cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Spengē
Spengē īr suoda vakarėnie Pagiegiū savaivaldībės dalie. Spengē īr ož maždaug 1,5 km ė šiaurės rītus nug Rukū gīvenvėitės.
Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Rūbens Kuns
Rūbens Kuns (Ruben James Tullen Kun) bova Nauru puolitėks, 1996 – 1997 bova Nauru prezidents.
Kateguorėjė:Nauru prezidėntā
Borbėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuonū.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Akmena (Jūra)
thumb|left|Akmena nū plėnta [[A1 ]] Akmena īr opės Žemaitėjuo; Jūras opės dešėnīsā ėntaks. Tek par Kelmės, Šėlalės ė Tauragies rajuonus. Prasėded prī Pālksniū, tek i pėitvakarius par Žemaitiu aukštoma, paskum par Karšovuos žemoma. Ītek i Jūra žemiau Pagromontė.
Pascal
Pascal - programavėmo kalba, daugiause nauduojama švėitėmo īstaiguos programavėmo pagrėndū kalbos muokėmou.
Kalba sokūrė Niklausas Virtas (Niklaus Wirth) 1970 metās, kāp priemone, skatėnonče stodėntus programout stroktūrėška. Kalba īr sokort Algol kalbuos pagrėndu ė pavadinta matėmatėko ė fėlėsofo Blezo Paskalio garbe.
Kateguorėjė:Pruogramavėma kalbas
Kinza Klodumars
Kinza Klodumars (Kinza Godfrey Clodumar) bova Nauru puolitėks, 1997 – 1998 bova Nauru prezidents.
Kateguorėjė:Nauru prezidėntā
Prėinlaukīs
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Šėlavuota seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 149 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Dagda
Dagda  – Latvėjės miests. Miests īr Latgalės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 2178 (2016 m.).
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1992 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Liauda
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Mēželē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Gardama seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Porvėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sodervės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 16 žmuoniū.
Radžis Aleksėndruovėčė
Radžis Aleksėndruovėčė; (g. 1987 m. Paneviežie) ī Lietovuos dainininks, LNK televėzėjęs rėngta pruojekta Kel`s i žvaizdės 2 dalīvis ė ontruos vėitas laimietuos.
Rėma Baškienė
Rėma Baškienė ( g. 1960 m. spalė 25 d. Kentriūs, Kelmės rajuonė) īr Lietovuos puolitėkė, 2008-2012 m., 2012-2016 m., 2012-2016 m. Lietovuos Seima ė 2020-2024 m. Lietovuos Seima narie, vagol pruofesėjė ėnžėnerė. Šiauliū rajuona muotrėšku uorganėzacėjės "Atgaiva" narie.
Kateguorėjė:2008-2012 m. Lietovuos Seima narē Kateguorėjė:2012-2016 m. Lietovuos Seima narē Kateguorėjė:2016-2020 m. Lietovuos Seima narē Kateguorėjė:2020-2024 m. Lietovuos Seima narē Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis
Radžis Aleksėndruovėčė
Radžis īr čėguonu kėlėma; gėmė tiormuo, kor siediejė anuo muotīna. Muotīnā atsisakius anūm augintė, auga vakū nomūs Paneviežie.
Realībės šou Radžis pasižīmiejė kap itin temperamentings žmuogos, tonkē kuonflėktoudava so kėta šou dalīvė Agnė.
Radžė dainė „Ką daryt?!“ („Kū dėrbtė?!“) bova ėšrinkta kap popoliariausė šou dainė.
Tėktass pasibėngus šou Radžis bova pakvėists dalīvautė LNK laiduo „Nacēnalėnė mozėkas līga“. Ba dėdlesnė varga ons pateka i NML atkrintamuosės varžības, kor pėrmamė etapė nūgaliejė sava bovosi kuonkorėnta „Kelie i žvaizdės“, tuo šou nugalietuoja, Merūna. NML posfėnalie nugaliejė A. Pilvelītė. Paskom Radžis nugaliejė pėrmuojė „Kelė i žvaizdės“ dalīvius Vudi ė Mino, ė patapa paskotėnio NML nugalietuojo.
2007 m. gegožė 21 d. ėšleida debiotini dėska „Ką daryt?“, katras grētā palėka auksėnio, 2007 m. pabėnguo ėšlēda ontra dėska „Visko būna“.
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos mozėkontā
Požokā
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Kėrtėmā (Lavuorėškės)
Kėrtėmā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Lavuorėškiū seniūnėjuo.
Požokā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Padievātis
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, ož 2 km i pėitū šmuota nū Kviedarnas miestalė.
Kėrtėmā (Lavuorėškės)
Istuorėjė
Kėrtėmūs 2001 metās gīvena 147 žmuonis.
Krėstėna Miškėnienė
Krėstėna Miškėnienė (Kristina Miškinienė, g. 1960 m. spalė 1 d.) īr Droskėninku ė Lietovuos puolitėkė 2012-2016 m. Lietovuos Seima narie. Palē ėšsėlavėnėma īr inžinierė.
Padievātis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 36 žmuonis.
Krėstėna Miškėnienė
Kateguorėjė:2012-2016 m. Lietovuos Seima narē
Cherubins
thumbnail|right|150px|Cherubinas (pvs. 1156 m.)
Cherubins - untgamtėne butībe torontė keturės sparnos. Paminiets Tanashe ė Naujajam Tėstamėntė. Apreiškėmas Juonou knīguo.
Kateguorėjė:Krėkštiuonībė
Naujė Kalvē
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Raskėlīnė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Liocėjos Želigovskis
thumb|150px Liocėjos Želigovskis (1865 m. spalė 17 d. – 1947 m. lėipas 9 d.) - lėnku vainas veikies, generuols.
Belcā
thumb|Šv. Konstantėna ė Alenas bažninčė (katedra). Belcā īr trets vagol dėdoma Moldavėjės miests, asontis šalėis šiaurie. Ans īr 135 km nū Kišėniuova pri Reuta opės. Vėdoromžēs Belcu apīlėnkies auga mėškā, bat daba zars vėsė palėka ėškėrstė. Miests tor 137 tūkst. prieteliu.
