cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Audiejā
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Duomėikavuos seniūnėjuo.
Jėizna seniūnėjė
Kėtas suodnas
<div class="references-small" stīle="-moz-column-count:4; column-count:2;">
Audiejā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Jėizna seniūnėjė
Nūruodas
Kateguorėjė:Prėinū rajuona seniūnėjės
Audiejā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Paberžė (Trakā)
Paberžė - gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Ēvenē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 30 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Kepaloškalnis
thumb|250px
Kepaloškalnis aba Pėlės ī pėliekalnis Žemaitėjuo, Šėlalės rajuonė, šalėp Kaltėnienu miestalė, Pėlėis suoduo. Senuobies gadīnie tasā pėliekalnis bova vėins ėš dėdliausiu žemaitiu vainas prīš vuokītius cėntrū.
Kepaloškalnis stuov aukštomas pašmuotie, kīšolie terp dvījū doubiū. Kalna šlātā statuoki, lėg 20 m aukštoma. Senuobie i rinki nug kalna iejė šmuots ravū (gīnības griuoviū).
Kepaloškalnė pakalnie stuovi 1990 m. pabūdavuots medėnis paminklos Vītautou Dėdliajam ėr anou pergalē Žalgėrė kuovie prisimintė. Ont kalna padėrbts kūlė alks, prī katruo mėnavuojamas švėntės, būn ėškeltas vielevas.
Kateguorėjė:Žemaitėjės pėlēkalnē Kateguorėjė:Šėlalės rajuons
Barstītalē
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Barstītiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 32 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Aštrakolnis
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Pabėjuotē
Istuorėjė
TSRS uokopacėjės gadīnie suoduo ėšbūdavuotas pijuonieriū ė muokslėiviū vasaras stuovīklas. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 22 žmuonis.
Aštrakolnis
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Pabėjuotē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Vėištuovienā
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Nausuodnė seniūnėjuo. Pratek Vėištuovė.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Geldienā
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Barstītiū seniūnėjuo.
Predorė
Predorė īr miestalis pėitū Italėjuo, Luombardėjuo, Bergamo provincėjuo. Onsā īr isėkūrės 189 m aukštomė vėrš jūras līgė.
Geldienā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 37 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Predorė
Kateguorėjė:Italėjės miestā
Rekšē
Rekšē - Kiedainiu rajuonė, Truskavas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Kompē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Duomėikavuos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Škėlėitā
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Dživans Gasparjans
thumb|250px
Stambols
Stambols (, ėlga čiesa vadėnuos Kuonstantėnuopuolio) īr dėdliausis Torkėjės miests, esontis šiaurės vakarėnie šalėis dalie. Geuograpėškā prėskėrams Euruopā, bat šmuots anuo Azėjuo īr.
Dživans Gasparjans
Ons pagelbiejė žīmiausėm fėlmu kuompozėtuoriam īrašītė duduka mozėkas pragruojėmūs. Gasparjans, pavīzdiō, prisidiejė pri fėlma „Gladiatorios“ mozėkas kūrėma.
Stambols
Kateguorėjė:Torkėjės miestā
Dživans Gasparjans
Kateguorėjė:Mozėkontā
Huonkuongs
thumb|left|upright Huonkuonga specēlos admėnėstracėnis regiuons (kėtēp: Siangangs - "Kvapnos uosts"; kėn. 香港 : Xiānggǎng) – vėina ėš dvījū Kėnėjės Liaudėis Respoblėkas specēliu admėnėstracėniu terėtuorėju. 1842-1997 m. bova Jongtėnės Karalīstės kuoluonėjė.
Admėnėstracėnis soskirstīms
Huonkuongs admėnėstracėškā soskėrstīts i 18 rajuonu:
Kateguorėjė:Kėnėjės Liaudėis Respoblėkas miestā
Līverē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Duovėlū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 37 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Naujuosės Ūtas seniūnėjė
Naujuosės Ūtas seniūnėjė īr Prėinu rajuona vakarūs, cėntros – Naujuojė Ūta.
Kėtas suodnas
<div class="references-small" stīle="-moz-column-count:4; column-count:2;">
Nūruodas
Kateguorėjė:Prėinū rajuona seniūnėjės
Jasā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Godalē (Skouds)
Godalē - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Barstītiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 25 žmuonis. Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
1932
1932 - kalāmieji metā, katrie prasided pėnktadienī. Tāp pat:
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Džakarta
Džakarta (ankstiau vadėnta Batavėjė) īr Induonezėjės suostėnė ė dėdliausės miests, Javas saluos šiaurės rītū pakrontie.
Kateguorėjė:Induonezėjės miestā Kateguorėjė:Suostėnės
Alonts
Alon­ts īr opės Žemaitėjuo, Plongės ė Kretīngas rajuonūs; Mėnėjės kairīsā ėntaks.
Krasnapuolis
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 48 žmuonis.
Alonts
Prī Alonta ī tuokės suodas: Anožē, Līgnogarėškē, Gaudotē, Lobē, Kalnėškē, Vielātē, Gintarā, Kartena.
Mietra
thumb|250px|Mietra
Mietra aba mieta tas ī tuokis gerā kvepons žuolīns, muokslėškā prigolons nuotrelėniu augalū (Lamiaceae) šeimā.
Tas būn daugiametė aba vėinmetė žuolie so minkštās, plaukoutās lapalēs, katrėi ont stombrė stuov vėins prīš kėta. Žėidā maži.
Mietras būn laukėnės ėr aug ont ežerū, opiu krontū, liūnūs, prī medės opaliu, šalteniu. Ale žmuonis kėtas mietru rūšis augėn žuolėninkus, šalėp nomū (šaltmietrės, pėpėrmietrės).
Ėš mietru žmuonis taisa gardė, so smuoko erbata. Ana macīj kap soprastie virškėnėms, dora dėiglē, pota vėdorius, tepuogė ana paded ožmigtė, spakajėn. Diel smuoka mietru ded i vairius jiedius.
Kateguorėjė:Žuolīnā Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Alonts
Vards Alonts ī kėlėma nug žuodė "alietė" (kas rēšk "tekietė, varvietė").
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Krasnapuolis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Joudėikē (Plongė)
Joudėikē īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Nausuodnė seniūnėjuo. Anuo gīven 115 gīventuojū.
Pagelovis
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Joudėikē (Plongė)
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Pagelovis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Vītienu suoda
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Duomėikavuos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Brožā (Zarasā)
Brožā - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Longelē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Šnaukštā
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Duovėlū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 48 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Tīmuots
thumb|200px|Tīmuotā
Tīmuots ī tuokė pėivu žuolie, muokslėškā katra prigol varpėniu augalū (Poaceae) šeimā.
