumb|250px|Gintara gabalā
Kadā medies aug sakingas pošis. Uorou atšėlus, anūm sakā jėmė varvietė ont žemės, māšės so ana, kėitiejė. Sosėkauposius sakus ėš medies dėrvas liuob ėšplautė opis ė liuob neštė i jūra. Ėlgainiuo dielē kėmėniu virsmu sakā palėka gintaro.
Daugoms svieta gintara ī randama Baltėjės jūras pakronties. Nug sena ėš koršiu, prūsu žemiu iejė gintara prekybas kel's i senuobės Ruoma.
Nūruodas
Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Praha
Praha, Praga (ček. Praha) īr Čekėjės suostėnė, glabniausės ė dėdliausės Čekėjės miests. Praguo gīven 1,2 mln. gīventuoju.
Ruomans Nejeluovs
Ruomans Neīeluovs (, da žėnuoms slapīvardio Kipishas aba Kipišas mėrė 2016 m. vasarė 13 d. Vėlniou ) - bovės Lietovuos mozėkas grupės Kastaneda mozėkonts. Mozėkava dėdlioujė scenuo nug 2002 m., kūmat anou pastebiejė mozėkas lēdėma bėndruovė "Koja records" ė krūvuo so Loko ė Kipisho padėrba mozėkėnė gropė "Kastaneda". 2005 m. ėš gropės ėšējė.
Praha
Istuorėjė
Prahas terėtuorėjuo žmuonis gīvena nū IV tūkstmete pr. m. e. V o. pr. m. e. gīvena buojā, vuo nū VI o. – slavā.
Ruomans Nejeluovs
Šaltenē
kateguorėjė:Lietovuos mozėkontā
Praha
Istuorėjė
Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Metalorgėjė
thumb|Līdėms, pruocesos, katros īr nauduojams nuoramo metala ėšgrīnėnėmou. Metalorgėjė aba metalu pramuonė īr medeguotīras ė inžėnerėjės dalės, tėrontė kemėniu elementu fizėkėnės ė kemėnės savībės, anū tarpusavio jongėnius ė jongėnius so kėtās elementās (līdėnēs). Apjem joudū ė spalvuotu metalu gavība ėš rūdū, koncentratu, dėrbības atlėikū.
Metalorgėjės ėštakas - bruonzas gadīnė, katra kuožnam kraštė prasėdiejė skėrtėngo čieso. Mažuojuo Azėjuo varis līdėts da prīš 8-9 tūkstontmetius.
Kateguorėjė:Pramuonė Kateguorėjė:Kemėjė
Tėtos Masiolis
Tėtos Masiolis (, g. 1962 m. vasarė 6 d. Kaunė – 1991 m. sausė 13 d. Vėlniou) bova keliautuos ė alpėnėsts, aktīvos Sājūdė dalīvis, vėins ėš Sausė 13-uosės aukū, žovė̄s gindams Lietovuos liuosoma ė naprėgolnoma kāp TSRS karē ožjėmė Televėzėjės buokšta.
Kateguorėjė:Sausė 13 aukas
Ontakriaunis
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Senvagis
Senvagis īr nedėdlis, ėšruodas kāp rinkis, ežers, katros atsėrand ligomūs, šalep vingorioutu opiu.
Senvagis īr bovos opėis kėlpas dalės: par puotvini ondou ėšgriauž kėlpas sosiauriejėma ėr ondou praded biegtė naujė vaga. Par čiesa jongtės terp opėis ėr bovosės vaguos ožank ė pasėdėrb ežerielis. Senvagē vasaras čieso tonkē ėšsausie, vuo pasėpild par pavasarė palaida.
Lietovuo gausoms senvagiu īr šalep Nemona, Neviežė žemopiu. Žemaitėjės opis tek daugiausē kalnoutom vėituom, tūdie šalep anūm senvagiu mažā īr (šmuotās būn prī Virvītės, Mėnėjės).
Kateguorėjė:Ežerā Kateguorėjė:Opis
Broškėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 33 žmuonis.
Tata Global Beverages
Tata Global Beverages - Indėjės naalkuoguolėniu gierėmu kuorpuoracėjė. Kuorpuoracėjė valda stombios erbetas ožvadėnėmos, kāp Tata Tea, Tetley, Good Earth Teas ė JEMČA. Tata Tea erbeta īr dėdliausė pardoudama erbeta Ėndėjuo, vuo Tetley erbeta - JK ė Kanaduo ė ontuo vėituo JAV.
