cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Žėimuos vaina
TSRS poulėmė panauduojė 450 tūkstontiū žmuoniū, vuo Soumėjė bova muobėlėzavuosė aple 160 tūkstontiū žmuoniū. TSRS toriėjė 30 lėiku daugiau liektovu ė 218 lėiko daugiau tanku, nego Soumėjė.
Par vaina Soumėjė neteka dėdle šmuota savuos terėtuorėjuos, ale ėšsauguojė naprėklausuomībė ė paruodė, ka efektīvē uorganėzouta kariauna gal pasėprīšėnt ė dėdlesnē kariaunā. Diel agresėjės TSRS bova pašalėnta ėš Tautū Sājonguos. Mėslėnama, ka efektīvos soumiū priešėnėmasės paskatėna Adoulpa Hėtlerė mėslėntė, ka Vuokītėjė gal pagaliet TSRS.
Marcē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žlėbinū seniūnėjuo. Anuo gīven 54 gīventuojā.
Žėimuos vaina
Vainas metuodā
Glabniausė siekmīngū soumiū vēksmū prīžastės palėka ton gadīnie revuoliuocėngas, patiū soumiū sokortas kariavėma metuodėkas. Skīriuom nū kėtū Vakarū valstiū, Soumėjė nemiegėna gerėntė XIX omžiaus pabėnguos - XX omžiaus pradiuos tranšiėjėne kara metuodėkas.
Samavā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Žėimuos vaina
Vainas metuodā
Kateguorėjė:Vainas
Samavā
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Šarma
Kateguorėjė:Uorā
Marcē
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Dėdkėimė seniūnėjė
Dėdkėimė seniūnėjė īr Šėlalės rajuona pėitūs, cėntros – Šėlalė.
Seniūnātėjės
2009 m. īstēgtas 2 seniūnātėjės:
Kėtas suodnas
<div class="references-small" stīle="-moz-column-count:4; column-count:2;">
Nūruodas
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona seniūnėjės
Pėipalē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Babtu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 222 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Walkaway
Istuorėjė
Gelžkelė stuotės ėkorta 1887 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 28°56′20″S 114°48′07″E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Klentnėcē
Klentnėcē (ček. - Klentnice) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. Lėgė Ontruosės svieta vainuos miestalė gīvena dėdliausē vuokītē.
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Kašnicė
Kašnėcē (ček. - Kašnice) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2006 m. anam gīvena 231 tūkst. žmuoniū.
Nūruodas
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Gervougė
thumb|200px|Gervougės
Gervougė (lot. Rubus caesius) ī tuokis ougu krūms, muokslėškā prigolons erškietėniu augalū (Rosaceae) šeimā.
Gervougės stombrē būn statmeni aba šliaužontis, ėšaug lėg 3 m aukštoma, so dīglēs. Lapā sosided ėš trėjū lapaliu, stombē dontīti. Žėidā balti ī. Ved tomsē mielinas rūgštuokas ougas. Gervougės ėšsirpst šėinapjūtie.
Aug anas pamedies, medies, doubūs, pakelies.
Ougas ī gardės ė tink jiedėmou, ougėinėm. Tepuogė gervougės lapā ė vāsē ī liekvarstos. Anas tora daug karuotėna, vėtamėna C, B gripės vėtamėnu. Gerėn virškėnėma, liuosoun vėdorius, ramėn nervus, skatėn prakātavėma. Gervougiu kuompresus ded ont pūliounontiu žāzdū.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Ougas
Atėdė
Atėdė rēškias kap nasiblašīms, veizuos, klausuos sotelkėms, naskobiejėms, pamīslėjėms.
Kateguorėjė:Dūšė
Raseiniu rajuons
Raseiniu rajuons - Kauna apskrėtėis rajuons. Rajuonė gīven 52 388 žmuonis.
Sasnauka
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 34 žmuonis.
Raseiniu rajuons
Dėdliausės gīvenvėitės
Kateguorėjė:Lietovuos rajuonā Kateguorėjė:Kauna apskrėtės
Sasnauka
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Rāstenėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Rosėjė
Rosėjė aba oficēlē Rosėjės Federacėjė  – dėdliausė palē pluotībė valstībė vėsam svietė, katruos terituorėjė tēsos nu Baltėjės jūras lėgė Ramejė ondėnīna.
Rokėškė (Skouds)
Rokėške - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Īlakiū seniūnėjuo.
Rosėjė
Rosėjė tor veto teisė Jongtėniu Tautū Saugoma Tarībuo, tēpuogė īr daug kėtū terptautėniu organizacėju narie: G20, Šanchajaus bendradarbiavėma organizacėjės, BRIKS pėnketa, Azėjės ė Ramiuojė ondėnīna šaliū akuonuomėnis bendradarbiavėma organizacėjės, Euruopas saugoma ė bendradarbiavėma organizacėjės, Svieta prekības organėzacėjės, bat Euruopas Tarības narie nabier. Tēpuogė vaduovaun tuokiuom organizacėjuom, kāp Liousū valstībiu sandrauga, Kuolektīvėnė saugoma sotartėis organizacėjė ėr Eurazėjės akuonuomėnė sājonga. Rosėjuo īr 30 UNESCO svieta pavelda objektu.
Rokėškė (Skouds)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Gramatėka
Gramatėka – fėluoluogėjės dalis, tėrontė žuodiu sandara ė rašība, tēpuogė stambesnios kalbėnios vėinetos (kalbuos dalis, sakėne dalis).
Rosėjė
Akuonuomėka
Rosėjė tora gausoma gomtuos ėštekliu, truopnē dėdli šmuota naptas, gamtėniu doju, auksa, onglėis, gelžėis rūdas, brinkūliu ė tēp tuoliau. Vēk daug sonkiuosės pramuonės (mašėnu, metalorgėjės, metala ėšdėrbėma, kemėjės), tepuogė jiedė, alektruonėkas dėrbīklu, ondens, šėlomėniu ėr kondoulėniu alektrėniu. Plietuojams žemės ūkis – rosā augėn javus, sokrėnius ronkuolius, vāsmedius, grėkus; dėdlē svarbė ī žvejība, medė kėrtėms ėr ėšdėrbėms.
Gramatėka
Gramatėkā prėskėramė:
Rosėjė
Akuonuomėka
Rosėjuo dėdlis parskīrėms palē žmuoniū baguotoma – ī dėdlē baguotu žmoniū, katrėi valda daugoma šalėis ūkė, vuo kėtūm gīvenėma līgis, pamieravus so baguotēs, biednos.
Gramatėka
Kateguorėjė:Kalbuotīra
Rosėjė
Geuograpėjė
Rosėjė īr dėdliausė Svieta valstībė, katruos terituorėjė ēn par Euruopa ė Azėjė.