Ožaug ons lėg 1,5 m augštoma, tora ėšėlgus lapus. Žėids tuokė šeriouta varpalė ī. Aug ganīklūs, pėivus, prī opiu. Tīmuots nuognē gers šierals gīvuoliam ī, anou tonkē augėn krūvuo so duobėlās.
Kateguorėjė:Žuolės Kateguorėjė:Vėinskiltē augalā
Padvarninkā (Kiedainē)
Padvarninkā - Kiedainiu rajuonė, Truskavas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Končātē (Skouds)
Kančātē - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Barstītiū seniūnėjuo.
Gabrėjėlios Londsbergis
thumb|right|290px|Gabrėjėlios Londsbergis
Končātē (Skouds)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Gabrėjėlios Londsbergis
Londsbergis, Gabrėjėlios (g. 1982 m. sausė 7 d., Vėlniou) ī Lietovuos puolėtėks, nug 2014 m. ėšrinkts i Euruopas Sājongas parlamėnta, atstovaun Lietovā.
Končātē (Skouds)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Gabrėjėlios Londsbergis
TS-LKD narīs, 2015 m. ėšrinkts anuos pėrmėninko.
Asmenėnis gīvenėms
Īr žanouts, tora 4 vākus.
1960
1960 - kalāmieji metā, katrie prasided pėnktadienī. Tāp pat:
Gabrėjėlios Londsbergis
Asmenėnis gīvenėms
Kateguorėjė:Lietovuos puolitėkā
1960
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Žaliuojė Ėškīšolė Respoblėka
Žaliuojė Ėškīšolė Respoblėka ī valstībė Vakarū Afrėkuo. Apjėm salīna Atlanta ondėnīnė.
Istuorėjė
Nūg 1495 m. lėgė 1975 m. bova Puortogalėjės kuoluonėjė.
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Marciūnėškės
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Negrā
thumb|250px|Muotrėška ėš [[Anguolas]] thumb|250px|Muotrėška ėš [[Meksėka|Meksėkas]]
Negrā īr vėina ėš 3 glavnūju žmuoniū rasiu. Būdėnga tomsi (jouda) kūna spalva, joudė garbėnioutė plaukā. Īr kėlėma ėš Afrėkas, tepuogė Pėitū ė Pėitrītiu Azėjės, Australėjės (anuos negrā vadėnami abuoregenās). Kuolonėzacėjės čieso paplėta pu Karėbus, Brazilėjė, JAV, a šiuo gadīnē - ė pu Euruopa.
Adėncava
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Negrā
Kateguorėjė:Žmuonis
Adėncava
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Pakounė seniūnėjė
Pakounė seniūnėjė īr Prėinu rajuona šiaurie, cėntros – Pakounis.
Kėtas suodnas
<div class="references-small" stīle="-moz-column-count:4; column-count:2;">
Miekla (Kauns)
Miekla - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vandiuogaluos seniūnėjuo.
Borisas Melnikas
Borisas Melnikas (g. 1950 m. spalė 5 d. Vėlniou) - Lietovuos akuonuomėsts, inžinierios būdavuotuos, habėlėtuos suocēlėniū muokslū daktars.
Miekla (Kauns)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Borisas Melnikas
Muokslėnė vėikla
Muoksla darbū glabnuosės krīpties: terptautėnė akuonuomėka ė vadība, vėišuojė ė versla vadība, ėnuovacėjės, rėnkuodara, gluobalėzacėjė, suocēlėnės ė akuonuomėnės transpuormacėjės, koltūras ė mena raida. Īr paskelbės daugiau kāp 400 muoksla straipsniu, 30 knīngu.
Kuoluopuovka
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Karačis
Karačis  – miests pėitū Sinda pruovincėjuo Pakėstanė, dėdliausės šalėis miests. 14,91 mln. gīvėntuoju (2017 metā). Karačis īr pri Arabėjės jūras, šiaurės vakarėniam Inda opės deltuos šmuotė. Tatā īr transpuorta, pėnansu, versla ė gamības cėntros, torons daug prīmiestiu.
Kateguorėjė:Pakėstana miestā
Druobā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Pėktagalės
Pėktagalės - Kiedainiu rajuonė, Truskavas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven do prietelē.
1988
1988 - kalāmieji metā, katrie prasided pėnktadienī. Tāp pat:
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Laumes (Skouds)
Laumes - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Barstītiū seniūnėjuo.
Paraudē (Bobē)
Paraudē - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Laumes (Skouds)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 71 žmuogos.
Paraudē (Bobē)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Laumes (Skouds)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Maskvītes
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 17 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Galtē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Duovėlū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 37 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Saulios Gegėickos
Saulius Gegieckas (g. 1965 m. vasarė 21 d. Nuorēkuoniūs, Pakroujė rajuonė) akuonuomėsts, vadībėninks, puolėtėnės ė vėsoumenėnis vėikies.
Biuograpėjė
1983 m. bėngė Pakruojė 2-a vėdorėne muokīkla. 1988 m. bėngė Lietovuos žemės ūke akademėjės Akanuomėkas fakolteta, akuonuomėkas uorganėzatuorios.
Baublē
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Saulios Gegėickos
Biuograpėjė
1988–1991 m. Dvarėškiū Žemės ūke bendruovės vīr. akuonuomėstos, 1991–1995 m. Pakruojė rajuona savivaldībės Kuontruolės tarnības vaduovs, 1995–2000 m. LŽŪB Pakruojė skīriaus vīr. fėnansėninks, 2000–2004 m. UAB „Pakruojo šiluma“ dėrektuorios. 2004–2007 m., 2007–2011 m. ė nū 2011 m. Pakruojė rajuona savivaldībės mers.
1990 m. LDDP narīs, nū 2001 m. LSDP Pakruojė rajuona skīriaus narīs, 2005 m. skīriaus pėrmėninks.
Pakruojė Rotary kloba narīs, Lietovā pagražėnt draugėjės narīs. Žmuona Sandra, vākā: Deividas, Donata.
Ondrėjanava
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Gondinga
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Nausuodnė seniūnėjuo. Anuo gīven 28 gīventuojē. Kaims īr isikūris pri Minėjės ė Babronga sontakuos.