Kuopenhaga
Kopenhaga (dan. København (pirkeju ousts) īr Danėjės suostėnė. Anuo gīven 1,1 mln. gīventuoju.
Koršiu kalba
Koršiu kalba - vėina ėš baltu kalbu, katra jau īr ont ėšnīkėma rėbuos.
Kuopenhaga
Kateguorėjė:Suostėnės
Koršiu kalba
Senuojė koršiu kalba rokavas koršē, katrus par čėsa asėmėliava žemaitē ė latvē.
Par ėlga čėsa ėšlėka tėk maža dalės koršio, katrū dėdliuojė dalės gīvena pri pat Baltėjės jūras, sosėkformava Naujuojė koršiu kalba Lėka vuos kelė prietelē (dėdliuojė anū dalės gėven Vuokėitėjuo), katrie gal rokoutėis naujuoja koršiu kalba.
Basėrokoujontiu skaitlios
Kateguorėjė:Baltu kalbas
Žiuogis
thumb|250px|[[Mergovas ežers laikuoms žiuogio]]
Blue1
thumb|right|200px|Blue1 [[Avro RJ85]]
Žiuogis
Žiuogis da vadaksnis, vadaksnīs īr ondens ožpėlama vėita, esontė šalep opėis. Žiuogē, katrėi būn opėis slienie, īr ožpėlamė par pavasarė palaida ė sosėjong so patė opėm. Paskom par vasara žiuogē ėšsausie, tenās palėik geras lonkas, katrūs šėinaujams poikos šėins. Terp žiuogiu būn ė senvagē – bovosės opiu vagas (anūs ondou sīkēs stuov cielus metus).
Kateguorėjė:Ondou
Blue1
Blue1 īr Soumėjės uora lėnėju bendruove. Ana ėkorta 1987 metās.
Kateguorėjė:Soumėjės uora lėnėju bendruovės
Vėršėlėške
Vėršėlėške - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Balkūnā (Vėlnios)
Balkūnā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Pikelē
Pikelē - suoda Mažeikiū rajuonė, Žėdėkū seniunijuo. 18 km i šiaures rītus nu Žėdėkū. Lietuvuos - Latvėjes pasijnie. Īr pagrėndėn muokīkla, bibliuoteka, Švč. Trejībes bažninčė, medicinas punkts.
Istuorėjė
Pikėliū suoda mėnavuonama Žemaitiū žemes teisma aktū kninguos: 1594 metās (kāp suoda Grūstes valstiou), 1598 metās anam bova 19 valakū, 17 rikštiū.
Toronto "Raptors"
Toronto "Raptors" (Toront "Dinozaura") - NBA komanda šiuoj līguo pradiejus žaistė nu 1995 metu.
Istuorėjė
Komanda da nė kart nie tapus NBA čempijuonė.
1995-1996 m. sezuonė, debiutėnėm komanda, "Raptors" laimiej 21, o praluoš 61 varžības.
Vėliau komandas rezultat geriej. Kanadas komanda ėsigėje ger žaidiej Marcus Camby, vėliau pasiraše kontrakta so Tracy McGrady ė Vinco Karterio, ė 2000-2001 m. sezuonė pėrm kart patek ī atkrintamases varžības, bat jau pėrmam pralaimieje Niu Jork "Knicks" 3-0.
Vėliau sek nuosmokės, komanda palėka McGrady, Camby. 2004-2005 m. sezuon pradžiuo komanda palėka ė V. Carteris. 2005-2006 m. sezuonė komana ožieme vėina ėš paskutiniu vėitu NBA ė gava pėrm šaukėma Naujuoko biržuo ė pašauke itala Andrea Bargnani. Komanda pakeit vaduovus i pradiej ruoštėis naujam sezuonou su nauja strategėja ė pasikvėit Europas žvaigždes Anthony Parker, Jorge Barbajosa ė 2006-2007 m., sezuonė jau tėkas daugeu nego praitam sezuonė.