Liocėjos Želigovskis
1920 m. spalė 9 d. anuo vadonaunama lėnku kariouna ožėmė Vėlni ė Vėlniaus krašta. 1920–1922 m. bovo Vėdorinės Lietuvuos kariounos vīriausias vads, 1925–1926 m. - Lėnkėjės krašta mėnėstros.
Želig.
Belcā
Istuorėjė
Pėrmuojė lėika miests pamėnavuots 1620 m.
Kateguorėjė:Miestā Kateguorėjė:Moldavėjė
Baltėjės atuomėnė alektrėnė
Baltėjės atuomėnė alektrėnė - atuomėnė alektrėnė, statuoma Kaliningrada srėtie, Rosėjuo.
Istuorėjė
Sprendėma būdavuotė atuomėnė alektrėnė Kaliningrada srėtie Rosėjės anergetėkas federalėnė agentūra „Rosatom“ ė Kaliningrada srėtėis vīriausnībė prijiemė 2008 m. balondė 16 d. Alektrėnė pradieta būdavuotė 2010 m. vasarė 25 d.
Alektrėnė
Mėslėjama, ka pėrms alektrėnės bluoks pradies dėrbtė 2016 m. Anuo krūvuo dėrbs do rēktuorē. Mėslėjama, ka dėdlis šmuots alektras būs aksportounams.
Kateguorėjė:Energetėka Kateguorėjė:Rosėjė
Malėnava (Kelmė)
Malėnava - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Teiberē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Klausotiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Ožolaukis (Vėlnios)
Ožolaukis - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sodervės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Bėrbalā
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Gardama seniūnėjuo. Anuo gīven 5 žmuonis.
Nīhau
thumb|250px|Saluos kronta pakriūtė
Nīhau (Niihau) - aštonta palē dėdloma Havaju salīna sala. Ana īr retiausē apgīvendėnta salīna sala. Anuo vėinintelie ėš vėsū salū glavniausė kalba īr havajėitiu kalba, vuo onglu kalba īr šalotėnė.
Bėrbalā
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Berštėninkā
Berštėninkā - vakarėniė Pagiegiū savaivaldībies dālī esontė gīvenveitė. Berštėninkā īr ož maždaug 2,2 km ė vakaros nu Rukū gīvenvėitės.
Nīhau
I sala nier lėngva pakliūt torėstam, rēk gaut specēlo lēdėma, ka būtom lēsta pakliūt i Nīhau sala. Saluos žmuonis dėdlē sauga sava koltūra ė akaluogėjė.
Kateguorėjė:Salas
Berštėninkā
Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Nėda
Nėda ī gīvenvėitė Koršiu Nerėjuo, Neringas miesta pėitėniam pakraštie; admėnėstracėnis Neringas savėvaldībės cėntros.
Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Pamplėškė
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, ož 1 km i pėitrītiū šmuota nū Pajūrale miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Batvėniškės (Sožiuonė̄s)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Koišē
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Šėlavuota seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Kelamė̄jė metā, katrėi prasėded sereduo
Tas kalėnduorios tėnk kuožniems kelamė̄sėms metams, katrėi prasėded sereduo.
Kateguorėjė:Kalėnduorios
Kandava
Kandava  – Latvėjės miests. Kandava īr Kuržemės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 4029 (2016 m.).
Istuorėjė
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Loknė (Dobīsa)
Loknė - opės pėitrītiu Žemaitėjuo, Radvėlėške ė Rasėiniū rajuonūs, itek i Dobīsa.
Prasided ož 7 km i rītū šmuota nug Šėlovuo. Itek i Dobīsa šalep Dvarvėitiū suodas.
Intakā:
Prī Kaulakiū ont Loknės stuov tvanka, ī 40 ha Kaulakiū tvenkėnis. Žemopė slienės gėlė, siaura, anou nagiven žmuonis.
Suodas šalep Luoknės: Paloknīs, Paloknīs II, Bernuotā, Poknātē, Naujuokā, Kaulakē.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Ametėsts
thumb|200px|right|Ametėsto kristals Ametėsts - kvarca atmaina.
Ametėsts gal būtė mėlīnuos arba violetėnės spalvuos, dėrbtėnie šveisuo - pėlks. Kaitėnams prarond sava spalva ė tamp gelsvo, žalsvo aba net vėsa bespalvio. Nauduojams jovelīrėkuo.
Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Antkalnē (Jorbarks)
Antkalnē - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 6 prietelē.
Jiekabpėlis
Jiekabpėlis  – Latvėjės miests. Miests īr Sēlėjė‎s etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 24 146 (2016 m.).
Istuorėjė
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Stašionīs
miniatiūra|Stašionīs Stašionīs ī kaims Ėgnalėnas rajuonė, Rėmšės seniūnėjuo. Anuo 2011 metās gīvena 24 žmuonis.
Ėgnalėnas atuomėnė alektrėnė
Ėgnalėnas atuomėnė alektrėnė - atuomėnė alektrėnė, katra liuob vēkt Lietovuo, šalėp robežiaus so Baltarosėjė. Ėgnalėnas atuomėnie alektrėnie dėrba magtīngiausės rēktuorios svietė, rēktuoriū tėps - РБМК-1500. Šalėp alektėnės bova ėšbūdavouts Vėsagėna (onsktiaus liuob vadīntėis Sniečkos) miests.
Kateguorėjė:Energetėka Kateguorėjė:Ėgnalėnas rajuons
Nevėirėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Lavuorėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 106 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Žemagolē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sodervės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Lėndikā
Lėndikā - vakarėniė Pagiegiū savaivaldībies dālī asonť gėvenveiti. Lėndikā īr ōž maždoug 7,4 km ė šeuris rītos no Vėlkīškiū miestā.
Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Bėtėnā (Vėlnios)
Bėtėnā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Naujė Mėižiuonīs
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Mėškėnē (Kražē)
Miškiniai - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Ringē (Kelmė)
Ringē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Šavkats Mirzijojevs
Šavkats Mirzijojevs (, g. 1957 m. groudė 30 d.) īr Ozbėkistana prezidėnts. Valstībē ons vaduovaun nūg 2016 m. Nūg 2003 m. groudė 11d. lėgė 2016 m. bova Ozbėkistana mėnėstrs pėrmėnīnks.