Istuorėjė
Gondinga mėnavuojama nū vėdoromžiu kāp Ceklė žemės gīvenvėitė.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Muockātē (Skouds)
Muockātē - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Barstītiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 34 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Galolaukė
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vandiuogaluos seniūnėjuo.
Baltė̄jė
thumb|150px|Muotrėška ėš [[Lietova|Lietovuos]] thumb|150px|Muotrėška ėš [[Rosėjė|Rosėjės]] thumb|150px|Vīrs ėš [[Onglėjė|Onglėjės]]
Galolaukė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Baltė̄jė
Baltė̄jė īr vėina ėš 3 glauniausiu žmuoniū rasiu. Būdinga švėisė („balta“) kūna barva, tėisi plaukā (nu gelsvū, rīžū, lėg joudū). Īr kėlėma ėš Euruopas, Artėmūju Rītū, Indėjės. Kuoluonėzacėjės čieso paplėta pu Amerėka, Australėjė, Pėitū Afrėka, Okeanėjė.
Kateguorėjė:Žmuogos
Macenē
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Vincentas Baranauskas
Vincentas Baranauskas (g. 1925 m. lėipas 19 d. Dėngėšiūs, Kruokialauke valstios) - Lietovuos akuonuomėsts, habėlėtouts muokslū daktars.
Bėbliuograpėjė
Kateguorėjė:Akuonuomėstā
Agnis
Agnis ī senuobės indu (arėju) dievs, platē mėnavuojams „Rigvėduo“. Anou vards paprstiausē znuočīj „ognės“ (tėktās vīr. g.). Rokounama, ka ons vėsap švėita, spindi, ka ons ī ne tėktās degonti pečiaus, apieru lauža ognės, ale tepuogė ons īr ė saulie, ondenie, vėdor žmuogaus. Da rokounama, ka ons Dieva sūnos ī. Ons teriuon žmogaus naprietlius, doud žmogou stiprībės, anam ēn ėš paskuos, nūšvėita anuo mėslis. „Rigvėduo“ agnis da šaukiams kap sava kūna anūks, prigolnos kuožnam (dūšės) žalnieriou, opiū vāks, bodītuos.
Kateguorėjė:Viera
Dabėkėnė (opės)
Dabėkėnė īr opės Latvėjuo ė šiaurės Žemaitėjuo; Vėntas dešėnės posės intaks. Prasėded Latvėjuo, Okrū apīlėnkies. Tek pėitvakariu posie 5 km par Latvėjė, paskō par Lietova, Akmenės rajuona. Žemopie ī Dabėkėnės kraštuovaizdė draustėnis. Itek Vėntuō 229 km nu anas žiuotiū, Mažeikiu rajuona robežiō, i pėitrītius nug Palnuosu.
Ėntakā: Nīžova, Krūtės, Švėntopis, Pragalvīs (kairė̄jė), Drūktopis, Akmenopis (dešėnė̄jė).
Vaga padėrbta meliuoracėjės ravo. Vasaras sausmetēs sīkēs vėituom ėšsausie. Prī Alkėškiu ont Dabėkėnės padėrbts 124 ha Sablauskiū prūds.
Prī Dabėkėnės ī sekontės suodas ė miestalē: Pakalnėškē, Kēdā, Mentē, Alkėškē, Smėltėnė, Dabėkėnė, Akmenė, Dabėkėnelė.
Barbuorėškės (Trakā)
Barbuorėškės - gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Pruotiūnā (Kiedainē)
Proutiūnā - Kiedainiu rajuonė, Truskavas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Pašėrvis
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Padegėmė
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Barstītiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Konuotā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Jeronimas Grėska
Jeronimas Grėska (g. 1931 m. gegožė 9 d. Katienėškiūs) - Lietovuos akuonuomėsts, habėlėtouts muokslū daktars.
Bėbliuograpėjė
Kateguorėjė:Akuonuomėstā
Gedmėnū suoda
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Duovėlū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniū.
Bodrienā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Gedmėnū suoda
Istuorėjė
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Bodrienā
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Indienā
thumb|220px|Indienė so vāko ėš [[Perū]]
Indienā īr vėitėnē Amerėkas gīventuojē. Rasėškā prėklaus azėjėitiu rasē, bat nu anū skėrias tomsesne skūra, platesniem akėm, barzuos/oustu netoriejėmo. Daugoms indienu bova ėšnaikinta par Amerėkas kuolonezacėjė. Tepuogė daug anūm sosimaišė so baltāsēs ė palėka metėsu rasė.
Nuognē žīmės indienu tautas:
Kateguorėjė:Žmuogos
Dundolē (Zarasā)
Dundolē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 32 žmuonis.
Dīkīnė
thumb|250px|[[Sachara|Sacharas dīkīnė Lėbėjuo]] thumb|250px|Atakamas dīkīnė, Čilė Dīkīnė īr tuokis žemės pluots, katras gaun mizernā driegmies, mažiau kāp 250 mm par metus. Īr tuokis mėslījėms, ka dīkīnie tier mizernā gīvībės, bet pu prauda anūs gīvībė es, tėk īr pasėkavuojus. Daugoms gīviu kavuojas nu puokātė, ka ėštvertu dėdlė kātra.
2016
2016 - kalāmieji metā, katrie prasided pėnktadienī. Tāp pat:
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Ougīs
Ougīs īr opalis Žemaitėjuo, Telšiū, Akmenės ir Mažeikiu rajuonūs; kairė šmuota Vėntas ėntaks. Prasėded Lēlienu aplėnkuo, 4 km i rītus nug Trīškiu. Pradiuo srūn šiaurės rītū posie, līgē so Virvītė, vuo paskō pasėsok ont šiaurės ė šiaurės rītū ė partek par Porviu medė. Itek Vėntuō (233 km nug anas žiuotiū) šalep Ougėškiu suodas, 7 km nug Vėikšniu.
Ėntaks – Peštīs (Gēštīs; kairīsā).
Ougė vėdoropė ė žemopė vaga ī vingoriouta, ana prėgol Vėntas regėjuonėniō parkō ė palėk kāp kraštuovaizdė draustėnis.
Prī Ougė ī tuokės suodas: Gerībėškē, Kairėškē, Ramuoniškė.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Vilkduja
thumb|250px|„Vilkduja“ 2013 m.
„Vilkduja“ īr Lietovuos mozėkas kuolektīvs, katros bova ėkorts 1999 m. Anuo mozėka galam pavadintė kāp indostrėnis-fuolkluors, tomsos embėjėnts, naujuovėšks fuolkluors. Ton kuolektīva padėrba ėr idiem anon vėinintelis narīs īr Puovėls Vaitkevėčios „PoPo“ (anon kėto darbo Lauxna Lauksna, Oorchach).
