cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Vėlniaus "Lietuvos rytas"
Vėlniaus "BC Lietovos rītas" - stėpriausė Lietuvuos krepšėnė kuomanda. Lietovuos ė Uleb Tauries vėcečempiuonė. 2005-2006 m. ė nu 2007 m. žaid Eurolīguo.
"BC Lietovos rītas" krepšėnė kuomanda bova ikorta 1997 metās, kada nustuojė egsistoutė kėta Vėlniaus kuomanda "Statyba".
Vėlniaus kuomanda vuos sosėkūrosė pateka tarp geriausiu LKL kuomandu, ėškart bova laimieta LKL bruonza, vuo paskiau visumet bova laimams bėnt sėdabros.
1999-2000 metu sezuons bova vėns siekmingiausiu kuomandā - pėrma karta kuomanda tapa LKL čėmpėjuonė, vuo tarptautėnies varžībuos - R. Sapuorta taurie "BC Lietuvos rytas" pateka tarp ketoriū geriausiu kuomandu ė tiktās pusfinalie nusėleida vėinā stėpriausiu tou meto Euruopas kuomandā Boluonėjas "Kinder".
"BC Lietuvos rytas" žaid dėdliausiuo Lietovuos krepšėnė arenuo - "Siemens" Arena.
Nūruodas
Kateguorėjė:Vėlnios Kateguorėjė:LKL komandas
Skoumontā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 34 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Suodnos
thumb|250px|Suodnos
Gal būtė nug nedėdliū suodnaliu šalep nomū lėgė paluociu suodnu, buotanėkas suodnu ė vaismediu plantacėju.
Senuobie tuoki dākta kāp parks, suodnos, daržos ė žuolėninks bova vėins ė tas pats: tenās liuob augintė žmuogou rēkalingus medius, krūmus ė žuolīnus.
Lietovuo suodnā radas XIV o. šalep paluociu ė vėinioulīnu. Suodību suodnūs īr augėnamas vuobelis, grūšės, čerešnės, vīšnės, slīvā, ašuoklē, braškės, žemougės.
Rodausē
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Suodnos
Tarībėnie gadīnie radas miestėitėm skėrti kuolektīvėnē suodnā.
Kateguorėjė:Žemės ūkis
Pakražontokā (Pakražontis)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniu.
Krēvalaužē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 401 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Petrėkātē (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
DSB
175px|right|thumb|2018 m. DSB žemielopis
Petrėkātē (Kelmė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
DSB
DSB (dan. Danske Statsbaner) - valstībėnė Danėjės traukėniu transpuorta bėndruovė, katra valda dėdliausė šmuota kelėivėniu traukėniu transpuorta Danėjuo. DSB bova ėkorta 1885 m. spalė 1 d.
Kateguorėjė:Bėndruovės Kateguorėjė:Danėjė
Proselē (Ruokėškis)
Proselē - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Pelotiele
- Jorbarka rajuonė, Veliounas seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 29 prietelē.
Proselē (Ruokėškis)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniu.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Palonga
miniatiūra
Palonga īr Lietovuos kurortėnis miests pri Baltėjas jūras, 25 km i šiaurė no Klaipiedas, Klaipiedas apskrėtie. Miests tor sava savėvaldībės statosa ė apėm Palonguos, Švėntuosės ė Būtėngės gīvėnvėitės. Dėrb 3 pašta skīrē (cėntrėnis LT-00001).
Istuorėjė
Miesta terituorėjuo žmuonės gīvena nū III-I tūkstontmetē prīš Krėsto. Arkeuoluogė Rimotė Rimantienė, katra kasėniejė snuobėne gīvenvėite Švėntuojuo, nustatė, ka žmuonės tinās gīvena prīš 5000 metu.
Pėrmuojė lėika Palonguos vards pamėnavuots 1161 m. bėrželė 15 d., kūmet danā ožjiemė Palonguos koršiu pėli ė mėslėnama, ka čėštās bova ėšlėpis Danėjės karalios Valdemars I so karūna.
Lėvuonėjės uordėna ė Korša sosėtarėmė 1253 m. Palonga mėnavuonama kāp Palange.
1300–1413 m. Palonguo ont Bėrotelės kalna vėikė stolpėnė stebiejėma vėita, katruo stabiets Saulės ė Mėnuole kostiejėms, katron doumenīs bova panaudounamė kalėnduoriu tvarkėmou.
XV–XVII o. Palonga bova svarbiausės Lietovuos ousts.
Transpuorts
Miests īr ont Baltėjės jūras kronta. Miests gal būt prigauts kelēs nū Šiauliū, Liepuojės ė Klaipiedas šmuotu. Vėik Palonguos uora ousts ėš katron skrend liektovā i Danėjė, Latvėjė, Nuorvegėjė ė Rosėjė (vasara).
Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Petrātėškē
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ėšlauža seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Vuolga
Kateguorėjė:Rosėjės opis
Stefan Olsdal
Kateguorėjė:Švedėjės mozėkontā
Plompē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Vāgovas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Plazma
Plazma īr vėsėškā aba dalėnā juonėzoutas dojės, vėina ėš ketoriū glabnū medegū būkliū. Plazmuo teigiamu ė neigiamu krūviu tonkomā īr vėinuodi. Plazmas būklie īr Saulės ė žvaiždiū medega, žvaiždiū atmuospėra.
Taškis
Taškis - stalėnis žaidėms, katras īr žaidams ont longouta puoperiaus. Tėkslos dedont tašks puo taška apsoptė varžuova taška arba žemė.
Ētmėnėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 201 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Plazma
Galerėjė
Kateguorėjė:Fizėka
Fejd
Fejd - Švedėjės mozėkėnė gropė, atsėrados 2001 m.
Paliekėnis
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Fejd
Dėskuograpėjė
Huldran	- Demo (2004)
Paliekėnis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Fejd
Dėskuograpėjė
Eld - EP (2006)
Storm - pėlnuos trokmies (2009)
Eifur - pėlnuos trokmies (2010)
Kateguorėjė:Švedėjės mozėkontā
Vāduots Valiokevėčė
Vāduots Valiokevėčė (, da žėnuoms, kāp Milanno, g. 1981 m. gegožė 27 d. Kaunė) - Lietovuos mozėkonts, mozėkas gropės The Roop narīs, anuos vuokalėsts. Vāduots ī vegans.
Kateguorėjė:Lietovuos mozėkontā
Skardėne
- Jorbarka rajuonė, Veliounas seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 2 prietelē.
Skrėdolē
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 29 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Darbales
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Björn Dixgård
right|thumb|200px|Björn Dixgård
Björn Dixgård (g. 1981 m. gegožė 8 d.) - Švedėjės mozėkonts, gruo gropie Mando Diao.
Aušrakaimės
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Pamergē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Čarlis Čaplėns
Čarlis Čaplėns (Charlie Chaplin aba sir Charles Spencer Chaplin, 1889–1977 m.) bova vėins žėnomiausiu XX omžė aktuoriu ė režėsieriu, kuomedėjėnė žonra atlėkies. Toriejė valkatas (The Tramp) pravardė.
Pamergē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 25 žmuonis.
Čarlis Čaplėns
thumb|right|260px|Čarlis Čaplėns
Pamergē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Čarlis Čaplėns
Biuograpėjė
Č. Čaplins gėmė 1889 metū balondė 16 dėina Luonduonė. Anuo vākīstė bova sonkė, tievs bova alkahuolėks, muotīna bova Music Hall artėsts, bet diel dūšės lėguos toriejė nūtrauktė sava karjiera. Vīresniuojė bruolė dieka Čarlis pradiejė vaidintė „The Eight Lancashire Lads“ tropie, 1908 m – „Karn“ tropie, so katra 1912 metās pasiruodė Amerėkuo. 1915 metās ons jau bovs Huolėvoda aktuorios. Sokūrė ė sovaidėna daugībie fėlmū, bet tėktās paskotėnis – „Modern Times“ bova igarsints – vėsė onkstesnė bova bagarsē. Č. Čaplins gava dvė Uoskara statolieli – 1929 m. ė 1972 m.
Aktuorios toriejė pasisekėma terp muoteru ė toriejė net 11 vākū.
Chaplin Chaplin,Charlie
Šiauliu "Šiauliai"
Kuomanda žaid „Šiauliū arenuo“
Nūruodas
Kateguorėjė:Šiaulē Kateguorėjė:LKL komandas
Aleksėndra Dėdlīsis
thumb|Aleksėndra Dėdlīsis
Aleksėndra Dėdlīsis (arba Aleksėndra Makeduonietis; 356–323 m. prīš Krėsto) – Makeduonėjės Karalios (nu 336 m), Plīpa II sūnos, Aristuotėlė auklėtėnis.
Bova talentings karvedīs. Suosta paveldiejė kap sāmuokslininkā nužodė anuo tieva Pilīpa II. 334 m. somošė Persus prī Granėka opėis ėr ožiemė bavēk vėsa Mažuojė Azėjė. 333 m. somošė persus prī Isa, 331 m. prī Gaugamelu. Anuo sokortuos valstībės terėtuorėjės rėbas tēsies nug Donuojė lėgo Inda opiu, ė nu Egėpta lėgė Vėdorėnės Azėjės. Makeduonėjės imperėjė mėrus Aleksėndrā grētā sožloga.
Grėgātē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Šatrėninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1248 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Dobašē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Remēkē (Joudopė)
Remēkē - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 21 žmuogos.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
The Roop
miniatiūra
The Roop - Lietovuos mozėkas grupė nūg Vėlniaus.