Sobjektā
thumb|400px|Rosėjės federalėnē sobjektā
Federacėjės sobjektu sārašos: (skliaustūs nuruodīts sobjekta cėntros):
Miestā
Rosėjuo īr daugiau kāp 1100 miestu ė miesteliu. Žemiau pateikams sārašos dėdliausiu miestu:
Koltūra
Rosėjės koltūras sosėskvarmava itakuojė šalėis istuorėjė, geuograpėnė vėita, terituorėjės ėšsėplietėms, vieras ė socialėnės tradicėjės ė vakarū koltūra. Rosėjės literatūra ė fėluosuopėjė palėka dėdli duovi Euruopas mėslīsenas vīstėmoisė. Vėsam svietė žėnuomė ė ivairias kalbas pargoldītė Tuolstuojė, Antuona Čechuova, Fiuoduora Duostuojėvskė, Michaila Bulgakuova kūrėnē ė Aleksandra Poškėna puoezėjė īr. Rosā tēpuogė pavēkė klasėkėnė mozėka (žėnuomiausi kompozėtuorē Piotros Čeikovskis, Sergiejos Rachmaninuovs), baleta, arkitektūra, tapīma ė kina. Šalės bova pėrmeivė kosmuosa tīrėniejėmūs. Rosėjuo keravuojama 30 UNESCO pavelda objektu (19 anū prigol koltūras paveldou). Galuop dėdlė rosu diaspuora ožrobežiuo prisėdiejė platėnont Rosėjės koltūra aplinkou svieta.
Istuorėjė
Rosėjė pėrma lėika palėka mėnavuota 836 m. Per sava istuorėjė egzėstava kāp Rosiuos konėgākštīstės, Kijeva Rosiuos šmuots, Rosėjės carīstė, Rosėjės imperėjė, Suovietu Rosėjė, SSRS ė Rosėjės Federacėjė. XIII o. anou ožpoulė ė pavergė monguolā totuorē. Nu anū jonga rosā galotėnē pasėliuosava pu 240 metu. XVII o. pabėnguo–18 o. pradiuo Rosėjės cars Petros Pėrms pradiejė drastėškas refuormas Rosėjės muodernėzavėmou. Anam valdont Rosėjė palėka imperėjė.
2022 m. vasarė pabėnguo ožpoulė Ukraina.
1823
1823 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided trečiadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Sėtkūnā
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Babtu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 184 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Karklė
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Kretėngales seniūnėjuo.
Suodnuo īr etnuograpėnės suodnas, vākū stuovīklas. I pėitvakariū šmuota nū suodnas īr onėkalė muolinga jūras pakrontes atuodenga, garsosės Uolanda keporės skardis (24 metrā vėrš jūras līge).
Istuorėjė
Karklie 2001 metās gīvena 112 žmuoniū.
UAZ-452
miniatiūra|250x250px|UAZ-452 UAZ-452 aba UAZ-3741 tas ī nedėdlis autobosioks žmuoniem aba naštā vežtė. Ons nug 1965 m. gamėnams Uljanuovska autuomuobėliu gamīkluo (UAZ). TSRS ta liuob būtė nuognē tonkē nauduonama kap grētuojė pagelba, sanėtarėnė, karėnė mašėna. Diel tuo, ka tor 4 varuomus ratus, tink važioutė sonkē pravažiounamās kelēs.
Kateguorėjė:Automuobėlē
Kroša
thumb|240px|Krošuos leduokšnē Kroša īr leda gabalā (leduokšnē), krėntontīs ėš debesū šėltuojo čieso. Sosėdara, kumet i veršu kīl smarkės uora sruovės ė ondens lašalē pavėrst ledās. Krošas gabalā bakrisdamė žemīn sosilie so kėtās ondens lašalēs ė da padidie.
Kateguorėjė:Uorā
Zobrelē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Istuorėjė
Onkstiau gīvenvėitie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās anuo nabgīvena nivėins žmuogos.
Walgoolan
Walgoolan - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1923 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 31°23′00″S 118°34′00″E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Kalnā
Žemaitiu Kalvarėjės kalnā ī žemaitėškas gīsmės, katras gėid par būdīnės aba kap ēn krīžiaus kelius Žemaitiu Kalvarėjuo. Kalnā ī nuog sena būtėnas gīsmės kap būdavuoj prī nabašnėnka.
Žemaitiu Kalvarėjės Krīžiaus keli 1637 m. ikūrė vīskops Jorgis Tiškevėčė. Sīkiom ėšplita ė Kristaus mūkas keli apgīdontės gīsmės. Spierē anas palėka neatsėijama šermenū, mėrosiūju mėnavuojėma, Gavienės dalėm. Net ė dabartėnio čieso sosirinkė̄ pamaldē žmuonis tas gīsmės tebegėid ne tik par pakasīnas, bet ė mėnavuodami artėmūju smertėis metėnės, kėtas sokaktis.
Jau toulėmuo senuobie sosikluostė ė „Kalnū“ gėidoujėma meluodėjės. Dvėdešimt dvė „Kalnū“ gīsmės gėidamas trīlėka skėrtingu meluodėju, tradėcėjė palėka kelis gėiduojėma būdus.
Nūruodas
Kateguorėjė:Žemaitėjės koltūra
Dėdkėimis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 259 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Medingienā (Plongė)
Medingienā īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žlėbinū seniūnėjuo. Anuo gīven 7 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Jagmėnā
Jagmėnā - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 11 prieteliu.
Jostėnava
Jostėnava - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Jostėnavuo īr dėdlis kuolektīviniu suodu kuompleksas.
Erreway
thumb|right|170px Erreway īr Argentėnas pop mozėkas kuolektīvs,katros sosėfuormava TV serėjala Rebelde Way čieso. Grope pradiuo sodarė: Luisana Lopilato, Camila Bordonaba, Benjamín Rojas ė Felipe Colombo. Erreway īr ėšlaidosp 4 albomus, tėpuogi fėlmoujas telenuovelėsė.
Erreway pardavė daugiau nego 35 mėlėjuonu albomu.
Deskograpėjė
Kateguorėjė:Argentėna Kateguorėjė:Mozėkas kuolektīvā
Dabros
thumb|240px|Dabros thumb|240px|Dabru ožtvanka
Dabros vuo bėbros, viebros, vebros īr stambos graužėks, katros gausē īr paplėtė̄s mažūs opaliūs. Svera 20-26 kg, rods, padėngts naparšlompamās šerēs. Grauž pakrontiu mediu žėivė, ėš anūm stata ožtvonkas, katras palėik ė vairiū kėtū gīvūnu (pvz. ūdru, viežiū) bovėinė. Ons jied ne tėktās žėivė, medėina, bet ė vairiausiu augalū šaknis, lapus, stėibus.
Senuobie dabrus liuob medžiuotė diel kailė ė mēsuos.