Vards „Vilkduja“ radas nug vėinuo sakmie tāp ožvadinta žliejės čiesa. „Vilkdojuos“ kūrībuo sosėjong „šaltė“ alektruonėnē garsā, mozėkėnė alasa dalis ė nepaprastė, žavietėnė žuodē.
Diskā
Kateguorėjė:Mozėkas kuolektīvā
Ratlōnkstės
Ratlōnkstės - Kiedainiu rajuonė, Truskavas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Barėševa
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Matiokā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Žīdrūns Savėckis
thumb|200px|Žīdrūns Savėckis, 2007-10-07
Kateguorėjė:Lietovuos spuortėninkā
Nausuodnės (Plongė)
Nausuodnės īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Nausuodnė seniūnėjuo. Anuo gīven 36 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Romas Lazutka
Romas Lazutka (g. 1955 m. rogpjūtė 19 d.) - Lietovuos akuonuomėsts, habėlėtuos suocēlėniū muokslū daktars, pruofesuorios.
Kateguorėjė:Akuonuomėstā
Metėsā
Metėsā īr maišīta rasė, katra sodara indienu ė baltūju ainē. Skūras spalva gelsvā roda („bruonzėnė“), plaukā tomsūs, bangoutė, akīs siauresnės nego baltūju.
Tėrkšliū seniūnėjė
Tėrkšliū seniūnėjė īr Mažeikiu rajuona pėitėnė dalī. Cėntros īr Tėrkšlē.
Metėsā
Metėsā sodara daugoma Luotīnu Amerėkas šaliū gīventuoju. Tepuogi anū daug pėitū JAV. Da metėsu īr Fėlėpėnūs, Okeanėjuo, Pėitrītiu Azėjuo, kor anėi sosėdarė sosėmaišios euruopėitiūm ė vėitėniūm azėjėitiūm.
Kateguorėjė:Žmuogos
Pašvė̄nės
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 48 žmuonis.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Valerava
– gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vandiuogaluos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 148 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Melėsos
thumb|250px|Melėsos
Melėsos aba melėsa ī tuokis žuolīns, muokslėškā prigolons nuotrelėniu augalū (Lamiaceae) šeimā.
Tas žuolīns daugiametis ī, ožaug nug 30 lėg 120 cm. Stombris statmens, šakuots, apaugė̄s plaukelēs. Lapā tepuogė plaukouti ī. Žėidā smolki, soglė̄ pu 3-12. Ciels melėsa kēsos tora gardo smuoka.
Melėsa žmuonis augėn žuolėninkus, suodnūs, patsā aug pėivūs.
Melėsos liekvarsts ī nug šėrdėis lėgū, gerėn vėrškėnėma, vēka kap ospakajuoncos, vara prakaita. Ana galam teptė ont skūras ruonu. Tink bornā skalautė.
Kateguorėjė:Žuolīnā Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Vandiuogala
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vandiuogaluos seniūnėjuo, anuos centrs. Miestalie īr bažnītalė, pašts (LT-54073), bendroumenės centrs.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Brīlis
thumb|250px|Brīlis
Brīlis, brīlios, brīlīs īr lėngvos vasarėnis kapalėšios, padėrbts ėš papluotu šiaudū.
Vėsuo Lietovuo nug sena paplėtė̄s platēs brīlēs vīru makaulės aprieds, pėnams ėš kvėitiu aba (retiau) rogiu šiaudū, sīkēs ėš maudu aba ieglė šaknū. Brīlis so 10-20 cm platoma kraštās dabuojė makaulė ė kakla par vasaras darbus. Anūs liuob dėrbtė pėimenā aba senuolē.
Medlėiva
Medlėiva gal znuočītė:
Marijonas Gregorauskas
Marijonas Gregorauskas (g. 1908 m. kuova 13 d. Kaunė - m. 1995 m. balondė 28 d. Vėlniou) - Lietovuos akuonuomėsts, habėlėtouts muokslū daktars. Anuo žmuona bova Kazimiera Kymantaitė, toriejė dokra Agnė Gregorauskaite.
Bėbliuograpėjė
Kateguorėjė:Akuonuomėstā
Gelžėnē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Duovėlū seniūnėjuo. Anuo gīven 52 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Pernarava
Pernarava - Kiedainiu rajuonė, Pernaravuos seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 299 prietelē.
Muorkūnā (Zarasā)
Muorkūnā - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Aleksandrėjės seniūnėjė
Aleksandrėjės seniūnėjė - seniūnėjė Skouda rajuona šiaurie, centros - Aleksandrėjė.
Nūruodas
Kateguorėjė:Skouda rajuona seniūnėjės
Dālīdoks I
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Rāstos
thumb|250px|Rāstā
Arktėis ondėnīns
thumb|150px|Arktėis ondenīns Arktėis ondėnīns - ondėnīns aplėnkou Šiaurės ašėgali, i šiaurė nu Eurazėjės ė Šiaurės Amerėkas. Jongiasė so Ramioujo ondėnīno Berėnga sāsiaurio, so Atlonta ondėnīno terp Grenlandėjės ė Skandėnavėjės. So jūruom ožėm 14,75 mln. km², gėliausė vėita – rėftėniam lūži terp Grenlandėjės ė Amondsena dobomū (5 527 m), vėdotėnis gėloms – 1 225 m.
Jorelėškis
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Arktėis ondėnīns
Kateguorėjė:Ondėnīnā
Jorelėškis
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Staklėškiu seniūnėjė
Staklėškiu seniūnėjė īr Prėinu rajuona rītūs, cėntros – Staklėškės.
Kėtas suodnas
<div class="references-small" stīle="-muoz-cuolumn-cuount:4; cuolumn-cuount:2;">
Nūruodas
Kateguorėjė:Prėinū rajuona seniūnėjės
Ōžuolīna suodna (Kauns)
Ōžuolīna suodna - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vandiuogaluos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Navėkā (Dosetas)
Navėkā - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Balienas
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Tėrkšliū seniūnėjuo. Anuo gīven 615 žmuoniū. Īr gėrėninkėjė, kuoplītielė, pašts, bėbliuotėka, muokīkla.
Suodna mėnavuojama nū 1770 metu.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Marduosā (Plongė)
Marduosā īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Nausuodnė seniūnėjuo. Anuo gīven 69 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
2044
2044 - kalāmieji metā, katrie prasided pėnktadienī. Tāp pat:
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Langakē
Langakē - Kiedainiu rajuonė, Pernaravuos seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 196 prietelē.