Bovė narē
Onkstiau gropės nario lioub būt:
Kuonkorsā
Gropė The Roop dalīvava natiuonalėnie atrunkuo 2018 m. Ton gadīnie anie palėka tretė palē bendram skaitliavėmė ė ontrė palē žmoniu balsavėma.
2020 m. Euruovėzėjė
The Roop 2020 m. vasarė 15 d. ėšluošė tautėnė Euruovėzėjės atronkuos kuonkorsa Lietovuo ė bova atrīnkta atstovautė Lietovā, dalīvaunont 2020 m. Euruovėzėjės mozėkas dainiu kuonkorsė, so dainė, dainiounama onglu kalbuo, "On fire", kas rēkš "Degont".
Z
Z, z - dvėdešėmt šešta luotīnu abecielės raidė.
The Roop
Istuorėjė
Gropė ėkorta 2014 m. lapkristė mienesie Vėlniou, Lietovuo.
Stėrbišē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Vāgovas seniūnėjuo.
Z
Kateguorėjė:Luotīnėškas raidės
Y
Y, y - dvėdešėmt penkta luotīnu abecielės raidė. Ana žemaitiu kalbuo nenauduojama.
Kateguorėjė:Luotīnėškas raidės
Kelmė
Kelmė - miests Šiauliū apskrėtie, 45 km. i pėitvakarius nu Šiauliū, rajuona cėntrs. Miests tor seniūnėjes statosa. Rėtėnio ė pėitėnio miesta pakraštio vėngioun Kražantes opė. Kelmie stuov Švč. Mergelės Marėjės Ėmėma i Dongo bažninčė (būdavuota 1908 m.), Liuteruonu-Evangėliku bažninčė, koltūras nomā, Kelmės dvara rūmā ė krašta moziejos, rajuona lėguonėnė. Šiaurėnie miesta dalie īr Kelmes pušīns, ritėnie - kolektīvėnē suodā, vakarėnio parobežio ēn kels Šiaulē-Tėlžė.
Istuorėjė
Ivairou lėteratūruo tonkē mėnavuojama 1416 m. Kelmes bažninčes fundavėma data. Bet pėrmėjē patėkėmesnė duomenīs īr aplė Kelmes bažninč' - ana pastatīta 1484 m., Lietovuos Dėdliuoje konėgaikšte Kazimiera valia, dėltuo 1484 m. data īr vėina ėš pėrmūjū, tėkslesniū Kelmes ėkorėmou pamėnavuotė. 1511 m. bažnītkaimis gava torgaus privilegėj, 1526 m. mėnavuojams dvar ė mėstielis.
Lėgė Pėrmuoje pasaulėne kara Kelmė prėklausė protestantėškā Gružėvskū gėmėnē. Mėstele augėm pagīvėn XIX o. vėdurie nutėists plėnts Rīga-Tėlžė.
1998 m. palkrėtė 16 d. Prezidėnta dekreto patvėrtins miesta herbs.
Pavadėnėma kilmie
Miesta vards tėkriausē bus kėlės nu bėndrėnė žuodė kelms: pėrmėnė žuodė reikšmie būt buvus' „kelmouta vėita, kelmīnė".
Nūruodas
Kateguorėjė:Žemaitėjės miestā Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Tuonis Blers
thumb|200px Tonis Blers (g. 1953 m. gegožė 6) – brėtu puolitėks, katros bova Jongtėnės Karalīstės premjiers nu 1997 m. lėgė 2007 m. Ons vaduovava Leibuorėstu partėjē nu 1994 m. ligė 2007 m. ėr nu 1983 ligė 2007 m. bova Parlamėnta depotats. T. Blers vėino čieso palėka sava pareigas diel nusėvīlėma Dėdlioujo Ketverto (JTO, Rosėjė, JAV ėr ES).
Toštiaulē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 187 žmuonis.
Tuonis Blers
T. Blers Leibuorėstu partėjės vaduovo bova ėšrėnkts pu staigiuos bovosė līderė Džuona Smėta smertėis. T. Blers tapa ėlgiausē ėšsėlaikiosio premjiero Leibuorėstu pratėjės istuorėjuo. Partėjė laimiejė ėš eilies tėik 1997 m., tėik 2001 m. rinkėmus.
Kateguorėjė:Puolitėkā Kateguorėjė:Jongtėnės Karalīstės žmuonis
Toštiaulē
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Stākėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
X
X, x - dvėdešėmt ketvėrta luotīnu abecielės raidė. Žemaitiu kalbuo ana nevartuojama.
Kateguorėjė:Luotīnėškas raidės
Padabtē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 25 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kašuonīs
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo. Miestalie īr kriautovė, mede pardėrbėma kuompanėjė, koltūras nomā, patšts, latruo indeksos īr LT-59046.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 294 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Papėlē (Kelmė)
Papėlē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 12 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Ežkepē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo.