Kūmat nomėrė Ozbėkistana prezidėnts Ėslams Karėmuovs, Šavkatou bova prėskėrta laikėnā vadovauti valstībe 2016 m. siejės 8 d.
Š. Mirzijojevs ėšluošė 2016 m. groudė prezidėnta rėnkėmūs (gava 88,6 % balsu) ė davė prīsāka 2016 m. groudė 14 d. Nūg ton gadīnės vadovaun Ozbėkistanou.
Kateguorėjė:Ozbėkistana žmuonis Kateguorėjė:Ozbėkistana prezidėntā
Papīnaujis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 54 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Rasa Joknevėčienė
thumb|right|209px|Rasa Joknevėčienė [[2018]]
Rasa Joknevėčienė (mergautėnė pavardie Urbonaitė, g. 1958 m. sausė 26 d. Tėltgaliū suoduo, Panevėžė rajuonė) īr Lietovuos puolitėkė, Kuova 11 akta sėgnatarė, 2012-2016 m. Lietovuos Seima narie, 2019-2023 m. Euruopas Parlamenta depotatė, bovosė Lietovuos respoblėkas krašta keravuojėma mėnėstrė.
Kateguorėjė:2012-2016 m. Lietovuos Seima narē Kateguorėjė:Lietovuos ministrā
Jaunjelgava
Jaunjelgava  – Latvėjės miests. Jaunjelgava īr Sēlėjė‎s etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 2127 (2016 m.).
Istuorėjė
Jaunjelgava ėkorta XIII o., vuo miesta tėisės gava 1647 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Klaipiedas keleiviu transpuorts
Vėiša istaiga Klaipiedas keleiviu transpuorts īr vėiša transpuorta paslaugas uorganėzounontė, priveizėntė, koordėnounontė istaiga Klaipedas miestė ė Klaipiedas rajuona vakarėniam šmuotė. Vėiša istaiga Klaipiedas keleiviu transpuorts bova ikorta 2003 m. kuova 27 d. Klaipeda miesta savivaldībės tarības sprendėmo Nr. 1-81.
Šaltėnē
Kateguorėjė:Transpuorts Kateguorėjė:Klaipieda
Ruoalds Gaduons
Ruoalds Gaduons (, g. 1954 m.) – Lietovuos fėzėks, fėzėniu muokslu daktars. Truopnos lazeriu teknuoluogu žėnuovs ė specēlėsts.
Kateguorėjė:Lietovuos muokslėnīnkā
Antkalnėškē (Jorbarkā)
Antkalnėškē - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 59 prietelē.
Dalė Koudītė
Dalė Koudītė (1962 m. sausė 21 d. Kaunė – 2023 m. balondė 21 d.) bova Lietovuos puolitėkė, 2012-2016 m. Lietovuos Seima narie, istuorėkė. 1997–2008 m. bova Lietovuos gīvėntuoju genuocėda ė rezistencėjės tīrėma cėntra generalėnė direktuorė. Prigol LRLS partėjē.
Mėildažėškės
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Šėlavuota seniūnėjuo.
Kairelē (Ruokėškis)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniu.
Dalė Koudītė
Kateguorėjė:2012-2016 m. Lietovuos Seima narē
Mėildažėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Ā
thumb|200px|Raidė „Ā“ sans-serif ė times šrėftūs
Ā, ā, aba ā ėlguojė - ontra žemaitiu abėcėlės raidė. žemaitiu kalbuo tēpuogė īr nauduonama latviu kalbuo, keliūs Puolėnezėjės kalbūs.
Posrītė
thumb|240px|Posrītė Lėnkėjuo Posrītė (aba posrītis) īr jiedis, katros jiedams ėš rīta.
Ā
Kateguorėjė:Luotīnėškas raidės
Posrītė
Kaimė paprastā tas dėdlis ė suotos jiedis ī. Posrītē paprastā žemaitē liuob taisīs kuošė so paspirgėntās lašėnēs, svėisto ė pėino; vėituom – blīnus, kiaušīnė. Posrītė paprastā jied aplė 6-7 adīna rīta, vuo jēb rēk dėrbtė kuoki dėdli darba, ta žmuonis da liuob pajiestė prīšposrīti, vuo posrīti jau gaus tenās, kamė dėrb (anou pataisiosės atneš muoterėškas).
Daba posrītė paprastā ī lėngvos jiedis prīš darba pradė (7-8 ad.). Lietovuo paprastā posrītē daba taisa douna so svėisto ė sūrio (būterbruodā), kuošė, vėrta kiaušėni aba kiaušėnīnė, vairius posfabrėkatius. Būtėnā gera kava aba erbata.
Bioteknuoluogėjė
Bioteknuoluogėjė - muoksla krīptės, sojongontė biologėjės ė teknėkas galėmibės. Bioluogėniu sėstemo panauduojėms ėvairiuos gīvenėma srėtīs.
Petrolėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Lavuorėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 130 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Bioteknuoluogėjė
Termėns ėšplėta XX omžiaus ontruojuo posie, bat pavīzdiou toukie proucesā, kāp dounas kepėms, rūgštiu torontiu pėina pruodokto gamība, fermėntėniu sūriu ė vīna darīms, naudoujamė dėdlē senā.
Panauduojėms
Rūšīs, katruos īr panauduojamas yra taikomos bioteknuoluogėjės:
Posrītė
Šaltėnē
Kateguorėjė:Jiedis
Dolkėškė (Šėlotė)
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Vėlkīškē
thumb|200px|Vėlkīškiu liuteruonu bažninčė
Vėlkīškē - miestalis Pagiėgiū savivaldībė̄. Pagiėgē ōž 14 km ė rītos no Pagiėgiū miestā.
Nuoruodās
Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Mėigienā
Mėigėnā - Kiedainiū rajuonė, Gudžiūnu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 341 prietelē. Dėrb ŽŪB "Nemunas", īr pagrėndėnė muokīkla.