Nūruodas
Kateguorėjė:NBA komandas
Ėškastėnis kors
thumb|right|[[Torpė – tonkiausē Žemaitėjuo sotėnkama ėškastėnė kora rūšės.]] Ėškastėnis kors – onglėondėnilē, katrėi per mėlėjuonus metu sosėskvarmava Žemės plotuo ėš sodūliejosiu augalū ė gīviu, ė katrėi īr kāp kors kasamė ė degėnamė. Glabnas ėškastėnė kora rūšīs – kūlė onglės, napta, gomtėnės dojės, torpė. Anėi palėikt glabnās energėjės ėšteklēs cielam svietė, īr nauduojamė dėrbont alektra, transpuortė ė pramuonie. Torpė da čiesās nauduojamė noma apšėldīmou Žemaitėjuo. Daugoms žalevėniu kemėniu medegū, kāp antās plasmasė, padėrbamė ėš kūlė ongliū, naptas, gomtėniu doju.
Staples
Staples - dėdlė biora rēkmenū tėikėma bėndruovė. Anuos cėntros īr JAV, vuo dėrb ana par 26 valatībės.
Kateguorėjė:bėndruovės
Ėškastėnis kors
2011 m. napta sodarė aple 40 %, kūlė onglės – aple 26 %, gomtėnės dojės – aple 21 % ES energėjės rėnkas dalėis. 2020 m. ES pėrma lėika atsėnaujėnontės energetėkas sektuorios pralenkė ėškastėnė kora sektuoriu alektras dėrbėmė. Onkstiau kūlė onglės bova glabns ėškastėnis kors, ale īpatėngā tuo kora daba miegėnama atsėsakītė, bo ans degdams ėšskėr daugiausė onglėis dijuoksėda.
2021 m. doumenėm, 82,3 % sovartuotas pėrmėnės energėjės svietė ė 61 % alektras bova padėrbama ėš ėškastėnė kora. Mėlžėnėškė ėškastėnė kora degėnėma kėikē neigiamā veik aplinka. Daugiau kāp 80 % diel žmuogaus vēkluos sosėdariosė onglėis dijuoksėda (CO2) ėšsėskėr degėnont ėškastėni kora - aple 35 mlrd. tuon emisėju kuožnās metās, diel žemdėrbīstės - aple 4 mlrd. Gomtėnē pruocesā Žemie, (onglėis sogierėms ondėnīnūs) gal absorboutė tėk mizerna tū emėsėju dali, diutuo kuožnās metās palėikt mėlėjardu tuonu onglėis dijuoksėda pervėršis atmuospėruo. Nuors metana doju emisėjės īr tēpuogė rēkšmėngas, ėškastėnė kora degėnėms īr glabns šėltnomė efekta padėrbontiu doju, atsakėngu ož gluobalėni atšėlėma ė ondėnīnu rūgštiejėma, šaltėnis. Tēpuogė daug su uora tarša sosėjosiu smertiu sokel ėškastėni kora degėnont ėšsėskėrontės kėitas dalielės ė tročīznas dojės. Tas kaštou svietou 3,3 % anuo BVP. Atsėsakont degėntė ėškastėni kora kuožnās metās būtom galėma ratavuotė mėlėjuonus žmuoniu gīvībiu.
Šaltenē
Kateguorėjė:Gomta Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Baltic Air Policing
Baltic Air Policing - NATO mėsėjė, katron nauduonama apsauguot Baltėjės valstībiu Lietovuos, Latvėjės ė Estėjės uora erdvė.
Kateguorėjė:Lietova Kateguorėjė:Karība
Galindu kalba
Galindu kalba - vėina ėš baltu kalbu, katra jau īr ėšnīkosė. Nier ėšlėkosio rašta aba koukiu kėtu magtīngo kalbuos šaltėniu.
Kateguorėjė:Baltu kalbas
Kalveliū seniūnėjė
Kalveliū seniūnėjė - seniūnėjė Vėlniaus rajuona rītūs, centros - Kalvelē.
Nūruodas
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona seniūnėjės
Rėikjavėks
Kateguorėjė:Suostėnės
Juonionīs
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo. Anuo gīven 66 prietelē.
Valakavitē
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Pabares seniūnėjuo.
Juonionīs
Riedolē kaimė tēp ėšgoldītė, būktās čė senuobie galiejosė būtė astruonuomėnė stebiejėma vėita. Īr akmenu so īspaudās, kap "Velne pėidas", "Jaute kanuopas".
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Valakavitē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Pervalka
Pervalka īr gīvenvėitė Koršiu nerėjuo, Neringas savėvaldībie, 5 km i šiaurė nug Preilas, Koršmariu pakrontie. Īr švītorīs, koršėninku kapā, paminklos Liodvėkou Riezā. Gausoms būdingas koršėninku arkėtektūras.