Kateguorėjė:Žvierē
Kuonstėtocėjė
200px|miniatiūra|[[ATR Gegužės 3 d. Kuonstėtocėjė (lietoviu k.]] Kuonstėtocėjė – pagrėndėnis istatīms, itvėrtėnontis pėlėitiu laisves ė teises ė nostatontės valdžiuos šakū tarposave santīkios ė rīšios. Termėns kėlės ėš luotīnėška žuode constitutio, reiškontio bikuoki īpatėngā svarbu istatīma.
Kuonstėtocėje gal torietė regėjuons, valstībė o valstībių sājonga, tēpuogė prekības uorganėzacėjės, puolėtėnės partėjės, īmuonis.
Kuonstėtocėju būn rašītėniu ė narašītėniu.
Panevežė
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Pokémon Go
thumb|right|Pokémon luoguotėps
Kateguorėjė:Kuompioterėnē žaidėmā
Lietovuos Respoblėkas aplėnkuos ministerėjė
Lietovuos Respoblėkas aplėnkuos ministerėjė īr Lietovuos Respoblėkas Vīriausībės institucėjė, esontė atskaitlėnga ož valstībės puolitėkas igīvendėnėma ė koordėnavėma aplėnkuos keravuojėma, medė ūkė, gamtuos ėštekliu panauduojėma, geoluogėjės ė hidrometeorologėjės, terituorėju planavėma, bodavuojėma, gīventuoju aprūpėnėmo gīvenama vėita ė komunalėnė ūkė paslaugų srėtīsė. Ikorta 1990 m.
Ministerėjē vaduovau aplėnkuos ministros Ministrou pėrmėninkou teikont ė Lietovuos Respoblėkas Prezidėntou skėront.
Kateguorėjė:Lietovuos ministerėjės
Kauks
Kauks īr vasėngoma, derliaus, gierībiu dūšė Senuobės baltu vieruo. Anėi žmonīm neš skāls, daugėn javos i šėin. Kaukā givēn mėške, pu žeme. Anū veikla priklause nu diev Puškaitiaus, katrām bova aukuojami douna, pėins, alos i maldaujama, ka kaukā būtom atsiūstė pas žmuonis i neštom skāls. Kaukā dā bova vadėnami bezdokās. Tas anū vārds atsirād nu bēzd (šeivamediaus) mēdiaus, katras bova laikuoms Puškaičiaus medio, vārda.
Kāuka prėjaukėnėms
Ka kaukā neštom skāls i naud, rēk anus prisijaukīntė. Santykē užsymezg, ka kaukā pasiūluo mediaus skėidr. Jugu gaspaduorē tuo duovėn pryjem, kaukā vėliau viel pasiruod, tonkiausē tebūn ėšgėrstams anū kriuokėms, aimanavėms: „Aš plėks, to plėks. Kas mumis apriedys?“ Tumet gaspadėn tōr anus apriedytė, pasiūtė lėnėnios marškinelios. Tėi draboželē tor būtė padėrbtė nakti ėš ketvėrtadieniaus i pėnktadien. Per tū laik lėnā, skėrtė draboželēms dėrbtė, tor pereit lė̄na mūka, nes kėtēp jokiuos sutartėis su kaukās nebūs. Jugu vėsks padėrbama kāp rēk, tai kaukā īved i numus skāls: anū atnešts šėina šiaudiels īr vērts cielū rātu šėina, o keli grūdā atstuo kelis pūrus javū. Gaspadėn už tuokius gerumus anus šēr kuožn nakt.
Kateguorėjė:Baltu mėtuoluogėjė
Bendėkā
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Kretėngales seniūnėjuo. Anuo gīven 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Skīpstīs
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Īlakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 4 prietelē.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Švedā (Vėlnios)
Švedā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Avėžėiniū seniūnėjuo. Anuo gīven 18 žmuoniu.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Plautiu oždegėms
thumb|150px|Plautiu oždegėma galam aptėktė oltraviuoletėnēs spėndolēs. A pavaizduotė svēkė plautē, B - sergante plautiu oždegėma žmuogaus plautē. Plautiu oždegėms īr oždegėmėnė plautiu lėga.
Tėpėnē anuo sėndruomā īr kuosiejėms, krūtėnės skausmos, karštēvėms ė skausmos kviepounont.
Laumenā (Dėdkėimis)
Laumenā - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Dėdkėimė seniūnėjuo.
Viesols
thumb|250px|Viesols
Vėlkienā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 74 žmuonis.
Laumenā (Dėdkėimis)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 47 žmuonis.
Viesols
Viesols (kėtė pavadėnėmā: tuornads, truombs, smierčios) īr magītings viejė sokūrīs. Tonkiausē nusėlaid ėš oudruos debesū ale kāp katrie viesolā būn ė tīkiu uoru. Būn nu keliū metru lėgė keliū šimtū metru platoma, sokas 50-100 m/s greitiu. Sokūrė vėdorie sliegims būn nuognē žems, tudie viesols trauk vėsuokius dāktus savėn. Magītings viesols gal griautė bodīnikus, pakeltė mašėnas, rautė medius, štolpus.
Hebe Camargo
160px|thumb|Hebe Camargo Hebe Maria Camargo (Hebe Maria Camargo: Taubaté, 1929 m. kuova 8 d. – San Paolos, 2012 m. siejės 29 d.) īr Brazilu dainėninkė.
Nūruodas
Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
Žaliuonė (Akmenė)
Žaliuonė - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Vėlkienā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Laumenā (Dėdkėimis)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Viesols
Svietė viesolā tonkiausē vīkst pėitrītiu, vėdorė JAV. Lietovuo pasėtaik retā, tonkiau Aukštaitėjuo.
Kateguorėjė:Uorā
Šėlēkėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Žaliuonė (Akmenė)
Istuorėjė
Onkstiau gīvenvėitie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās anuo nabgīvena nivėins žmuogos.
Šėlēkėškės
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Žaliuonė (Akmenė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Vāžgantā (Zarasā)
Vāžgantā - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Ontkalnē
Ontkalnē ( īr gīvenvėitės:
Kluoboukē šalėp Brna
Kluoboukē šalėp Brna (ček. - Klobouky u Brna) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2005 m. anam gīvena 2 220 žmuoniū.
Istuorėjė
Miestalės pėrmuojė lėika pamėnavuots 1207 metās.
1834
1834 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided trečiadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Šlapdraba
thumb|250px|Šlapdraba Onglėjuo
Lietovuos Respoblėkas akuonuomėkas ėr inovacėju ministerėjė
Lietovuos Respoblėkas akuonuomėkas ėr inovacėju ministerėjė īr Lietovuos Respoblėkas Vīriausībės institucėjė, esontė atskaitlėnga ož valstībės puolitėkas igīvendėnėma ė koordėnavėma akuonuomėkas ė inovacėju srėtīs. Ikorta 1990 m. kāp Akuonuomėkas ministerėjė.