Kaukuolėkā
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Aleksandrėjės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 342 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Padostelis
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 188 žmuonis.
Vėmbarā
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vandiuogaluos seniūnėjuo.
Švėntuojė Ruomas imperėjė
thumb|200px|Šventuojė Ruomas imperėjė api 1630 m. Šventuojė Ruomas imperėjė – uofėcēlos imperėjės, 962 m. sosėkūrosės ėš Karuolėngu Rītū franku karalīstės ė gīvavosės ėkė 1806 m., pavadėnėms. Fuormalē valstībės pradžia laikuoma Otuona I-uoje karūnavėms imperatuoriom 962 m. vasarė 2 d.
Vėmbarā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 42 žmuonis.
Švėntuojė Ruomas imperėjė
Kateguorėjė:Bovosės valstībės Kateguorėjė:Vuokītėjės istuorėjė
Kluovėškē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Vėmbarā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Kluovėškē
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Vaclovas Lakis
Biuograpėjė
1971 m. bėngė Vėlniaus onėversėteta. 1990 m. akuonuomėkas muokslu daktars.
Kateguorėjė:Akuonuomėstā
Grėkšā
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Duovėlū seniūnėjuo.
Pelutava
Pelutava - Kiedainiu rajuonė, Pernaravuos seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 239 prietelē.
Grėkšā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 55 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Dālīdoks II
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Mažiavas
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Nausuodnė seniūnėjuo. Anuo gīven 35 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Paviekē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Krūmėnē (Zarasā)
Krūmėnē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Giesalā
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Aleksandrėjės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 305 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Vincents van Gogs
thumb|right|200px|Vincenta van Goga autoportrets
Vincents van Gogs (Vincent van Gogh, 1853 m. kuova 30 d. Grot Zundere (Nīderlandā) – 1890 m. lėipas 29 d.) - olandu tapītuos, postimpresionists.
Kateguorėjė:Tapītuojē Van Gogs
Sadūnā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 141 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Kėbelė
thumb|200px|Kėbelė (trėskeltis lakėšis)
Kėbelė aba lakėšis ī tuokė dailīžėidiu augalū (Asteraceae) šeimā prigolontė žuolie.
Kėbelės aug laukūs, pakelies, ont opiu, ežerū krontū, tīrūs, daržūs. Liekvarstos ī: vara mīžala, tolži, prakaita, tink ruonu skalavėmou.
Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā
Pėkeliškė
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 78 žmuonis.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Dėdė̄jė Ibienā
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vandiuogaluos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 119 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Ašuoka
thumb
Ašuoka (अशोक; 304 m. pr. Kr., Patnuo, Indėjuo - 232 m. pr. Kr., tėn pat) bova Maurėju imperatuorios, katros liuob valdītė nu 273 m. pr. Kr. ligė smertėis. Valdīms sovėinėjė Indėjė, atsėsakė vairaus prabangoma diel imperėjės geruobės, nuoriejė platėntė budėzma šali.
Kateguorėjė:Indėjės istuorėjė Kateguorėjė:Muonarkā
Paaluonīs
Paaluonīs - Kiedainiu rajuonė, Pernaravuos seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 215 prieteliu. Īr 2 km nu autostradas Kauns-Klaipieda.
Kijuots
Kateguorėjė:Japuonėjės miestā
Žvīrkelis
thumb|200px|Žvīrkelis [[Žėbėkā-Vėikšnē]]
Žvīrkelis ī tuokis kel's, ont katruo papilts žvīrs. Daba tonkiausē žvīrkelē palėkė̄ suodu kelē, suodu ulīčės kėtė ožmiestė kelē.
Par žvīrkeli geriau važioutė kap par grontėni keli, ba tas pu lītaus aba atlīdė napalėik pliorza, būn līgesnis, so mažiau doubiū, klanū. Ale žvīrkelē važiounont mašėna baisē dolk, krata, anūs tonkē pū lītaus palėik tuokės tonkės doubalės (kap rintė).
Dosetū gīvenvėitė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 136 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Šėlavuota seniūnėjė
Šėlavuota seniūnėjė īr Prėinu rajuona vakarūs, cėntros – Šėlavuots.
Kėtas suodnas
<div class="references-small" stīle="-muoz-cuolumn-cuount:4; cuolumn-cuount:2;">
Nūruodas
Kateguorėjė:Prėinū rajuona seniūnėjės
Darbotėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Jakšē
Jakšē - Kiedainiu rajuonė, Pernaravuos seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 180 prieteliu.
Darbotėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Ožlėiknė
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Tėrkšliū seniūnėjuo. Anuo gīven 548 žmuoniū. Īr Ožlėiknės Šv. Marėjės Magdalėitės bažnīčė, muokīkla, pašts, bėbliuoteka, medėcėnas ponkts. Par suodna tek Šventopīs, irinki īr mėškā.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Jorgē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Duovėlū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Lėmėnasielis
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Primatā
thumb|250px|left|Prėmatu paplėtėms, neskaitont [[žmuogos|žmuoniu.]] Primatā vuo prėmatā (luotīnėškā Primates) īr būrīs, katram prigol lemūrā, beždiuonės ė žmuogbeždiuonės, iskaitont pati žmuogo. Primatu puožīmē - tor pėnkis pėrštos, pavėdė dontu sandara. Pruogesīvos puožīmis – padėdiejosės prėikėnės smegenis, anū pavėršios varškanuots.
Muokslėninkā, katrėi ožsėjėm primatu tīrėmās, vadėnamė primatuoluogās īr.
Klausėikē
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Aleksandrėjės seniūnėjuo.
Primatā
Nūruodas
Kateguorėjė:Primatā
Klausėikē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 180 žmuoniū.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Meka
Meka (arab.  مكة  Makka o مكة المكرّمة Makka al-Mukarrama, ankstliau – Makoraba) ī miests vakarėnie Saudo Arabėjuo, Hėdžaza pruovincėjuo, natuolė Džėdas miesta. Tatā īr mosolmuonu pranaša ė ėslama ikūrieje Mahuometa gėmtas miests, pats šventliausės ėš vėsū ėslama miestu.
Kateguorėjė:Saudo Arabėjės miestā
Bėtvans
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vandiuogaluos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniū.