Kateguorėjė:Lietovuos gīvenvėitės
Čepornėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 67 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Finnair
thumb|right|200px|Finnair [[Airbus A320 family|Airbus A319-100]]
Finnair īr dėdliausė Soumėjės uora lėnėju bendruove. Ana ėkorta 1923 metās.
Kateguorėjė:Soumėjės uora lėnėju bendruovės
Gedvėlātē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Antopē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Ketorvalakiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 80 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Bagduonėškės (Prėinā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
1856
1858 īr keliamė̄jė metā, katrėi prasided oterninka.
Švėnts Martīns
Švėnts Martīns ī katalėku švėntāsis, gėmė̄s 316 metās Vengrėjo. Ons gėmė žalnieriaus šeimuo, patsā būdams pėnkiuolekas istuojė i vaiska, vuo 337 metās pasikrėkštėjė. Ons miegėna atverstė i krėkštiuonībė ė sava šeima, bet atvertė tiktās muotīna. Ėšiejė̄s ėš vaiska, Martīns gīvena Liguga vėniuolīnė, vuo paskom bova parkelts i Tūra, palėka Tūra vīskopo. Mėrė 397 metās.
1856
Notėkėmā svietė
Kateguorėjė:Metā
Švėnts Martīns
Švėnts Martīns garsiejė sava čiūdās. Ons bova dėdlē gerbiams Prancūzėjuo, Olandėjuo, Vuokītėjuo.
Žėnuomiausis Švėnta Martīna darbs, katros atvaizduonams ė lietoviu menė, ī tuokis: kap Martīns da slūžėjė vaiskė, ons sīki sotėka bavēk plėka, nug šaltė tėrtonti ūbaga, tā ons atpjuovė kardo sava apsiausta šmuota ėr atėdavė ūbagou.
Švėnta Martīna dėina ī rodeni, lapkristė 11.
Šaltenē
Kateguorėjė:Katalėku švėntė̄jė
Tiristrands
Tiristrands (Tyristrand) ī miestalis Ringerikės kuomunuo, pėitū Nuorvegėjuo. 2015 m. miestalie gīvena 845 žmuonis. 1856–1857 m. ėšbūdavuota bažnintalė. Lėgė 1964 m. sausė 1 d. Tiristrands bova atskėra kuomuna, bet ana bova pajongta prī Ringerėkės kuomūnas. Miestalie 1997 m. ikorts Ringerėkės kaliejmos, katramė bausmė atlėik aple 150 žmuoniu.
Leuonavs (Jorbarks)
Leuonavs - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 37 prietelē.
Duobruovuolė (Prėinā)
Duobruovuolė - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 17 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Spalē
thumb|240px|Kašėks so kanapiu spalēs
Spalē ī tuokėi šapā, katrėi atsiplėiš mėnont lėnus aba kanapis. Spalius rēk švarē ėšbraukītė, eškratītė, ka būsėms ploušts būtom švaros, ba mažiausiu šapeliu. Nug spaliu ėšvalītė lėnā aba kanapis jau būs koudelis. Pluošts so spalēs pakolas ī.
Palėkė̄ spalē būn vairē panauduojami – anūs pil ont lobū, ka laikītom šėloma, pil i aulius, kap krāka, tepuogė kūrin. Spalius panauduoj puopīriaus, ėzaliacėniu medegu dėrbėmė, tink i kuompuosta.
Kateguorėjė:Medegas
Gaurėlėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 21 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ambrėškis
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Šaukštos
thumb|right|250px|Šaukštā, nauduoti [[Žemaitėjė|Žemaitėjuo XX omžė I posie.]] Šaukštos īr ėš medė, metala aba plastmasės padėrbts rakonds so katrou jied skīsta, bėru aba tiršta jiedi (zopė, potra, ledus). So šaukšto tēpuogė ī seikiejams ė maišuoms vėsuokis jiedis. Šaukšta sodar kuots ė doubalės skvarma ont gala.
Kateguorėjė:Rakondā
Preila
Preila īr gīvenvėitė Koršiu nerėjuo, Neringas savėvaldībie, terp Nėdas ė Pervalkas, ont Koršmariu kronta. Īr valtiu prīplauka, senuobėnē kapelē. Gīvenvėitė ėkorta 1843 m.