Šlapdraba
Šlapdraba (kėtāp da šlapdrėba, šlapdrabs, šlapdronka, šlapdrėmba, snėiglaša, drabna) īr tuokē krėtoliu, kūmet krint šlapis, tilžtons snėigs aba snėigs mėšro so lītom. Tuokis uors būn kūmet temperatūra īr kortās aple 0 °C. Šlapdrabas tonkiausės īr rodeni ė žėimuos čieso par atdriekius.
Lietovuos Respoblėkas akuonuomėkas ėr inovacėju ministerėjė
Ministerėjē vaduovau akuonuomėkas ėr inovacėju ministros Ministrou pėrmėninkou teikont ė Lietovuos Respoblėkas Prezidėntou skėront.
Kateguorėjė:Lietovuos ministerėjės
Varnalaukis
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Avėžėiniū seniūnėjuo. Anuo gīven 12 žmuoniu.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Klampotė
Klampotė - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nab'gīven prietelē.
Nacėzmos
thumb|right|180px|[[Svastėka, naciu sėmbuolis]] Nacėzmos, naciuonalsuocēlėzmos, hitlerėzmos – tuotalėtarėnės Vuokītėjės puolitėnės partėjės NSDAP, sosėkūrosės 1919 m. ė valdiosės Vuokītėjė terp 1933 ė 1945 m., puolitėnė ideuoluogėjė. Nacėzmos laikuoms dar labiau rasėstėnė ė radėkalia fašėzma skvarma. Glabni naciuonalsuocēlėzma ideuoluogā bova Aduolfos Hitleris, Alfreds Rozenbergs ė Juozefs Gėbelsos.
Tēpuogė veiziekat
Kateguorėjė:Puolėtologėjė
Šaulē II
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Suoduo 2001 metās gīvena 95 žmuonis.
Santjags
Santjags īr Čilės suostėnė. Anuo gīven 5,4 mln. gīventuoju.
Šaulē II
Istuorėjė
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Santjags
Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Čilės miestā Kateguorėjė:Pėitū Amerėka
Walebing
Walebing - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta aple 1840 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 30°41′S 116°12′E. Pašta kuods: 6510.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Grand Theft Auto: San Andreas
thumb|150px|Vėršielis GTA San Andreas (Grand theft auto: San Andreas (GTA: SA)) – 2005 m. pasėruodės GTA serėjės kuompioterėnis žaidėms.
Siožets
Prīš 5 metos Karls Džuonsuons, (pravardie CJ), pabiega nu gīvenėma naštū Los Santos miesteli, San Andresė. Miesta, katramė karaliau nosėkaltieliu gaujės, narkuotėkā ė kuoropcėje, kor ižīmībės ė mėlėjuonierē dara vėska, nuoriedamė ėšvengtė narkuotėku prekiautuoju ė nusėkaltieliu.
Daba ankstībs dešimts dešimtmetis (1992 m.). Karls grīžt nomei. Anuo muotėna nesenē nužudīta, šeima krėtos, a vākīstės draugā sosėskaldė ė nėvėinėngė.
Onam grīžtont nomei kelė kuorompoutė puolėcėninkā neteisietā apkaltėna CJ žmuogžudīstė. CJ praded keliuonė apkeliaudams ciela San Andreso valstėje tam, ka apkeravuotu sava šeima ė ka Gėraitės gatvės šeimuos (Grove Street Families) valdītu Los Santos miesta gatvės.
Vietuobės
San Andreso vėitas paremtas Kalėfuornėjos ė Nevadas kvartalās. Ėš vėsa San Andresė trīs miestā: Los Santos, San Fierro ė Las Venturas. Los Santos ė bedlendā atėtink Luos Andžela ė Kalėfuornėjės bedlendos. Las Venturas so dīkomuom atėtink Las Vegasa ė Nevadas dīkoma. San Fierro miests atėtink San Francėska. San Andresa pluots īr maždaug 44 km² – 4 kartos dėdlesnis neg GTA: Vice City.
Nūruodas
Kateguorėjė:Kuompioterėnē žaidėmā
Prūdiuonīs (Trakā)
Prūdiuonīs - gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Tarībėnė karė pamėnklos Estėjuo
thumb|Tarībėnė karė pamėnklos Tarībėnė karė pamėnklos Estėjuo - pamėnklos Estėjės suostėnie Talinė, katros skėrts Tarībėniou kariou, karēvosėm Ontruo svieta vainuo, atmėntė.
Tarībėnė karė pamėnklos bova pabūdavuots 1947 m. ėr ėlgā bova nažėnuoma karė, žovosė Ontruo svieta vainuo, sėmbuolės. Šalip pamėnkla īr solaidotė kelė Ontra svieta vainas meto Estėjuo žovė karē.
Par ton pamėnkla kėla dėdlės demonstracėjės ėr riaušės, parūgosės i gatviu konflėktos prasėdiejė pu ton, kumet balondė 25 d. rīta Talinė pradieta rouštėis Tarībėnė karė pamėnkla demontavėmā darbams ėr palaiduotu suovietu armėjės kariū palaiku perkėlėmou.
Balondė 27 d. pradietė parlaiduotė kariū palaikā. Pamėnklos bova pabūdavuots Talina kapūs balondė 30 dėina.
Sausdravienā
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žlėbinū seniūnėjuo. Anuo gīven 17 gīventuojū.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Vartolienā
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Dėdkėimė seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 51 žmuogos.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Juciūnā
Juciūnā - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 43 žmuonis.
Zablatėškės (Ėmbrads)
Zablatėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Skliaustė
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Īlakiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 85 žmuonis.
Dargožē (Klaipieda)
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Skliaustė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Daumantā
Daumantā - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 47 prietelē.
Sati Devi
Sati Devi, tėkr. Violeta Jurkonienė (g. 1976 m. balondė 11 d. Klaipieduo) īr Lietovuos dainėninkė.
Sava karjėra Sati pradiejė da 1991. Tumet dainiava pop daines, liuob padietė īrašītė albomus tuokėm mozėkontam kap Exem, Andrius Mamontuovs, Sel.
Daba Sati īr sokūrus pruojėkta Agama ė atlėik world, ethereal stėliaus mozėka. So daine „Field of Kings“ ana dalėvava 2010 Euruovezėjės atrankuo ė ožėmė 4 vėita.
Sati nuognē duomės Indėjės koltūra, viera, īr vegetarė.