Ėstourėjė
Suodna mėnavuonama nū 1372 m. Vīganda Marborgėitė kruonėkuo Mėigienā mėnavuonamė nū 1379 m. SSRS uokopacėjės čieso Mėigienā bova kuolūke centrėnė gīvenvėite.
thumb|left|235px|Mėigėnu muokīkla thumb|left|235px|Krīžios kaimalė parkė
Blosėnė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 82 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Aduomėškē
Aduomėškēs vadėnamas suodas:
Skolbėškē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 24 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Balnelėškē
Balnelėškē - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 5 prietelē.
Žagmontā
Žagmontā - rītėnė Pagiegiū savaivaldībies dālī asonť gėvenveiti. Žagmontā īr ōž maždoug 4,6 km ė šeuris rītos no Vėlkīškiū miestā.
Bakainē
Bakainē - Kiedainiū rajuonė, Sorvėlėškē seniūnėjė esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 94 prietelē.
Akmenīnū seniūnėjė
Akmenīnū seniūnėjė - seniūnėjė Kalvarėjės savėvaldībės vakarūs, centros - Akmenīnā.
Nūruodas
Kateguorėjė:Kalvarėjės savėvaldībės seniūnėjės
Blėndiava
Intakā: Karvė, Kūlopis (dešėnė̄jė), Juonopis (kairīsis).
Vėdotėnis opėis vaguos nūlīdis 358 cm/km ī. Vaga žemopie nuognē vinngioun. Prī Blėndiavas stuov Kadaitē, Šateikē, Reketė.
Opėis vards rasėntās būs kėlė̄s nug žuodė blindės, nuor gal būtė ė nug blondos ė blēstė („niauktėis, blaustėis, gėidrītėis“).
thumb|left|250px|Tėlpts par Blėndiava
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Mažuonėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Īlūkstė
Īlūkstė  – Latvėjės miests. Īlūkstė īr Sēlėjė‎s etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 2638 (2016 m.).
Erlienā
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Imbarės seniūnėjuo, ož 2 km i šiaurės šmuota nū Salontū miestalė, šalėp kelė vedontė i Skouda, Erlas opės aukštopie.
Īlūkstė
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1917 m.
Erlienā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 392 žmuonis.
Īlūkstė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Erlienā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Skerdīnā
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, ož 2 km i vakarū šmuota nū Pajūrale miestalė.
Katautėzna
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Klausotiū seniūnėjuo. Miestalie īr parks.
Skerdīnā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Katautėzna
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 285 žmuonis.
Skerdīnā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Katautėzna
Istuorėjė
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Ruoks Žėlinskis
right|thumb|287px|Ruoks Žėlinskis
Ruoks Žėlinskis (, 1972 - 2017 m.) bova Lietovuos puolėtėks, žiornalėsts, šmuota metu dėrba LNK televėzėjuo, 2012-2016 m. Lietovuos Sėima narīs.
Kateguorėjė:2012-2016 m. Lietovuos Seima narē
Guntis Pujāts
Guntis Pujāts (g. 1981 m. kuova 24 d. Maduonuo, Latvėjuo) - nūg 2019 m. Latvėjės valstībės robēžiaus apsauguos ternības vėršėnīnks.
Pujāts tor vėršaus 25 metu darba patėrėma dėrbont Latvėjės vėdaus rēkalu mėnesterėjuo.
Šaltenē
Kateguorėjė:Latvėjės žmuonis
Pagrāžīs
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Šėlavuota seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Ēdātē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Gardama seniūnėjuo. Anuo gīven 36 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Ilja Varlamovs
miniatiūra|Ilja Varlamovs Ilja Varlamovs (gėmės 1984 m. sausė 7 d. Maskvuo, Rosėjuo) — žīmos Rosėjės žornalėsts, vėsuomenės vēkies, verslėninks, bluogėris ė fuotograps.
Sotkē (Kelmė)
Sotkē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Ilja Varlamovs
Īr sokorpės repuortaža tēpuogė api Lietova (cėklou „30 metu be SSRS“, kor Lietovā oždiets epitets „Svēka žmuogaus Baltarosėjė“ diel daug i Vėlnio pabiegosiu baltarosiu ė bendruos Lietovuos ė Baltarosėjės istuorėjės.
Sotkē (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Nuorvėlėškės
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Ilja Varlamovs
Abruozdielē
Kateguorėjė:Žornalėstā Kateguorėjė:Rosėjės žmuonis
Nuorvėlėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 24 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Balnē I
Balnē I - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 58 prietelē.
Sotkē (Kelmė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Kalnuotē
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo. Šalėmās sudoas ī Kalnuotū pėliakolnis.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniu.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Kriuokėškē
Kriuokėškē - rītėnė Pagiegiū savaivaldībies dālī asonť gėvenveiti. Kriuokėškē īr ōž maždoug 4,6 km ė šeuris rītos no Vėlkīškiū miestā.
Lucky Twice
Nūruodas
Kateguorėjė:Švedėjės mozėkontā‎
Andaljėns
Andaljėns īr Čilės opė. Ėlgoms - 130 km, baseina pluots - 780 km². Ītek ī Ramiuojė ondenīna Kuonsepsėjuona īlonka.
Ikškėlė
Ikškėlė  – Latvėjės miests. Ikškėlė īr Vėdžemės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 7062 (2016 m.).
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1992 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Šerlaukis
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, ož 5 km i šiaurės vakarū šmuota nū Teneniū miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 24 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Uobelīns (Kelmė)
Obelynas - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo, ož 3 km nug Kražiu.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Jaunē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Gardama seniūnėjuo. Anuo gīven 27 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Aduomātē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Lavuorėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 79 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Laivē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Imbarės seniūnėjuo, o 2 km ī rītos nu Salontū.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 370 žmuoniū.
Čėžėškė
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Āstėškē
- gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Akmenīnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 256 žmuonis.
Šaltenē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Āstėškē
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Šaltenē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 124 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Balnē II
Balnē II - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 22 prietelē.
Dota 2
miniatiūra|Vėršielis Dota 2 – MOBA 2013 m. pasėruodės kuompioterėnis žaidėms.