Kateguorėjė:Lietovuos gīvenvėitės
Ritinė
Ritėn - kaimalis Mažeikiū rajuonė, Žėdėkū seniunijuo. 20 km i šiaures vakarūs nu Mažeikiū, 9 km i šiaur nu Žėdėkū. Kaimė īr Ritėnes piliakalnis, išlėkus dvarviet, alieja, tvekninīs.
Pėrm kart istuorinius šaltiniūs kaims paminiets 1690 metās. 1986 metās anam gīven 272 gīv.
Flybe Nordic
thumb|right|200px|[[ATR-72-500]]
Kuoriaku kalba
Kuoriaku kalba (kuoriakėškā- нымылан) čiokčiu-kamčiadalu kalbuoms prėklausontė kalba, katra dėdliausē rokoujas kuoriakā, katrie gīven rītu Sėbėrė, Rosėjuo.
Flybe Nordic
Flybe Nordic (Flybe Finland Oy) īr Soumėjės uora lėnėju bendruove. Ana ėkorta 2011 metās.
Kateguorėjė:Soumėjės uora lėnėju bendruovės
Kuoriaku kalba
Raštos
Naudo modėfėkouta kėrėlėca.
Madrids
Madrids īr Ėspanėjės suostėnė. Anuo gīven 3,1 mln. gīventuoju.
Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Ispanėjės miestā
Podgorica
Kateguorėjė:Suostėnės
Turku Air
Turku Air īr Soumėjės uora lėnėju bendruove. Ana ėkorta 1974 metās.
Kateguorėjė:Soumėjės uora lėnėju bendruovės
Kalvelē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Kalveliū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1848 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kadarėškės (Vėlnios)
Kadarėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Charlotte Bobcats
Charlotte "Hornets" (Šarlotės "Hornets") - Naujausia NBA komanda įkurta 2004 metais. NBA žaid nu 2004-2005 m. sezuon. Kol kas per du sezuonus ī atkrintamases varžības nepateka. Komanduo žaid JAV rinktėnes, 2004 metās žaidoses Atienu olimpinies žaidīnies narīs Emeka Okafor.
Istuorėjė
Pu tuo kumet Šarlotes "Hornets" persikiel ī Naujuj Orlean bov susitarta ka miest apėntās turies sav komand, ano ėkūr Roberts Li Džonsons, katras ī ė komandas savininks.
Nūruodas
Oficiali svetaine
Kateguorėjė:NBA komandas
Švėnts Jorgis
thumb|200px|Švėnts Jorgis ė smaks ont [[Varnē|Varniu herba]]
Švėnts Jorgis ī katalėku švėntāsis. Anuo vards grākėškā ī Γεώργιος ė rēšk „žemdėrbīs“. Aplė anon gīvenėma mažā kas žėnuoma ī. Gėmė Jorgis Mažuojuo Azėjuo, Kapaduokėjuo, slūžėjė imperatuorė Diakletėjana vaiskė. Rokounama, ka patsā imperatuorios miegėna atkalbietė Jorgi nug krėkštiuonībės, bet ons anam pasakė̄s: „ēnam i švėntīkla ė paveiziesam, a tava dievā prījėms ėš monis apiera“. Tūmet ons švėntīkluo prī Apuoluona abruozdielė pasakė̄s: "A prījėmsi ėš monis apiera, katra tėktās čīstajam Dievou tink doutė? ", ė paržegnuojė abruozdieli. Tūsīk vėsi dievātiu abruozdielē nūkrėtė̄ nug altuoriu ė sobīriejė̄, vuo Jorgis bova ėškonkėnts ė nūkėrsdints 303 metās. Vierėjama, ka Švėnta Jorgė kaps ī Diaspuolie, Palestėnuo – ta vėita ī dėdlē lonkuoma maldėninku.
Švėnts Jorgis spierē palėka dėdlio švėntuojo. Ons ī Onglėjės, Grozėjės, Puortogalėjės, Kataluonėjės, Lėgūrėjės kieravuotuos. Ons glabuo vėsus žalnierius, ricielius, strielčius, keliautuojus, ginkladėrbius, vuo tepuogė ūkėninkus, žemdėrbius ėr anūm gīvuolius. Anuon švėntė (Švėnta Jorgė dėina, Juorė) ī balondė 23 dėina.