Montvėlėškis
Montvėlėškis īr kaims Kiedainiu rajuonė, Duotnovas seniūnėjuo, 6 km i šiaurė nug Akademėjės, prī plėnta Šedova-Juonava. 262 gīventuojē ī. Par kaima robežiu tek' Duotnovielė, katra ī patvenkta Mantvilėškė prūdo.
thumb|left|250px
Anarkėzmos
Anarkėzmos (, „ba valduovu“) – puolėtėnė fėluosuopėjė o duoktrėnu ė pažiūrū vėsoma, teigontė, ka hīrarkėnės valdīma fuormas īr ne tėk nareikalėngas, bat ė žalėngas. Anarkėzma fėluosuopėjė ėšsėvīstė Europuo ė pasklėda pu ciela svieta, daugiausē XX o. pradiuo.
Anarkėzmos
1845
1845 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided trečiadeinī.
Vėkūnā
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Babtu seniūnėjuo.
1845
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Vėkūnā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 27 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Naujuosės Akmenės kaimėška seniūnėjė
Naujuosės Akmenės kaimėška seniūnėjė - seniūnėjė Akmenės rajuona šiaurie, centros - Naujuojė Akmenė.
Nūruodas
Kateguorėjė:Akmenės rajuona seniūnėjės
Wagin
Wagin - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta XIX o. paskotėniam dešīmtmetie.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 33°19′00″S 117°21′00″E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Laukelē (Vėlnios)
Istuorėjė
Suodnuo liōb gīvent žmuonis, bat palē 2001 metās atlkėkta sorašīma razoltatos anuo nabgīvena nivēns žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Smielīne (Zarasā)
Smielīne - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Ontkalnėškē
Ontkalnėškē īr gīvenvėitės:
Naciuonalėzmos
Naciuonalėzmos - ideuoluogėjė, teigontė tam tėkruos gīventuoju gropės naciuonalėni (tautėni) bendroma ė sėikontė sojongtė ta gropė tuoke bendroma pagrėndo i valstībėni darėni.
Nūruodas
Kateguorėjė:Puolitėka
Rauduonėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Pažioržmuotis
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Dėdkėimė seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 17 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Mėnėstrants
thumb|right|220px|Žemaitėjes mėnėstrantā apeigū meto
Mėnėstrants (lot. minister - patarnautuos) - dvasininka padėjies, pagalbininks (tep pat diakuons, akuolits, padedūntīis atlėktė liturgėjes apeigas).
Žemaitėjuo ė Lietuvuo kėkvėinuo parapėjuo Mišiom patarnaun maždaug nu 2 lėgė keliuolėkas patarnauotuoju. Vėlniaus arkivīskupijuo gal patarnautė tėik vaikē, tėik mergelkas.
Kėkvėinas metās Telšiū vīskopėjė Žemaitiū Kalvarijuo organizoun vīskopėjes mėnėstrantams stuovīkl, katruo patarnaujuntīs vaikiokā meldes, bėndraun su bendramintes, žaid, muokuos būtė geresnes mėnėstrantas.
Nūruodas
Kateguorėjė:Katalėkībė
Amals
thumb|AmalsAmals īr žaibavėms ba dundūlė. Būn tonkiausē nakti. Dundūlis nesosėdara diel audruos nūtolėma vuo garsa atsėspėndiejėma i kėtos uobjektos.
Kateguorėjė:Uorā
Blitz
Tiorku kalbas
right|thumb|upright=1.5|Tiorku kalbu paplėtėms Eurazėjuo
Tiorku kalbas sodara magtīnga ė dėdle kalbū grope, tiorku kalbuom prėgol 35 kalbas. Tiorku kalbuom rokounas nū 165 lėgė 180 mėlėjuonū žmuoniū.
Klasėpėkacėjė
Tiorku gentīs ė anū kalbas par omžios maišies vėina so kėta, tiorku kalbū klasėpėkacėjė īr sodietinga. Žemiau doudams sopaprastīnts variants:
Šaltenē
Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Zagornā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Valiūnā (Skaistgėris)
Valiūnā - Juonėškė rajuonė, Skaistgėrė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 29 prietelē.
Vėiškrontė
Vėiškrontė īr nūžulni opės pakrontė paprastā nusieta žvīro ė kūlēs. Senuobė par vėiškrontes žmuonės keliaudava.
Kateguorėjė:Opis
Džuons Luoks
Džuons Luoks (John Locke; 1632-1704) – onglu fėluosuops, puolitėnis veikies ė pedaguogs.
Šolpetrē
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Īlakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 70 prieteliu.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Pasmėlgīs
Pasmėlgīs - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 9 prietelē.
Lazdīns
thumb|250px|Lazdīns
Lazdīns īr krūms, katros prėklaus beržėniu augalū šėimā.
Īr aukštoma lėgė 5 m, tor daug kuotū. Lapā dėdli dontītās šmuotās, padėngtė plaukelēs. Žīd onksti pavarsarie: vīrėški žėidā īr žirgėnā vuo muotrėški nuognē maži, rauduoni. Vasaras pabonguo ved rėišotus.
Lazdīns īr dėdlē tonkus medies (tėik spīglioutiu, tėik lapoutiu), tėnkams suodnu, parku apželdėnėmou.
Ankodėnuovka
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Bokštā (Kiedainē)
thumb|right|240px Bokštā īr kaims Kiedainiu rajuone, Duotnovas seniūnėjuo, 3 km ī šiaurės vakaros no Akademėjės, prie plentā ī Šedova ėr Duotnovielės opės. 120 gīventuojū.
Strielėškē (Skouds)
Strielėškē - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Īlakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 10 prieteliu.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Smėlgē (Plongė)
Smėlgē īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žlėbinū seniūnėjuo. Anuo gīven 39 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Kačergē (Kiedainē)
Kačergē - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Varēkuonē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Babtu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 65 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Gėbišielē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Kretėngales seniūnėjuo. Anuo gīven 32 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
1851
1851 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided trečiadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Vaidmėnā (Juonėškis)
Vaidmėnā - Juonėškė rajuonė, Skaistgėrė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniū.
Ontapuolis (Kiedainē)
Ontapuolis - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nabgīven prietelē.
Arelėškės
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Tromplauke
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Īlakiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 28 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Berlānē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Babtu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Vivien
Vivien - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1906 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 27.979°S 120.563°E. Miestalės īr ož 982 km i šiaurės rītū šmuota nū Vakarū Australėjės suostėnės Pertha.
1862
1862 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided trečiadeinī.
Vivien
Geuograpėjė
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
1862
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Zalepūgā
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Senuojė Būda (Trakā)
Senuojė Būda - gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Sablauskē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Naujuosės Akmenės kaimėškuo seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 477 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Lietovuos Respoblėkas finansu ministerėjė
Lietovuos Respoblėkas finansu ministerėjė īr Lietovuos Respoblėkas Vīriausībės institucėjė, esontė atskaitlėnga ož valstībės fiskalėnė puolitėka, efektīvo ė raciuonalu šalėis ėr Euruopas Sājongas liešu valdīma ė nauduojėma, finansu sektuoriaus plietra ė tėnkama kėtū finansu srėtėis pragoma igīvendėnėma. Ikorta 1918 m. kāp Finansu, prekības ė pramuonės ministerėjė, 1940 m. rogpjūtė 26 d. panaikīnta, a 1990 m. kuova 17 d. vielē atkorta dabartėnio pavadėnėmo.