Kateguorėjė:Kuompioterėnē žaidėmā
Sapopans
Sapopans (isp. Zapopan) ī miests Meksėkuo, Chaliska valstėjuo, Gvadalacharas aglomeracėjuo, ont šiaurės vakarū nuog Gvadalacharas miesta. Tas ī svarbos tekstėlės, jiedė, alektruonėkas pramuonės cėntros. Sapopana bazėlėka so XVI o. Panuos Marėjės skolptūra ī dėdlis katalėku pėlėgrėmu cėntros. Miestė vēk šmuots Gvadalacharas onėversėtetu fakoltetu.
Kateguorėjė:Meksėkas miestā
Šakienā
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, šalėp kele KK193.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 72 žmuonis.
Paežerē (Lavuorėškės)
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Lavuorėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Čobelė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Paežerē (Lavuorėškės)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Čobelė
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Gėrkontā (Kalvarėjė)
Gėrkontā - gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Akmenīnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 85 žmuonis.
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Domblė (Vėlnios)
Domblė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Pagaujienā
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Domblė (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pagaujienā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 35 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Golbėnė
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1928 m.
Juokūbėškė
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Gardama seniūnėjuo. Anuo gīven 36 žmuonis.
Golbėnė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Juokūbėškė
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Koprē (Ruokėškis)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniu.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Daržėninkā (Vėlkavėškis)
Daržėninkā - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Klausotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 258 žmuonis.
Algėrds Botkevėčios
Algėrds Botkevėčios (Algirdas Butkevičius, g. 1958 m. lapkristė 19 d. Paežeriūs) - Lietovuos puolitėks, Seima narīs nu 1996 m. (iskaitont 2012-2016 m.), bovės fėnansu, sosėsėikėma ministros, LR ministros pėrmėninks. Ligė 2017 m. prigolė Lietovuos suocēldemuokratu partėjē, bova anuos līderis.
Kateguorėjė:2012-2016 m. Lietovuos Seima narē Kateguorėjė:2016-2020 m. Lietovuos Seima narē Kateguorėjė:Lietovuos ministrā pėrmėninkā
Ševelėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Salaspėlis
Salaspėlės  – Latvėjės miests. Salaspėlis īr Vėdžemės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 17 621 (2016 m.)
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1993 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Naraukelis
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Šėlavuota seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Koršiu Nerėjė
thumb|250px|Koršiu Nerėjės kuopas
Koršiu Nerėjė (liet. Kuršių nerijà, ) īr posēsalis so smiele kuopuoms, skėriontis Koršiu marės nu Baltėjės jūras.
Koršiu Nerėjė padalinta ė dvė dalės: pėitūs - Rosėjė, šiaurie - Lietova.
Kateguorėjė:Lietovuos geuograpėjė Kateguorėjė:Rosėjės geuograpėjė
Mėilēškompis
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Šėlavuota seniūnėjuo.
Uorelėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Mėilēškompis
Istuorėjė
1744 metās ėškėrsta mėška vėituo ėšbūdavuots dvars. Lėgė XX omžiaus 7-uojė dešīmtmete suoduo liōb būt 26 suodnas. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 85 žmuonis.
Šaltenē
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Uorelėškė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Bandzėnā I
Bandzėnā I - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 4 prietelē.
Tėnžė
Tėnžė ī tuokė opės vakarū Žemaitėjuo, Kretingas rajuonė; Akmenuos (Dongės) dešėnė šmuota intaks. Prasided Tėnžė 3 km i pėitus nug Darbienu, šalėmās Pasertopė suodas. Tek ont pėitū posės par līgomas. Sotek so Akmena lėkus 27 km nug anuos žioutiū, 4 km i pėitus nug Kretingas.
Tėnžės slienis daug kamė sopelkiejė̄s ī, vėinuo vėituo palėkus pelkė. Prī opėis stuov Darbienā ė Prīšmontē.
Rasietās, Tėnžės vards parēn nug žuodė težtė. kairėje|miniatiūra|250x250px|Tėnžė prī [[Prīšmontē|Prīšmontiu]]
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Arvīds Anošauskis
Arvīds Anošauskis (, g. 1963 m. siejės 29 d. Vėlniou) īr Lietovuos puolėtėks, istuorėks, poblėcėsts, 2008-2012 m., 2012-2016 m., 2016-2020 m., 2020-2024 m. Lietovuos Seima narīs, krašta keravuojėma ministros. Tėr teruora, genuocėda istuorėjė. Skelb straipsnius moksla lēdėniūs ė poblėkacėjės Lietovuos ė ožrobežė spauduo.
Kateguorėjė:2008-2012 m. Lietovuos Seima narē Kateguorėjė:2012-2016 m. Lietovuos Seima narē Kateguorėjė:2016-2020 m. Lietovuos Seima narē Kateguorėjė:2020-2024 m. Lietovuos Seima narē Kateguorėjė:Lietovuos istuorėkā
Stasė Līgotātė–Bocevėčienė
Stasė Līgotātė–Bocevėčienė (1936 m. bėrželė 15 d.), Lėnkėmūs (Skouda raj.) ī puoetė.
Biuograpėjė
1955 m. bėngė Muosiedė vėdorėnė muokīkla, muokītuojava, dėrba rajuona laikraštie („Mūsų žodis“), vieliau respublikiniūs žornalūs. 1963 m. Vėlniaus onėversėtetė bėngė lituanistėnės stodėjės.
Bibliuograpėjė
Žiburys tamsoj žibėjo, 1975 m.
Lengva saulė migloj, 1979 m.
Medis raudonom uogom, 1983 m.
Danguje kaštonas žydi, 1985 m.
Rožė viduržiemio naktį, 1991 m.
Vakaro nendrė, 1996 m.
Amžinas esi, kol gyveni, 2006 m.
Apduovėnojėmā
1986 m. - S. Nėrėis premėjė.
Kateguorėjė:Lietovuos rašītuojē Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis
Padvaris
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Stėrbėškė (Kviedarna)
Stėrbėškė - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, ož 8 km i pėitvakariū šmuota nū Kviedarnas miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Joudopienā
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Imbarės seniūnėjuo.
Rītū šmuoto pratek opės Joudopės, pėitvakariū šmuotė īr Joudopienū mėšks. Miestalie īr pašts (LT-97032).