Abruozdieliūs Švėnts Jorgis vaizduonams tonkē – ons ėšruod kap siedėns žalnierios ont žėrga ė so ėitėm aba kardo galabėjans smaka. Da šalėmās anon stuov panalė, katra Jorgis gelbiej. Ta panalė ī karalātė, katra smaks pagruobė̄s ī.
Žemaitē Švėntam Jorgiou būdavuo kuoplīčielė prīvarties, ba anūs kuožna dėina praēn gīvuolē. Vuo Švėnts Jorgis narsos ī, geruos šėrdėis, tūdie gīvuolius glabuo. Ka ons ont žėrga, ta vierīj, ka ė žmuogou talkėn so žėrgās. Da anuo abruozdielius kabėn klietės, ont skrīniu dongtiu.
Šaltenē
Kateguorėjė:Krėkštiuoniu švėntė̄jė
Dvarīkštē (Rokānē)
Dvarīkštē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 49 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Joudėškės (Vėlnios)
Joudėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 32 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Raoul Wallenberg
Raoul Wallenberg - švedū verslėninks, arkitekts ė dėpluomats. Dėrba Švedėjės dėpluomatėnie tarnībuo II Svieta vainuos gadīnie. Ons ėšgelbėjė tūkstontios žīdu nū mėrtėis, kūmet Vengrėjė ožjiemē Vuokītėjės nacē sorengė huoluokausta ė žodė žīdos. Nuors ons ė bova nuognē riktings ė gers žmuogos, bat anuo nožodė sovietā Maskvuo.
Nūruodas
Kateguorėjė:Švedėjės žmuonis
Mėlātē (Jorbarks)
Mėlātē - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Nėkosėjė
Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Kėpros
Rogegielē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Ketorvalakiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 40 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Bontėškės
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Rietis
180px|thumb|Do rietio Rietis (kėtāp sėits) ī tuokis rakonds, so katrou parskėr kuokė tās bėraus dalīka mažas dalis nug dėdlesniū. Tas ī ont medėnė lonka (krėjės) aptraukts tinklioks. So anou sėjuon miltus, grūdus, kroupas, ka ėškristom gers jiedis, vuo lokštā, kūlalē, gromstā palėktom vėdou.
Rietis so tonkio tinklalio šaukiams sėitrietio (miltam), vuo rets šaukiams retėlo, kretėlo (grūdam).
Kateguorėjė:Rakondā
Nextjet
thumb|right|200px|NextJet BAe ATP 2009 m. žėima
Nextjet īr regėjuonėnė Švedėjės uora lėnėju bendruove. Ana ėkorta 2002 metās.
Muostēkē (Jorbarks)
Muostēkē - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 70 prieteliu.
Godātē (Kelmė)
Godātē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Agorkėškis
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Lielē (Vėlnios)
Lielē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Agorkėškis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Godātē (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Agorkėškis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Godātē (Kelmė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Šomskos
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Kalveliū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 998 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Aliotuoriu kalba
Aliotuoriu kalba čiokčiu-kamčiadalu kalbuoms prėklausontė kalba, katra dėdliausē rokoujamas Kamčetkas posesalie, Sėbėrė, Rosėjuo. Kalba grētā nīks, ana rokoujas (vagol 2002 m. Rosėjės prieteliu sorašīma doumenis) tėk 40 prieteliu.
Tulietėnis puopierios
250px|right|thumb|Tulietėnis puopierios
Tulietėnis puopierios - hėgienas rēkmuo, ėšdėrbts ėš celioliuozės ė skėrts pašlout porvėnam pavėršiuo, tonkiausē ožpakaliou. Kuožna dėina svietė sonaudounama 83 048 116 rolielio tulietėne puopieriaus.
Kateguorėjė:higėina
Agālē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Kastelē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kullaflyg
Kullaflyg īr Švedėjės uora lėnėju bendruove. Ana ėkorta 2003 metās.
Liektovā
Kullaflyg operoun 3 liektovās:
Kateguorėjė:Švedėjės uora lėnėju bendruovės
Peilis
thumb|250px|Peilē
Peilis ī rakonds, so katrou ī pjaunama, pjaustuoma ė doriama. Tor trompa ronkena (ėš medė, plastmasės, kaula, raga) ė vėina ašmenė geležtė, katra paprastā būn ėš plėina.