Klėipštē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Nausuodnė seniūnėjuo. Anuo gīven vėiniuolėka gīventuojū.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Lajstā
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Duovėlū seniūnėjuo. Anuo gīven 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Šaka
thumb|250px|Pošėis šakas
Šaka ī medė aba krūma dalės, katra atsėšakuo nug stoubrė. Ont šakū būn augala lapā, kvietkā. Prėgolont nug augala rūšėis, augėma sālīgu šakas gal augtė ė vėršō, ė apatiou. Vėsas šakas sīkio so lapās vadėnamas vainėko.
Kateguorėjė:Augalū narē
Drabožnėnkā II
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Pėivienā
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Tėrkšliū seniūnėjuo. Anuo gīven 234 žmuoniū. Īr Pėivienu Nukrīžioutojė Jiezaus bažnīčė, pradėnė muokīkla. Par suodna tek Pėivīs.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Svieta lietoviu bendroumenė
Svieta lietoviu bendroumenė - napuolėtėnė uorganėzacėjė, katron vėinie vėsos svieta lietovius.
Sodietis
Svieta lietoviu bendroumenė sodara skėrtingū kraštū ė valstībiu bendroumenės (šiuo gadīnie vēk kraštų bei valstybių Bendruomenės 36 kraštūs).
Nūruodas
Kateguorėjė:Organėzacėjės
Jierobė
thumb|250px|Jierobė Jierobė īr panašē kāp korapkas dėdloma paukštis, prėgolons prī vėštėniu paukštiu.
Jierobė nug žemės kīl so dėdlio alaso, skrend vėkrē, tonkē plasnuo. Gīven medies, kor īr gausoms vairiū ougu. Lizda dėrb terp krūmu aba žuoliū. Doubotie ded 8-12 rodus diemietus keušius. Anūm perėn 21-25 dėinas. Ved vėina vada. Jied augalus.
thumb|left|Jierobės kiaušē
Lietovuo jierobės nie nuognē tonkės.
Bruogėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 109 žmuonis.
Jierobė
Kateguorėjė:Paukštē
Bruogėškės
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Aukštdvaris
Aukštdvaris - Kiedainiu rajuonė, Pernaravuos seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 158 prietelē.
Lėmėnielis
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Lazanėjė
Lazanėjė (lt: lazanija) - maistā jiedis, padarīts ėš makaruonu apkepa so ėvairēs priedās ėr susoksniouts ė papluotius, patiekams karštos so saluotom a padažās. Lazanėjė kėlosi ėš Italėjės ėr īr palėkosi didlē populiari JAV.
Lazanėjė gamėnama ėš vėsuokiu maista ingridientu, kāp pavėzdžiou sūris, pamėduorā, mesa ėr panašē. Dažnā nauduojami ėvairos sūrē.
Popoleri lazanėjė īr Lazanėjė verdi (žale lazanėjė), katra īr gamėnama ėš keušiu, makaruonu ėr špėnatu.
Pėrma leika lazanėjė bova paminiėta 13-am omžiou. Tumetinie lazanėjuo nebova pamėduoru.
Dosetū vėinsiedis
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 62 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Pėkožē
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Spauduos draudėma gadīnie suoduo vėikė spauduos ėšskėrstīma cėntros. 2011 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Melborns
Melborns īr ontrs palē dėdloma Australėjuo miests (pu Sėdniejaus), Viktuorėjės valstėjės suostėnė. Ėšsėdiestės šalėis pėitrītiūs.
Nuorėškē (Plongė)
Nuorėškē īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Nausuodnė seniūnėjuo. Anuo gīven 78 gīventuojā.
Melborns
Istuorėjė
Melbornė notėka 1956 m. vasaras uolėmpėnės žaidīnės.
Nuorėškē (Plongė)
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Melborns
Koltūra
Melborns ī daugiakoltūrėnis miests, katram gīven žmonis zars ėš vėsū Svieta kraštū. Melbornė ī šmuots mozėkas gropiu ė mozėkonto. Miestė ėsėkūrė zars vėsam Svietė palėkosė puopolērė vākū mozėkas gropė Bounce Patrol.
Kateguorėjė:Australėjės miestā Kateguorėjė:Miestā, katrūs vīka vasaras uolėmpėnės žaidīnės
Varšovas pakts
Varšovas sotartėis uorganzėzacėjė (VSO) aba Varšovas pakts - liōb būt karėnės Rītū Euruopas valstībiu bluoks, katrs sosėfuormava šaluojė kara gadīnie.
1949 m. Vakarū valstībiems sokūros NATO, TSRS pabėjuojė galėma bėndra poulėma ė 1955 m. uofėcēlē ėfuormėna Rītū Euruopas karėnė bėndradarbiavėma.
VSO nariemis liōb būt TSRS, Lėnkėjė, Čekuosluovakėjė, Vengrėjė, Romonėjė, Bolgarėjė, VDR ėr Albanėjė (1961–1962 m. notraukė dalīvavėma VSO, diel ideuoluogėniu skėrtomu; fuormalē pasėšalėna ėš Varšovas sotartėis uorganzėzacėjės 1968 m. – pū ton, kūmet VSO kariaunas bova ivestas i Čekuosluovakėjė kūmet bova tramduoms „Prahas pavasarės“).
Varšovas sotartėis uorganzėzacėjė parstuojė vėikt 1991 m. lėipas 1 d.
Kateguorėjė:Organėzacėjės
Mėlans
Milanas īr ontros dėdliausis Italėjės ė svarbiausis šiaurėnės Italėjės miests. Mėlans isėkūrės Luombardėjuo, baguotiausiam ė tonkiausē gīvenamame Italėjės regiuonė, ė īr anuo suostėnė. Pačiam miestė gīven api 1,30 mln. gīventuoju (2007; so prīmiestēs api 4 mln.). Tatā īr vėins svarbiausiu šalėis akanuomėkas ė koltūras centros. Laivības kanalās miests sojongts so Puo opė.
Kateguorėjė:Italėjės miestā
Vēveriū seniūnėjė
Vēveriū seniūnėjė īr Prėinu rajuona šiaurės vakarūs, cėntros – Vēverē.
Kėtas suodnas
<div class="references-small" stīle="-muoz-cuolumn-cuount:4; cuolumn-cuount:2;">
Nūruodas
Kateguorėjė:Prėinū rajuona seniūnėjės
Apoulė
arba Apūlė - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Aleksandrėjės seniūnėjuo.
Istuorėjė
854 metās čėštās koršē kuoves so švedū vėkingās, karie nuoriejė atimtė koršio ėš danū sosėgražīnta gruobė. Kuova ēje 8 paras, koršē ė švedā ėšvarga ė nabnuoriejė kautėis, bet dalė torta anie gava atėdoutė Švedams.