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 342 žmuonis.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Varielka
Varielka (arielka, šnapsos, šnapšė) ī tuokis macnos, paprastā baspalvis alkaguolėnis gierals, katros sosidara ėš distėliavėma būdo ėšvarīta etanuolė. Varielka tonkiausē ėšdėrbama ėš bolbiu, grūdū. Tas īr tradėcėnis Rītū ė Šiaurėis Euruopas alkaguolėnis gierals.
Kateguorėjė:Alkoholėnē gėrėmā
Laukstienā (Šėlotė)
Laukstienā - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Gardama seniūnėjuo. Anuo gīven 49 žmuonis.
Saulios Plėnkos
Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Laukstienā (Šėlotė)
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Vītauts Brėncios
Biuograpėjė
Bėngė Muosiedė vėdorėnė muokīkla, Belomorska teknėnė jūreivīstės muokīkla. Maskvuos liaudies mena universitetė muokies puotėgrapoutė, neakėvaizdē bėngė M. Gorkė literatūras instituta. Dėrba Klaipiedas laivīnė.
Bibliuograpėjė
Sugrįžimų šviesa, eilieraštē, 1976 m.
Gėlių lietus, eilieraštē, 1980 m.
Žemė jūros taurėj, eilieraštē, 1984 m.
Yra likimo bangos, eilieraštē, 1987 m.
Jūra – mūsų duona, apībraižas, 1987 m.
Po klajonių ženklu, eilieraštē, 1994 m.
Banginukas žemę suka, eiliouta pasaka, 1994 m.
Apduovėnuojėmā
1980 m. Žvejū premėjė ož marėnėstėnius kūrėnius. 1987 m. žornala „Pergalė“ premėjė ož geriausė publicėstika.
1988 m. Žvejū premėjė ož kninga „Jūra - mūsų duona“.
1995 m. Ėivuos Sėmuonātītės literatūrėnė premėjė ož poezėjės kninga „Po klajonių ženklu“.
Kateguorėjė:Lietovuos rašītuojē
Dvālėnē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 39 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Masačusetsa technuoluogėjės instėtots
Masačusetsa technuoluogėjės instėtots (, MIT) - prėvatos onėversėtets Masačusetsa valstėjuo, JAV. MIT 1861 m. ėkūrė William Barton Rogers.
Instėtota prezidėntā
Kateguorėjė:JAV universitetā
Pamėškē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Lavuorėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 58 žmuonis.
Mindaugs Bastīs
Mėndaugs Bastīs (, g. 1965 m. sausė 29 d. Šakiū rajuonė) īr Lietovuos puolitėks 2012-2016 m. Lietovuos Seima narīs, vagol pruofesėjės zuouoluogs. Kėlėma nū Šakiū. Prigolė LSDP partėjē.
Pamėškē
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Akmenīnā
- gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Akmenīnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 250 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Degātiu seniūnėjė
Degātiu seniūnėjė - Telšiū rajuona cėntrė esontė seniūnėjė; admėnėstracėjės cėntrs – Degātē.
Nūruodas
kateguorėjė:Telšiū rajuona seniūnėjės
Salacgrīva
Salacgrīva  – Latvėjės miests. Salacgrīva īr Vėdžemės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 3010 (2016 m.)
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1928 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Andrėškē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Klausotiū seniūnėjuo. Miestalie īr pašts, anuo kuods - LT-70073.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 204 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Berželė
Berželė īr kaims šiaurėnie Kiedainiu rajuona posie, 3 km i pėitvakarios nu Sorvėlėškė miestalė. Anuo gīven 53 prietelē. Šalep kaima ēn kel's KK195 „Kiedainē–Krekenava–Paneviežīs“, tepuogi īr žvīrkelis i Šlapaberžė. Par kaima tek Krousta opalioks (Neviežė ėntaks), a pri vakarėnė robežė donksa Kalnaberžės medė.
Istuorėjė
Berželė raštūs mėnavuojama nu 1572 metu. Kaima pavadėnėms kėla nu senuobė aplėnkō augosiu dėdliū beržīnu. Tamė kraštė palėka nemažā vėitū pavadėnėmu, so dalėm berž- (Kalnaberžė, Šlapaberžė, Beržā, Paberžė).
2011 m. lėipas 27 d. kaima nuniuokuojė magītings viesols.
Kateguorėjė:Kiedainiu rajuona gīvenvėitės
Bandzėnā II
Bandzėnā II - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 14 prieteliu.
Šėlgalėškē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Pajorgeliuonīs
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 12 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Kuombėnatuorėka
Kuombėnatuorėka - matematėkas šaka nagrėnienuontė tam tėkruos bėngtėnes aibės alemėntu sosėjongėmu (kuombėnacėju), tenkėnontiu tam tėkros kriterėjos, sodarīma princėpos ė ton sosėjongėmu skaitliaus radėmo metuodos.
Pavīzdīs
Kuombėnatuorėka sprend ė luošėma ožduotės. Pavīzdiou, Keno loto 20 skaitliu ėš 60-ties galėm ėšsėrīnkt
Šansos atspiet 10 skaitliu īr 1 ėš 408 073,5.
Kateguorėjė:Matematėka
Naujasės Skrīnopis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Oršolīns
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, ož 3 km i pėitvakariū šmuota nū Kviedarnas miestalė.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
1410
Smertės
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Beržėninkā (Vėlnios)
Beržėninkā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Lavuorėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Rōžė
Rōžė īr opalis vakarū Žemaitėjuo, pajūrie. Prasided ons Klaipiedas rajuonė, šalėmās Lonkotiu suodas, i šiaurės vakarus nug Kretingalės. Tek Rōžė ont šiaurės vakarū par Kretingas rajuona, vuo paskom par Palonga. Itek i Baltėjės jūra i pėitus nug Naglė kalna. Ciela Rōžės vaga ėštėisinta ī.
Tora kairė šmuota intaka Žiuogopi.
Vards Rōžė vuo Rōužė rasientās parēn nug žuodiu rōžītėis, rōžos, tepuogė rėnžtėis ė tikriausē rēšk opėis tėisoma, ėšsitėisėma.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Pakalnėškē I (Kelmė)
Pakolnėškē I - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Līdalės
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Gardama seniūnėjuo. Anuo gīven 7 žmuonis.