Ūkie peilis nuognē platē nauduonams, so anou pjaust, kapuoj, smolkėn vėsuoki jiedi (tam tīčė ī peilis kapuonė), skot vaisius ė daržuovės, lop žvieriū skūra, ėšdarėnie mēsa, druož medi. Peilis tēpuogė gal' būtė gėnklos, žodīma rakonds - so anou nudor ė skerd gīvolius, gėnas nug razbaininku, laukėniu žvieriū aba atvirkštē – so peilio kū tās poul.
Kateguorėjė:Rakondā Kateguorėjė:Gėnklā
Droskelėškės
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Statība
thumb|250px|Medėnė noma statība
Statība aba būdavuonė ī tuokis darbs – būdavuojėms vairiausiu naujū bodīnku aba anūm taisīms, parbūdavuojėms. Senuobie truobesiū statībuom liuob ožsijėms patīs gaspaduorē, da i talka pakvėitė̄ kaimīnus, gėmėnės. Mondresnius bodīnkus da padies būdavuotė dailėdės.
Kateguorėjė:Arkėtektūra Kateguorėjė:Darbā
Spaviednė
thumb|200px|Spaviednė
Spaviednė ī vėins ėš krėkštiuonėšku sakramėntu – sava grieku spavieduojėmasis konėgou. Palē katalėku viera, žmuogos gal prījėmtė kuomonėjė tėktās tūmet, kap anou dūšė nie ožgolė̄s kuokis dėdlesnis grieks. Tūdie jēb žmuogos ī sogriešījė̄s, tepuogė prīš dėdliāsės metu švėntės (Kaliedas, Velīkas) ons tora nūvētė i bažninčė ė prīš pamaldas ešsispavieduotė konėgou spaviednīčiuo. Tepuogė dėdlē svarbė spaviednė ī kap žmuogos sonkē serg, vuo jau gola smertėis patalė – ons tora ėšsakītė sava ciela gīvenėma griekus ka nabsliegtom dūšės i galietom spakainē ētė i Dieva sūda.
Spaviednė ėšklausė̄s konėgs paprastā doud ėšrėšėma – atleida vėsus griekus, prīsaka daugiaus anūm nabdarītė ėr oždoud kuokė malda rēk sokalbietė. Spaviednė dėdlė paslaptės ī, ė konėgs anuos nagal kam ėšdoutė.
Kateguorėjė:Krėkštiuonībė
Lėškiava
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo.
Īr Lėškiavas pėliakalnis, alkakalnis.
Ont kalna stuovė 1704–1720 metās ėšbūdavuota Šv. Trejībes bažnīčė.
Istuorėjė
1704–1720 metās suoduo ėšbūdavuota Šv. Trejībes bažnīčė. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 69 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Margelėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Virosos
thumb|Koronavirosa sokelontis virosos Virosos aba virusos īr nelōstelėnės sandaras stroktūra, katra nagal augtė ė daugėntėis ož gaspaduoriaus robežiaus ė anam sokel lėgas. Luotīnėškā žuodis „virus“ znuočie tručīna. Virosā īr mažesnė ož bakterėjės, tudie nuoront i anus paveizietė rēk alektruonėnė mikruoskuopa.
Klasifėkacėjė
Virologėjė nesena muoksla disciplėna īr, tudie egzėstou dvė klasėfėkavėma sistemi: TVTK (Terptautėnė Virosu Taksuonuomėjės Komiteta) sistema ė Baltimora sistema.
TVTK klasifėkacėjė
Klasifikacėje apem tėk maža šmuotieli virosu ivairuobės. 2020 m. virosā soskėrstītė i 6 svietus, 10 karalėju, 17 tėpu, 2 puotėpi, 39 klasės, 59 būrios, 8 puobūrios, 189 šeimīnas, 136 puošeimīnas, 2224 gentis, 70 puogentiu ė 9110 rūšiū. 2020 metās nebnauduojamas puosvietiu (subrealm), puokaralėju ė puoklasiu kateguorėjės, ale kėtas kāp ė seniau nauduojamas īr.