2001 metās gīvenvėitie gīvena 132 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Buonėškē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 271 žmuogos.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Daujuotā
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Aleksandrėjės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 122 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Drabožnėnkā
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 24 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Gožē
Gožē - Kiedainiu rajuonė, Pernaravuos seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās Gožiūs gīvena 23 žmuonis.
Botkūnā (Kauns)
Botkūnā - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vandiuogaluos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniū.
Sontakis (Plongė)
Santakės īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Nausuodnė seniūnėjuo. Anuo gīven 12 gīventuojū.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Aukštaitiu tarmie
Aukštaitiu kalba īr lietoviu kalbuos, priklausontės baltu kalbū šeimā, dēlekts. Vagol priprasta sistematėka draugum so žemaitiu kalba sodarava lietoviu kalba.
Aukštaitiu kalba tor 3 glavnas ruodas:
Kateguorėjė:Baltu kalbas Kateguorėjė:Lietoviu kalba
Nastorks
thumb|250px|Do nastorka žėido
Nastorks aba nastorta ī tuokis žėidėnis augals, tonkē žuolėninkūs augėnama kvietka.
Tasā augals ī kėlėma nug Pėitū Amerėkas, Andu kalnū. Ons vėinmetis, dėdlēs, apskrėtās lapās. Žėidā bū tomsē markavi aba rauduoni. Ciels nastorks prigol jiedėmou.
Lėmėnē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Nastorks
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Kvietkas
Lėmėnē
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Gāžiūnā (Trakā)
Gāžiūnā - gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Mumbajos
Mumbajus (,, onkstiau – Buombiejos) ī dėdliausis Indėjės miests, vėins dėdliausiu svieta miestu. 13,66 mln. gīventuoju (2008 m.). Maharaštras valstėjės suostėnė, vėins pagrėndėniu Indėjės akuonuomėniu centrū. Ėšsėdiestė̄s vėdorė vakarū Indėjuo.
Red Alert
Red Alert īr strategėniu kuompioteriniu žaidėmu serėjė, katruo vaizdounams galėma vaina terp Vakaru ė Suovietėniu vakstībiu. Žaidėme žaidies valda kriaunas. Žaidėma ėšlēda kuompanėjės EA ė Westwood. Pėrma lėika žaidėms palēsts 1996 m. Red Alert gal būt luošams, naudounont: Microsoft Windows, Xbox 360, PlaīStation 3, Mac OS X, PlaīStation, Nintendo 64, PlaīStation 3, PlaīStation Portable, DOS, iPhone.
Kateguorėjė:Kuompioterėnē žaidėmā
Dobajos
Dobajos ī dėdliausis Jongtėniu Arabu Emīratu miests. 2013 m. anam gīvena 2,1 mln. žmuoniū. Dobajaus šaltėnis dalėn miesta i do šmuoto: šiaurės šmuota, katros ožvadints Deira, vuo pėitū šmuots ožvadints Borž Dobajom.
Griuovadvaris
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Kuopūstīnė
thumb|250px|Kuopūstīnė
Kuopūstīnė aba kuopūstėinė, kuopūstā ī tuokė zopė, katra taisa ėš kuopūstu. Paprastā kuopūstīnės nūrvėras liuob būs ėš mēsuos, bat gal būtė ėr ėš grību aba žovėis. Tėrštėms būn ėš žaliū sopjaustītu kuopūstlapiu aba ėš raugtu kuopūstu. Da i ta zopė ded bolbiu, marku, cėboliu, spėrgu aba skūrū, kuokiū pagardū. Da būn ka kuopūstīnė blend pablondās, ded smetuonas. Jied ton zopė so jouda douna.
Tas ī dėdlē Rītū ė Vėdorė Euruopuo paplėtė̄s jiedis.
Liebartā (Duovėlā)
Liebartā - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Duovėlū seniūnėjuo.
Šalėp kaimalė īr dėdlaiusės Klaipiedas regėjuona kapėnės - Liebartū kapėnės.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 66 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Ontuons Muockos
thumb|200px|2008 metās Ontuons Muockos (, g. 1952 m. kuova 25 d.) īr lietoviu kėlėma Kuolombėjės matematėks, fėluosuops, puolėtėks, Boguotas miesta mers 1995–1997 m. ė 2001–2003 m.
Ontuons dalīvava dvėjūs Kuolombėjės prezėdėnta rinkėmūs: 2006 metās sorinka 1,24 %, vuo kėtūs rėnkėmūs pateka i ontra tora, kor varžės so Chuano Manoelio Santoso, bet anam pralaimiejė.
Ons tepuogė īr dėdlis Žaliūjū idieju palaikītuos.
Kateguorėjė:Kuolombėjės žmuonis Kateguorėjė:Puolitėkā Kateguorėjė:Matematėkā Kateguorėjė:Fėluosuopā
Lėmėniškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Vėgē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vandiuogaluos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 30 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Geidžē
thumb|left|240px|Vėins dėdliausiu kūliu [[Žemaitėjė|Žemaitėjuo]]
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Rotkėškės
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ėšlauža seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 107 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Grabniuokā
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Grėnē (Kiedainē)
Grinē - Kiedainiu rajuonė, Pernaravuos seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 18 prieteliu.
Dvaralės (Skouds)
Dvaralės - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Aleksandrėjės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Jankūnā (Pernarava)
Jankūnā - Kiedainiu rajuonė, Pernaravuos seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 16 prieteliu.
Kāriuonīs (Zarasā)
Kāriuonė̄s - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Šluožē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Nausuodnė seniūnėjuo. Anuo gīven 9 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Margē (Klaipieda)
Margē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Duovėlū seniūnėjuo. Anuo gīven 16 žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Daubarē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Tėrkšliū seniūnėjuo. Anuo gīven 176 žmuones. Suodnuo stūksava Daubariū pėliakalnē.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Grībėškės (Zarasā)
Grībė̄škės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Degotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Puocėškė (Šiaulē)
Puocėškė - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
CarGoTram
CarGoTram īr kuovėnėnis tramvajos, katrs važioun Vuokītėjės mietė Dresdenė. Ons vėižioun mašėnū detalės "Volkswagen" pabrėkou.
Istuorėjė
Pėrmuojė lėika ton mėntės, ka galiem būto padėrbtė ton kruovėnė tramvajo Dresdenė atsėrada 1997 metās. Oficēlē „CarGoTram“ atėdarīts bova 2000 m. lapkristė 16 d.