Hostinger
Hostinger International Ltd. - patīms darboutuojāms prėgolontė interneta paslaugu bėnduovė. Hostinger ožsėjem tėnklopiu tepėnėma ė duomenu regėstavėma paslauguom. Hostinger tor doumanu cėntrūs keliuos svieta valstībies, tamė terpie ė Lietovuo.
Līdalės
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Hostinger
Istuorėjė
Bėndruovė ėkorta 2004 m. Kaunė. 2007 m. bova ėkorts bėndruovės skīrios 000Webhost. 2008 m. bova ėkorts skīrios Hosting24, katras tor doumanū cėntros JAV ė JK.
Kateguorėjė:bėndruovės
Kalvaičē
Kalvaičē - rītėnė Pagiegiū savaivaldībies dālī asonť gėvenveiti. Kalvaičē īr ōž maždoug 2,9 km ė šeuris rītos no Vėlkīškiū miestā.
Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Krapėškis
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Kelamė̄jė metā, katrėi prasėded ketvergė
Kateguorėjė:Kalėnduorios
Bendē
Bendē - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 28 prietelē.
Krapėškis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniu.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Sabilė
Sabilė  – Latvėjės miests. Gīventuoju sk. 1642 (2016 m.)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Žvainē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Imbarės seniūnėjuo, ož 1 km ī pėitvakarios nu Salontū.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 240 žmuoniū.
Cėbavs
- gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Akmenīnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 44 žmuonis.
Dvīlėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Šėlas
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Žīnē (Vėlkavėškis)
Žīnē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Klausotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 128 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Paskrīnupīs
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Šėlavuota seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Guojos (Kiedainē)
Goujos - Kiedainiū rajuonė, Sorvėlėškē seniūnėjė, šalep Neviežia opes esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 5 prietelē.
Palīšopis
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
1795
1795
Smertis
Kateguorėjė:Metā
Barzūnā
Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Hallingdølen
Halingdiuolen (Hallingdølen) - regijuonėnis Nuorvegėjės regijuona Halingdalė gazieta. Ana pradieta lēstė 1936 m. Uolė miestalie Nuorvegėjuo. Nu 1995 m. palėka bolvarėnio.
Prigavėmā
2014 m. gazieta gava metu Euruopas vėitėnės gazietas nuominacėjė.
Darbs
Darbs īr tuokis žmuogaus veikėms so tikslo, anam nauduonont kūna ė pruota galės, ka būtom sokortė kuokėi dāktā aba mīslės, ėš katrūm būtom nauda patiam žmuogou aba kėtėm žmuonėm (vėsoumenē). Darbs skėrstuoms i fėzėni (moskolu galiu nauduojėma) ė pruotini (pruota galiu nauduojėma).
Hallingdølen
Prigavėmā
Kateguorėjė:laikraštē
Pašėlėškē
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Bėldē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Lavuorėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 49 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pavadē
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Bodrē (Šėlalė)
Bodrē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, ož 1 km i šiaurės šmuota nū Pajūrale miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 30 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Grētiūnėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Vartūlėškē
Vartōlėškē - rītėnė Pagiegiū savaivaldībies dālī asonť gėvenveiti. Vartōlėškē īr ōž maždoug 2,3 km ė šeuri no Vėlkīškiū miestā.
Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Boitkėškē
Boitkėškē - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 15 prieteliu.
Kalnienā (Kalvarėjė)
Kalnienā - gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Akmenīnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Lituanica
thumb|S. Darius ė S. Girėnas (1933 m.) Lituanica - lietoviu Stepuona Dariaus ė Stase Gėriena valduoms eksperėmentėnis liektovs, 1933 m. siekmingā parskrėdis Atlanta ondėnīna ė nuognē kėistā sodožės, lėgė galotėne tėksla (Kauna) balėkos mažiau kāp dėšėmtā dalē kele. Ton īr vėins glabniausiu notėkėmu XX a. Lietovuos istuorėjuo.
Maršrots
Vėsa trasa bova soskėrstīta i tris etapos: Niojuorks-Niufaundlands – 2129,8 km, Atlanta ondėnīns – 3513,2 km, Airėjė-Kauns – 1543 km (krūvuo 7186 km). Pėrmos do etapos anie laikė sonkēs ė pavuojingās, treti – liousā parskrendamo.
Kateguorėjė:Lietovuos istuorėjė
Mia Khalifa
Gīvenėms
Gėmė Lėbanė, bat 2000, aba 2001 m. ėšėbiega krūvuo so šėima i JAV.
Kateguorėjė:JAV žmuonis
Rūjīna
Rūjīna (et. – Ruhja) – Latvėjės miests. Rūjīna īr Vėdžemės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 3088 (2016 m.)
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1920 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Kraštā (Vuobelē)
Kraštā - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniu.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Močienā
Močėnā - Kiedainiū rajuonė, Sorvėlėškē seniūnėjė esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 5 prietelē.
Leliūnā (Kretinga)
Leliūnā - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Imbarės seniūnėjuo, ož 5 km i šiaurės vakarū šmuota nū Salontū miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 141 žmuogos.
Lēpaluotā (Kalvarėjė)
Lēpaluotā - gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Akmenīnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 35 žmuonis.
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Degātē
Degātē īr gīvenvėitė Telšiū rajuonė, 3 km i rītus nū Telšiū. Seniūnėjės cėntros. Degātiūs gīven 778 žmuonės. Īr pašts, koltūras nomā, bibliuotėka, parks, kuoplītalė (nūnā bažninčė).
thumb|left|250px|Degātiu ožrašos žemaitėškā
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Priekolė (Latvėjė)
Priekolė  – Latvėjės miests. Gīventuoju sk. 2167 (2016 m.)
Vilgšnībė
thumb|250px|Vilgšna ont vuoratėnklė
Priekolė (Latvėjė)
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1928 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Vilgšnībė
Vilgšnībė (da driegnoms, driegmie, vilgšna) īr ondenė bovėms bikor mažuo kėikīstuo.