Baltimora klasifėkacėjė
Nuobelė premėjės laureats bioluogs David Baltimore sokorpė Baltimora klasifėkacėjės sistema vagol genuoma tėpa. Virosa genuomā gal būtė so vėina vėjė (ss), vuo gal būtė dvė vėjė (ds). Tēpuogė struktūra gal būtė RNR, vuo gal būtė DNR ė gal nenauduotė ėšvėrkštėnės transkriptazės (RT). Tēpuogė ssRNR virosā gal būtė teigiamuos prasmies (+), kāp ė neigiamas prasmies (-). Tēp īr septīnės gropės:
Leda rėtolīs
Leda rėtolīs (ongl. - Ice hockey) - komandinis žaidėms katrou rēk žaistė unt ledo padėngtuos aikštes. Tasiīkles labā paprastas: rek ėmošt ritulė ī priešinku komandas vartos.
Trumpa istuorėjė
Leda rėtolīs bova ėšrasts Kanaduo XIX omžiaus vėdurie, 1855 metās bova sužaistas pėrmuoses rongtīnes. 1879 metās Makgil universitetė studėnta susistemėna taisykles ė vėsuo Kanaduo susikūre daug komandu ė līgu.
1917 metās bova ėkorta Nacionalėne Leda Ritole Līga (NHL) katruo žaide 5 komandas. Anuos ėšvėsa sužaide 22 rungtīnes. Daba NHL žaid 30 komandu ėš Kanadas ė JAV.
Leda ritole rungtīniems terek leda, lazduos ė ritole.
Rungtynes
Leda rėtole rungtīnes sudara 3 kėlėne pu 20 mėnutu. Īr dvė pertraukas pu 15 mėnutiu. Kadangi žaidieja dažnā patėr traumas, fiksoujamas baudas ė nuošales. Dėltuo rungtīnes trunk ape 2-3 adīnas.
Komandas
Leda rėtole kuomanduo īr 20 žaidieju. Anie kėitas zars ne kuožna mėnote. Aikštie īr 6 žaidiejā ėš katru vėins vartėninks.
Stenle taurie
Stenl Taurie (ongl. - Stanley Cup) īr ėteikiama NHL nugalietojams. Ano sugalvuojė ėteikt šeštasis Kanadas generalgubernatuorios lords Stanley iš Preston. Stanley taurie īr seniausis trofiejos dovanuojams profesionalaus spuort komanduo Šiaures Amerikuo.
Kamėčē (Vėlkavėškis)
Kamėtē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Ketorvalakiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Krepšėnis
Krepšinis - komandėnė spuorta šaka žaidama so sviedėnio.
Krepšinis īr žaidams aikštelie, katruo dvījū skirtingu komandu luošiejā stėngas pelnīt kū daugiau taškū mietīdamė sviedėnė i specialū krėpšė. Krepšinis īr ontra palē populiariom spuorat šaka svietė pū futbuol.
Istuorėjė
1881 metās kanadietis Džeimsos Naišmits. Naujuos spuort šakuos paskėrtes bova ožjimt stodėntus žėimuos čieso, kūmet nier sālīgu luošt beisbuola aba amerikietėška fotbuola. Ėš pradiū bova žaidama so futbuola sviedėnio, vuo krepšē bova so dogno, vadėnas pū kuožna īmetėma rēkiejė lėpt išjīmt sviedėnė lauk.
Pėrmūjū krepšėn rungtyniu rezultats bov "net" 1:0.
Krepšinis spartē tuobolie i populiarie. 1936 metās pėrm kart i olimpijad bov įtraukta kap atskėra spuor šaka. Tada tas olimpėnes žaidynes laimiej JAV komanda.
1935 metās bova surėngts pėrmasis Europas krepšėne čempijuonats, katru Ženevuo ėšluošė Latvėjės kuomanda. 1937 ė 1939 metās čempijuonatos ėšluošė Lietovuos krepšininka.
Krepšėn aikštelie vėino meto īr pėnkė žaidiejā (īžaidies, atakuojantis gīnies, lėngvasis ė sonkėsis "kraštā" ė "cėntros"). Rongtīnes tronk 4 kielinius pū 10 mėnūtiū palē FIBA taisīkles, Palē NBA taisīkles rongtīnes tronk 48 mėnotes, pū 12 mėnutiu par kielėni.
Krepšėne tornīrā
Terptautėne krepšėne tornīrā īr:
Zars kuožna šalės tor sava nacionalin čempijuonat katram luoš ton šalėis kuomandas.
Garseuses svieta līgas īr NBA, Eurolyga NCAA ėr ACB.
Garseusė luošiejā
Garseusė krepšėne luošiejā:
ė šmuots kėtū