Ministerėjē vaduovau finansu ministros Ministrou pėrmėninkou teikont ė Lietovuos Respoblėkas Prezidėntou skėront.
Kateguorėjė:Lietovuos ministerėjės
Vilga
Wilga - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1915 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 33°42′S 116°14′E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Kroupē (Kiedainē)
Kroupē - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Lietovuos Respoblėkas energetėkas ministerėjė
Lietovuos Respoblėkas energetėkas ministerėjė īr Lietovuos Respoblėkas Vīriausībės institucėjė, esontė atskaitlėnga ož valstībės puolitėkas igīvendėnėma ė koordėnavėma energetėkas (energetėnė saugoma, kondoulėnės energetėkas, ėškastėniu energėjės ėštekliu, atsėnaujėnontiu energėjės ėštekliu, alektras ė šėlomuos, energėjės vartuojėma efektīvoma srėtīs. Ikorta 1990 m. kuova 17 d., ale 1997 m. palėka panaikėnta ė tėk 2009 m. vielē atkorta.
Ministerėjē vaduovau energetėkas ministros Ministrou pėrmėninkou teikont ė Lietovuos Respoblėkas Prezidėntou skėront.
Gervėškė
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Dėdkėimė seniūnėjuo.
Lietovuos Respoblėkas energetėkas ministerėjė
Kateguorėjė:Lietovuos ministerėjės
Gervėškė
Istuorėjė
1923 metās suodmuo gīvena 38 žmuonis. Gervėškie stuov pamėnkls žvosiems partėzanams ė rīšėninkiem. Tas pamėnkls skėrts sovietū nožodītiems 1947 m. balondė 7 d. dvejuom rīšėninkiem (6 ė 3 vākū muotėnuoms) ė 2 partėzanam. 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Ontanėškės (Zarasū seniūnėjė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Muonarkėjė
thumb|[[Napuoleuons imperatuorious suostė.]] Muonarkėjė (ėš graiku – μοναρχία, monarchia = "vėinvaldīstė") īr vėina ėš valdīma skvarmu, katruo valstībės galva īr vėins valduovs (muonarks: konėgaikštės, karalios, imperatuorios ė tēp tuoliau). Paprastā muonarkėjės būn paveldėmas.
Vagol valduova dalīvavėma valstībės valdīmė muonarkėjės skėrstuomas i:
Muonarkėjė Kateguorėjė:Valdīma skvarmas
Japuonėjes gimnos
Japuonėjės gimnos Kimi ga Jo (君が代; ėš jap. k. – „imperėškuojė valdė“) – oficēlos Japuonėjes gimnos, tēpuogė vėins trompiausiu daba nauduojamu valstībėniu gimnu. Gimna žuodē sokortė Heian čiesa poemas pamato, meluodėjė parašīta Meidži čiesa pabėnguo. Ka Kimi Ga Jo ė senē nauduojams kāp Japuonėjės naciuonalėnis gimnos, ale ons iteisėnts tėk 1999 m.
Gimna tekstos
Idiejė, ka mažė kūlelē palėikt dėdlēs riedolēs, bova paplėtosė Heian čiesa Japuonėjuo.
Kateguorėjė:Japuonėjė Kateguorėjė:Valstībėnē gimnā
Balėnē (Kiedainē)
Balėnē - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Absoliotėnis aukštoms
Absoliotėnis aukštoms īr kuokės ta vėitas aukštoms, mieruojont nū jūras līgė.
Kateguorėjė:Fėzėnė geuograpėjė
Bakalerėškē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Koinėškē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Brozdėilīns
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Kretėngales seniūnėjuo. Anuo gīven 34 žmuonis.
Sipuonē
thumb|right|240px
Sipuonē īr kaims Kiedainiu rajuone, Duotnovas seniūnėjo, 2 km nu Akademėjės, pri plentā ī Krakes ėr Duotnovielės opės tvenkėnė. 93 gīventuojē. Sipuoniūs īr dubenioutasis kūlis, vadėnams Uožakmenio.
Apėrėtīs
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Dasiūnā
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Babtu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 56 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Trompātē (Skaistgėris)
Trompātē - Juonėškė rajuonė, Skaistgėrė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniū.
Lietovuos Respoblėkas krašta keravuojėma ministerėjė
Lietovuos Respoblėkas krašta keravuojėma ministerėjė īr Lietovuos Respoblėkas Vīriausībės institucėjė, esontė atskaitlėnga ož šalėis keravuojėma sėstemas ė karioumenės gīnībėnė pajiegoma plietra, karioumenės ė kėtū krašta keravuojėma sėstemas institucėju pariedėma Lietovuos ė bendra NATO šaliū gīniuojėmou, kėtū NATO tėkslū, ES bendruosės gīniuojėma puolitėkas ė kėtū terptautėniu isėpareiguojėmu vīkdėma. Ikorta 1991 m. spalė 10 d.
Ministerėjē vaduovau krašta keravuojėma ministros Ministrou pėrmėninkou teikont ė Lietovuos Respoblėkas Prezidėntou skėront.
Kateguorėjė:Lietovuos ministerėjės
Martins Liuteris
thumb|left|Universität Wittenberg
Kateguorėjė:Pruotestantėzmos Kateguorėjė:Vuokītėjės žmuonis Kateguorėjė:Pargoldītuojē
Orbuonėške
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Īlakiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
1873
1873 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided trečiadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Valiota
Valiota – sotartėnis vėinets, skėrts apmuokietė ož prekės vuo paslaugas. Šalis, aba regėjuonā, katruosė vīraun valiota, vadėnamė valiotas zuona.
Vasse
Vasse - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
1801 m. bėrželė mienesie ton vėituo dinga prancūzu keliautuos Thomas Vasse.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 33.69°S 115.3°E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Adakavs I
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 617 žmuoniū.
Tausienā
Tausienā - Juonėškė rajuonė, Skaistgėrė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Butiuonē
Butiuonē - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Kodžiuonē
Kodžiuonē - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo, pri kelė Juonava-Šedova esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 5 prietelē.
Bakasėškis
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Vėlkātē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žlėbinū seniūnėjuo. Anuo gīven 29 gīventuojā.
Žmuonis
Suoduo ī gėmės puolėtėks Gedėmins Vagnuorios.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Šėlovuos Švt. Panuos Marėjės Gėmėma bazilėka
thumb|right|240px|Šėlovuos Švt. Panuos Marėjės Gėmėma bazilėka thumb|right|240px|Pagrindinis bazilėkas altuorios thumb|right|240px '''Šėlovuos Švt. Panuos Marėjės Gėmėma bazilėka''' stuov Šėlovuos miestalie, prī Raseiniū-Tītovienu kelė. Vielīvuojė baruoka stėlė.