Teknuoluogėjė
CarGoTram īr i abė posės važiounontė transpuorta prīmuonė, katron sodara 5 segmentā: trīs kruovėnėnē vaguonā ė do kuombėnoutė kruovėnėnē-kuontruolės luokuomuotīvā. Kuombėnoutu kruovėnėniu-kuontruolės luokuomuotīvū kelamasės magtīngoms īr 7500 kg, vuo kruovėnėniu vaguonū 15000 kg. Bendrs talpoms īr 214 m³. Maksėmalos grētoms īr 50 km/h.
Nūruodas
Kateguorėjė:Tramvajos
Pakalnėškē (Kiedainē)
Pakalnėškē - Kiedainiu rajuonė, Pernaravuos seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 22 prietelē.
Gervė
thumb|250px|Gervė Gervė ī dėdlis paukštis, katros gīven bavēk vėsuo šiaurės Eurazėjuo, vuo žėima skrend i Afrėka, Artėmousius Rītus, Indėjė, Kėnėjė.
Ėšruoda
Gervė ī gerā dėdlesnė kāp gožos, tor ėlgielesnius staibius ė kakla. Kūns švėisē pilks. Kakta, snapa apatė, pagorklis, spronds ė sparnū galā joudė. Skroustā ė kakla šuonā baltė. Ont petiū aug garbėnioutas plonksnas. Pakaušie skūra rīškē rauduona. Snaps roduoks. Staibē joudė.
Gervės sonkoms ī 3,9-7 kg, kūna augoms 60-66 cm.
Būds
Gervės gīven tīrūs, lėiknūs, liūnūs, tonkiuos biržalies, alksnūs, šlapiūs pėivūs, turpīnies.
Tas ī nuognē gōslos paukštis, katros gīven nu žmuoniū atsto. Anas balsos žems ī, skomb panašē kāp trėmėts ė īr ėš tuola gerā girdams.
Gūžta kraun gervė ont žemės, ont sausesnė kēsa, anon pakavuo terp mindriu ė krūmaliu. Ded do keušio, katrė̄do būn pilkā žalio, so narīškiuom diemalėm. Perėn 30 dėinū.
Gervės Lietovuō atskrend kuova pabenguo aba balondė pradiuo, vuo ėšskrend spalė galė. Skrend dėdlēs polkās.
Jiedėms
Gerviu jiedis ī sieklas, varmā, molioskā, slėikā, varlės, pelės. Tepuogi les pelkiu ougas, nug laukū - grūdus.
Kateguorėjė:Paukštē
Graužėnkā
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Porvė̄nė
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo, Dobīsas kairiam krontė.
Graužėnkā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Porvė̄nė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Neapuolis
Neapuolis (, neapuolėitėškā Nàpule) ī miests ė ousts pėitėnie Italėjuo, Kampanėjės suostėnė, šalėmās Vezovėjaus ognėkalnė, ont Vėdoržemė jūras kronta.
Porvė̄nė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Grėižielie
Grėižielie, girgždielie, grėižie  īr nedėdlis pėivu, krūmīniu paukštis, katros prėgol prī vėštelėniu (Rallidae) šeimuos.
Dambrava
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ėšlauža seniūnėjuo, ož 4 km i pėitvakariū šmuota nū Ėšlauža miestalė.
Grėižielie
Ana ī mažne posiau mažesnė kāp korapka, kūna ėlgoms 23 cm, sonkoma 130–190 gr. Ana īr roda, kāp žemės spalvuos, ešrašīta diemalėm, sparnā rīškē rodė.
Dambrava
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 109 žmuonis.
Grėižielie
Grėižielie gīven pėivūs, lonkūs terp aukštū žuoliū, krūmu. Ana nuognē gerā biegiuo, gerā kavuojas, tudie skraid netonkē.
Dambrava
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Grėižielie
Atskrend gegožė pradiuo. Nug vakara lėgė pat rīta grėiž sava dainė „dre-dre, dre-dre“. Žmonis ton pamiegdiuo šėtāp: „kries, kries varškies, vuo kam, vākam, kuokėm, mažėm“. Anas tāp grėiž lėgė lėipas vėdorė.
Grėižielės les varmus, kėrmėnus, slinkius, slėikus. Retiau ožles sieklas, žuolės, vairius lapalius.
Nūruodas
Grėižielės garsa irašos
Kateguorėjė:Paukštē
Šlapės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Ramūns Karbauskis
thumb|200px|Ramūns Karbauskis
Karbauskis, Ramūns ( g. 1969 m. groudė 5 d., Naisiūs, Šiauliū rajuons) īr Lietovuos verslėninks, puolitėks ė labdarīs. Ons īr Žaliūju ė valstėitiu partėju sājongas vaduovs.
Ėšrīnkts i 2016–2020 m. LR Seima, atstuovaunont Žaliūju ė Valstėitiu partėju sājongā.
Kateguorėjė:Lietovuos puolitėkā
Tīkoms
thumb|250px|Tīkos [[vakars pri ondens]]
Tīkoms īr tuokis bovims, kumet nie alasa, aktīvaus kustiejėma aplėnkou. Tīkoma tonkiausē galėma rastė gamtuo, aba naktėis čieso, vuo miestė tīkoms īr dėdlė bieda nes alasa kel' autuomobėlē, traukėnē, žmuonis, šonīs.
Tīkoms tėigiamā vēk žmuogaus savėjauta: mažėn stresa, nervėngoma, pridoud laimės jausma. Žmuonės, nuoriedamė tīkoma, keliaun i gamta, katruo atsėpalaidou nū alasa.
Stėmolā, prėdoudantės tīkoma:
Stėmolā, trogdontės tīkomou:
Kateguorėjė:Aplėnka
Spurganē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Tėrkšliū seniūnėjuo. Anuo gīven 173 žmuones.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Sankt Peterborgs
Sankt Peterborgs (1924–1991 m. Lenėngrads – ; 1914–1924 m. Petruograds – ) ī miests šiaurės vakarū Rosėjuo, antros palē dėdloma Rosėjės miests.
Goruonīs (Trakā)
Goruonīs - gīvenvėitė Traku rajuonė, Aukštadvare seniūnėjuo.
Sankt Peterborgs
Kateguorėjė:Rosėjės miestā
Goruonīs (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Rėmkėškė
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
1950–1991 m. suoda prėgolė Pavėžope žovėnėnkīstes ūkiou. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.