Vilgšnībė īr tonkiausē nenuorams dalīks jiedie, medėinuo, nes kāp būn perdaug vilgšnībės tāp spierē gausėnas mėkruobā, daikts jiem spieriau mūsuotė, pūtė.
Kateguorėjė:Ondou
Švilpėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Boišē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, ož 10 km i pėitvakariū šmuota nū Kviedarnas miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 12 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Jūzos Miltėnis
thumb|right|Jūza Miltėnė skolptūra Jūzos Miltėnis (1907 m. siejės 3 d. Akmenie – 1994 m. lėipas 13 d. Panevėžie) bova Lietovuos tētra režėsierios, aktuorios. Paneviežė dramas tētra ikūries.
Nūruodas
Miltinis Miltinis, Juozas Miltinis, Juozas
Bokėškės (Lavuorėškės)
Bokėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Lavuorėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 27 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Nuorvegėjės jūra
thumb|right|Nuorvegėjės jūra šalėp Nuorvegėjės krantu
Kateguorėjė:Jūras
Augalā (Dėdvīžē)
Augalā - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Klausotiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 451 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Mažrėmaitē
Mažrėmaičē - rītėniam Pagiegiū savaivaldībies šmuotė asontė gīvenveiti. Mažrėmaičē īr ōž maždaug 0,8 km i šeuri nū Vėlkīškiū miestā.
Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Jokūbėškės (Vėlnios)
Jokūbėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ožlaukė
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Gardama seniūnėjuo. Anuo gīven 47 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Ožmiestis (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Palōmpē
Palōmpē - rītėnė Pagiegiū savaivaldībies dālī asonť gėvenveiti. Palōmpē īr ōž maždoug 12 km ė šeuris rītos no Pagiegiū miestā.
Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Valds Adamkos
thumb|right|256px|Valds Adamkos Valds Adamkos (, gėmė 1926 m. lapkristė 3 dėina Kaunė) - puolitėks, aplėnkuosergėninks, Lietovuos Respoblėkas prezidėnts.
Biuograpėjė
Gėmė tarnautuoju šeimuo. Tievs bova naprogolnoma kuovū nepriklausomībes kovu savanuoris. Ans bova vėins pėrmūjū Lietovuos vainuos avijacėjes muokīklas vaduovu. Vieliau dėrba Kauna gelžkelė stuotėis policėjės vėršėninko. Muotėna dėrba sosėsėikėma ministerėjuo.
Prasėdiejos vainā dalīvava rezistencėnie vēkluo, 1944 metū lėipas mienėsie so tievās pasitraukė ė Vuokītėjė.
Vuokītėjuo Adamkos bėngė lietoviu gimnazėjė. Stodėjava Miunchena universitetė gomtuos muokslu fakultetė.
1949 metās atvīka i JAV. Dėrba darbėninko automuobiliu daliū dėrbīkluo Čėkaguo. Vieliau braižītuojo vėinuo inžinerėjės firmuo. 1960 metās bėngė Ilinuojaus tecknoluogėju instituta. Igėjė statību inžinėriaus specēlībė.
Aštonta dešėmtmetė pradiuo pakvėists dėrbtė i korama JAV aplinkuos apsauguos federalėnrs valdiuos institucėjė - Aplinkuos apsauguos agentūra. Vaduovava aplinkuos apsauguos muokslėniu tīrėmu cėntrou. Vieliau bova paskėrts pėnktuojė regijuona Aplinkuos apsauguos agentūras administratuoriaus pavadoutojo. 1981 metās palėka šiuo regijuona Aplinkuos apsauguos agentūras administratuorio.
1993 metās bova kandidato i Lietovuos prezidėntus Stasė Luozuoraitė rinkėmu kampanėjes vaduovs. 1996 metās aktīvē dalīvava Lietovuos Seima rinkėmu kampanėjuo, telkdams nousaikiasės vėdorė puolitėnes jiegas.
1998 metās ėšrenkams Lietovuos prezidėnto. Parēgas pradiejė ēt 1998 metū vasarė 26 dėina.
2004 metās bėrželė mienėsie apėntās ėšrenkams prezidėnto. Kadencėjė bėngė 2009 m. lėipas 12 d.
Suodalė III
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Pruohėbėcėjė
Sausos ėstatīms svieta valstībies
XX o. pėrmam šmuotė:
Suodalė III
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Pruohėbėcėjė
Sausos ėstatīms svieta valstībies
Kateguorėjė:Istuorėjė
Gedē
Gedē - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 86 prietelē.
Pakiaulėškis
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Šėlavuota seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 28 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Sartopis
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Laukai ir jausmai
Laukai ir jausmai
Pavīdonīs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 57 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Šuokis
Šuokis (da sīkēs toncios) ī tuokis tamtīčis kostiejėms, tonkiausē palē kuokė mozėka. Šuokis ī dėdlē sens mens, katros atēn nug patiuos žėluosės žmuonėjės senuobės. Dėdlē ėlga čiesi šuokis liuob būs kuokės apeiguos dalės, tūdie žmuonis šuoks tonkiausē par veselė, metu švėntės. Seniau lietovē liuob šuoks ė par pagraba.
Degotgėris
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, ož 5 km i vakarū šmuota nū Pajūrale miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 12 žmuoniū.
Šuokis
Šuokis ī ritmėšks kostiejėms keliū vuo daugėlė žmuoniū (nuor daba šuok i pu vėina). Patsā paprastausis ė senuobėškiausis šuokis ī ējėms dainiojuont rato. Mondresni šuokē parsipėn so žaidėmo. Šuokiejē šuokdami ēn, šuokėnie, prītopa, pasilėnka, strīksa ė kėtap vėiniuodā kostėn ronkas, kuojės, galva, kūna.
Degotgėris
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Rūdėškės (Šėlavuots)
Rūdėškės - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Šėlavuota seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Laukai ir jausmai
Laukai ir jausmai – Edvarda Rodė eilėraštiu kninga, išlēsta „Litera“ leidkluo (Radviliškie), 2008 metās. Eilės bėndro tarmė užjrm 125 poslapius, žemaitiu – 86, iš vėsa 220 poslapiu.