Dėdliajamė bazilikas altuoriou īr Marėjės abruozdos, katras garsie sava steboklās. 1993 m. bazilėkuo apsėlonkė puopėžios Juons Paulios II.
Istuorėjė
. 1457 m. P. Gedgauds pabūdavuojė bažnīčė ė padovėnuojė anā 146 valakus žemės. Šėlovuos savėninks Andrios Zavėša aplė 1500 m. bažnīčė atbūdavuojė. Anuo sūnos Juons aplė 1532 m. perieje i refuormacėjė ė pasisavėna katalėkams tieva duovėnuota žemė. Bažnīčė palėkta katalėkams. Ana grētā nīka. Enavgelikā Refuormatā 1594 m. pabūdavuojė mūrėnė bažnīčė Zbara suodnalie (pri Šėlovuos). 1592-1622 m. čė veikė vienintelė Žemaitėjuo refuormatū vėdorėnė, vėliau parapėnė muokīkla. Tarp evangelikū refuormatū ė katalėkū XVII o. būta daug ėiavriū kuonflėktū.
1669 m. ivīka ginklouts susirėmėms. Evangelikū refuormaū parapėjė 1754 m. prijongta pri Kiedainiū. XVIII o. pabėnguo bažnīčė sonīka. Vīskops Jorgis Tėškevičė 1646 m. mėnavuo steboklinga Šėlovuos Švt. Marėjės abruozda. Katalėku literatūruo aprašuoma Švt. Marėjės apsėreiškėma istuorėjė pėrma karta aprašīta Šėluvuos klėbuona Mīkuola Sviechauskė. Anuo ė vėlesniū aprašėmu duomenīm, aplė 1612 m. apsėreiškosi Švt. Pana Marėjė so kūdėkio ont ronku. Ana kriuokos, ka tuo vėituo, kor bova garbėnams anuos sūnos, dabā arama ė siejama. Vīskopa atstuovou oficiolou J. Kazakevičiou senielis paruodės vėita pri dėdliuojė kūlė, kor bova ožkasta skrīnė. Anuo rasts bažnīčės steigėma akts, Švt. Marėjės paveikslos, brongos arnuots. Bīl dėl Šėlovuos katalėkū bažnīčes gražėnėma iškielė vīskops Mėrkėlis Giedraitis. Ano tēsė konėgs M. Kobilinskis, bengė konėgs J. Kazakevičios.
1622 m. teisma sprėndėmo refuormatā privaliejė grōžėntė katalėkams žėmė ė somokietė 9000 auksėniu. J. Kazakevičė sava liešuom 1627 m. Šelovuo pabūdavuojė nedėdėlė medėnė bažnīčė. Zars bova pabūdavuota kėta, dėdesnė, krīžiaus plana bažnīčė. 1651 m. isteigta muokīkla. Švt. Panuos Marėjės paveikslos 1674 m. restaurouts ė ivėlkts i sėdabrini rūb. Kražiū jėzuitū kuolėgėjės auklėtėnē 1677 m. praidiejė pruocesėnės eisenas i Šėlova. Vīskops Untuons Tėškevičė 1752 m. isakė artimesniū parapėjū klėbuonams organėzoutā eitė i Šėlova. 1763 m. pruocesėnės eisenas bova oždraustas (apėntās pradietas tiktā 1905 m.).
Arkitektūra
Bažnīčė istuorėnė, kvadratėne plana, su masīvio buokšto ė 4 buokštelēs kampūs. Ana vielīvuoje baruoka stėliaus, stačiakampe plana, halėnė, dvėbuokštė, su trisėinė apsidė. Bažnīčes kampūs priglodoses žemas zakristėjės. Vėdos 3 navū, atskėrū piliuorēs. Švėntuoriaus tvuora mūrėnė. Švėntuoriou palaiduots vīskops Juozos Matulaitis-Laboks (1894-1979).
Šėlovuos kuoplīčia
Arkitekts Untuons Vivulskis 1906 m. supruojektava mūrėn kuoplīčė. Valdžė būdavuotė neleida, reikalva surinktė vėsas samatuo numatītas liešas (39 222 robliū). 1911 m. pruojėkts patvirtints, leista būdavuotė. 1912 m. (mėnavuojont Apsireiškėma 300 metū jobiliejo) konėgs Juons Mačiulis-Mairuonis pašvėntėna kuoplīčes kertini akmėni. Statība priveiziejė arkitekts Mėkuols Dubuovėks. Kuoplīčė galotėnā pabūdavuota 1924 m. Tū pačiū metū siejės 8 d. pašvintinta.
1993 m. siejės 7 d. vėišiedams Lietovuo koplīčiuo meldies puopiežios Juons Paulios II,
Kateguorėjė:Lietovuos bažninčės Kateguorėjė:Nedielės straipsnis
Zaječē
Nūruodas
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Lietovuos Respoblėkas koltūras ministerėjė
Lietovuos Respoblėkas koltūras ministerėjė īr Lietovuos Respoblėkas Vīriausībės institucėjė, esontė atskaitlėnga ož valstībės koltūras puolitėkas igīvendėnėma ė koordėnavėma profesiuonalaus ė miegieju mena, tētra, mozėkas, dailės, kėna, muzieju, biblioteku, laidības, autuorėniu ė gretotėniu teisių ė koltūras vertībių keravuojėma srėtīs. Kāp tuokė atskėra ikorta 1994 m.
Ministerėjē vaduovau koltūras ministros Ministrou pėrmėninkou teikont ė Lietovuos Respoblėkas Prezidėntou skėront.
Kateguorėjė:Lietovuos ministerėjės
Aerapuortėgrapėjė
thumb|240px|Aerapuortėgrapėjė Aerapuortėgrapėjė īr vėituovės puortėgrapėjė, padarīta ėš liektova a kėtuokė skraidontė aparata. Vagol aerapuortegrapėjės sodaromi topograpėne žemielapē.
Eglīnā (Kauns)
Eglīnā - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Babtu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Aerapuortėgrapėjė
Fotografía
Eglīnā (Kauns)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Jena
Jena - Japuonėjes valiota. Jenas ISO 4217 kodā ī JPY ė 392.
Ožrašuoma žėnklo ¥ luotīnėškuo abiecielie, vuo japuonėškuo abiecielie žīmėma 円.
Kateguorėjė:Valiota
Eglėškē (Klaipieda)
Eglėškē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Kretėngales seniūnėjuo. Anuo gīven 16 žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Astrava
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Trets Reichs
thumb|250px|Tretė Reicha vieleva Trets Reichs, Nacėstėnė Vuokītėjė – 1933-1945 m. egzėstavosė valstībė, Vuokītėjė Hėtlerė valdėma metās. Tretė Reicha termėna hėtlerėnė pruopaganda vartuojė sėikdama sodarītė Vuokītėjės imperėjės tēstėnoma ispūdi (Reich vuokėškā znuočie imperėjė): ligė Napuoleuona vainū egzėstavosė 1-uojė vuokītiu tautuos Šventuosės Ruomas imperėjė bova vadėnama Pėrmoujo Reicho; 1870-1918 m. kaizerėnė Vuokītėjė vadėnta Antroujo Reicho, vuo Hėtlerė valduoma Vuokītėjė gava Tretiuojė Reicha pavadėnėma.
Lucy Lawless
thumb|180px Lcy Lawless (g. 1968 m. Kuova 29 d. Naujuojė Zelandėjė) īr aktuorė ė daininkė, kėlėma ėš Auckland.
Nūruodas
Lucy Lawless
Varley
Varley - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1939 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 32°48′S 119°30′E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Vėsgaudē
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Īlakiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
1879
1879 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided trečiadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Čeplėnava
Čeplėnava - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Pėlsūdā
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 324 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Taivans
Istuorėjė
Taivana valstībė palėka kap žemīnėnė Kėnėjė bova ožėmta kuomonėstu. Respoblėkas šalėninkā lėka tėktās Taivana saluo. Anėi savė skaita tėkrāsēs Kėnėjės valduovās.
Geuograpėjė
Glabna sala tor kuontrastėnga kraštuovaizdi, rītūs duomėnou kalnā, kalnagūbrē. Vakarūs žemės derlėngas, karaktuorėngas līgomas.
Prajė
Prajė īr miests Vakarū Afrėkuo, Santėjaga saluo, Žaliuojė Kīšolė Salū suostėnė. Anamė gīven aple 130 tūkst. žmuoniū. Īr terptautinis uora ousts ė svarbos jūrū ousts. Tēpuogi dėrb do onėverstėtetā (Jean Piaget, Cabo Verde), šmuots vėišū ė prėvatiū muokīklu.
Taivans
Adminėstracėnis soskėrstīms
Taivanė gīvėn 23,4 mln. gīvėntuoju. 95 % anū īr hanē kėnā, 2,4 % - austronezėitē abuorigenā, 2,6 % - mėgrantā ėš žemīnėnė Kėnėjės šmuota ė Pėitrītiu Azėjės šaliū.
Prajė
Prajė īr akuonomėnis ė prekībinis salīna centros. Patsā senasės īr Plateau kvartals. Kėtė kvartalā: Bairro, Tchadinha, Vila Nova, Achada Santo Antonio, Achada Grande, Terra Branca, Sao Filipe, Varzea ė kt.
Kateguorėjė:Suostėnės
Taivans
Akuonuomėka
Magtīngas, muokslou ėmliuos, dėdlė prīdietėnė vertė korontės akuonuomėkas valstībė.
Terptautėnē santīkē
Oficēlius dėpluomatėnius santīkius Taivans palaika so 12 JTO šaliū nariū, tēpuogė so Vatikano.
Nūruodas
Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Pėliuonē
Pėliuonē īr kaims Kiedainiu rajuonė, Duotnovas seniunėjuo, 3 km i peitrītius nu Gudžiūnū, prī plėnta Juonava-Šedova ėr Duotnovielės opės. 89 gīventuojē. Prī kaimā stūksa Pėliuoniu pėlēkalnis.
thumb|left|200px
Liaudėškē (Kiedainē)
Leudėškē - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Vīdėikē (Žlėbinā)
Vīdėikē īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žlėbinū seniūnėjuo. Anuo gīven 22 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Lietovuos Respoblėkas socēlėnė keravuojėma ė darba ministerėjė
Lietovuos Respoblėkas socēlėnė keravuojėma ė darba ministerėjė īr Lietovuos Respoblėkas Vīriausībės institucėjė, esontė atskaitlėnga ož valstībės puolitėkas igīvendėnėma ė koordėnavėma socēlėnė keravuojėma ė darba srėtīs. Ikorta 1994 m.
Ministerėjē vaduovau socēlėnė keravuojėma ė darba ministros Ministrou pėrmėninkou teikont ė Lietovuos Respoblėkas Prezidėntou skėront.
Kateguorėjė:Lietovuos ministerėjės
Ašmėntas seniūnėjė
Kėtas suodnas
<div class="references-small" stīle="-moz-column-count:4; column-count:2;">
Nūruodas
Kateguorėjė:Prėinū rajuona seniūnėjės
Gīvėntuoju tonkoms
Gīvėntuoju tonkoms - geuograpėnės termėns apėbūdėnontės gyventoju kėikė tamtėkram pluoti. Dėdlē tinkē naudojams 1 žm/km² roudėklis.
Bėndrs svieta gīvėntuoju tonkoms īr 44,7 žm./km².
Kateguorėjė:Geuograpėjė
Guojos (Zarasā)
Guojos - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Babrėnė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo.
Sieklis
thumb|240px|Sieklis Alauša ežerė (Aukštaitėjė)
Sieklis aba sekliava īr ežera kronta dalės, katra ēn nug kronta joustas lėgė puondėnėnė slenkstė, ož katruo dognos staigē gėlie. Tas īr seklė ežera dalės. Jūras a ondėnīna sieklis šelfo da vadėnams īr.
Kateguorėjė:Ežerā
Babrėnė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Alkėškē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Naujuosės Akmenės kaimėškuo seniūnėjuo.
Istuorėjė
Ėš XVII omžiaus žėnuoms Alkėškiū dvars, katron dėdliuojė daugoma gīventuojū bova latvē. Kaimalie rasts luobis, katram bova aple 370 XVI o. sėdabra muonetū. Šmuota luobe sergėjė Lietovuos natiuonalėnės moziejos.
2001 metās gīvenvėitie gīvena 444 žmuonis.
Žėnuomė žmonės
Kaimalie gėmė ėr ožauga Latvėjės generuols Janis Boivīds (1864–1937).
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Džiugailē (Kiedainē)
Džiugailē - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Jūzles Lūps
Useless Loop - gīvenvėitė vakarū Australėjuo. Tas īr oždars miestalis, katramė kasama droska. Tas miestelis īr prī Rīkliū ilonkas, katra prėgol UNESCO glabuonamam vėitam.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 26°07′50″S 113°25′00″E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Rodėškiu seniūnėjė
Rodėškiu seniūnėjė īr Juonėškė rajuona seniūnėjė, asontė rajuona pėitūs. Cėntros īr Rodėškē.
Klīkuolē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Naujuosės Akmenės kaimėškuo seniūnėjuo.
Janošuonē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Babtu seniūnėjuo.
Klīkuolē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 154 žmuonis.