Luopaitē
Luopātē ī suoda Žemaitėjuo, Rėitava savivaldībie, Tveru seniūnėjuo, 1 km nū Tverū. Anuo gīven 122 prietelē.
Ežkepē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Luopaitē
Šalėp kaima stūksa Luopaitiu pėliekalnis ont katruo mīslėjama ka stuovėjė Vīkinta pėlės. Tepuogė ėšlikus švėntvėitė prī Aitralės (mėtoluogėnē kūlē, šaltenē, pėlkapē). Vėituovė patenk i Roškė kraštuovaizdė draustėni.
Švėntvėitė
Kateguorėjė:Rėitava savivaldībės gīvenvėitės
Ežkepē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Staliuorē (Jorbarks)
Staliuorē - Jorbarka rajuonė, Veliounas seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 5 prietelē.
Aduomātē (Rėitavs)
Aduomātē - Rėitava savivaldībie, Tveru seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 3 prietelē.
Šiaulātē (Kelmė)
Šiaulātē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Vāgovas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Sargėnė (Vėlnios)
Sargėnė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 3 žmuonis.
Rozgā (Ruokėškis)
Rozgā - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniu.
Pėlvėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 28 žmuonis.
Jėizna Kuoluonėjės
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Pėlvėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Jėizna Kuoluonėjės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 293 žmuonis.
Rauduondvaris (Nemenčėnė)
Rauduondvaris - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 182 žmuonis.
Jėizna Kuoluonėjės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Last.fm
Last.fm stėlėzoutā last.fm īr suocēlėnis tėnklopis, katros bova paleists veiktė 2002. Tėnklopis prėgol ė anou valda Jongtėnė Karalīstės bendruovė CBS Interactive.
Kateguorėjė:Tėnklopē
Gargždopės
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Naujuojė Akmenė
Istuorėjė
Pasak ėstuorikū ė archeoluogū, miesta apīlinkes bova gīvenamas žėimgaliū genčiū. 1652 m. miesta vėituo bova mėnavuojams Akmenes dvarou prėklauses Karpienū kaimalis. 1945 m. lėipas 27 d. LTSR Vėriausībė prijiem notarėm Karpienū kaimalie statītė cėmėnta bėndruov', nes čė bova cėmėntou tinkamū klinčiū kluodā. 1947 m. pradietė statības parengemėjē darbā: Karpienū kaimalie pastatīts pėrmasis gīvenamasis noms, ož 1,3 km nu gamīklas paskėrta 30 ha aikštelė gīvenvėites statībā, pėrmėjē statībininkā ė i statības atvežtė kalėnē ėkurdintė paskubuom surestū medinius barakūs' a tėisioug palapinies'. 1949 m. Valstībinis statības trests Nr. 3 pastat' pėrmūsius gīvenamūsius nomus dabartinie Taikuos gatvie. 1952 m. statības persikiel' ė dabartėn Neprėklausuomībes gatv'. 1952 m. sausė 31 d. Lietovuos TSR Aukščiausiuoses Tarības prezidiuma ėsakīmo Karpienū darbėninkū gīvenvėitė pavadinta „miesta tipa gīvenvėitė Naujuojė Akmenė".
1952 m. rugsiejė 21 d. pradieje veiktė pėrmuoji cėmėnta gaības technoluogėnė lėnėjė. 1967 m. (a 1965 m.) i Naujoj' Akmen' perkelts Akmenes rajona cėntros, ana paskelbta miesto. 1998 m. balondė 17 d. Prezidėnta dekreto patvirtins miesta herbs.
Uorgazmos
Uorgazmos - (graikū k. orgao – degtė aistra) – dėdle maluonoma jotėms, katras atsėrond vīkstont, aba ēnont i pabinga seksoalėnē soėitē, aba kėtuokiuos lītėnės ėškruovas čieso.
Uorgazmos īr lītėne stėmolēvėma rezoltats, katras tor psėkuoluogėnė, emuocėnė ė pėzėuologėnė (ejakolēcėjė, uodas paraudėms ė navalėngė raumenu sosėtraukėmā lītėniu uorganū šmuotė) pagrīnda.
Kateguorėjė:Gausėnėmasės
Tauravs
Tauravs ī suoda Žemaitėjuo, Rėitava savivaldībie, Tveru seniūnėjuo. Anuo gīven 96 prietelē. Tauravs stuov 2 km i vakarū posė nug Tveru, šalėp Varniu kelė.
Levs Truockis
thumb|right|180px|Levs Trockis Levs Trockis (tėkruojė pavardie Bronštein Leiba, 1879-1940, Лев Давидович Бронштейн) - Rosėjės revoliucijuonierios, 1905-1907 metū revoliucėjės dalīvis. 1917 m. Spalė revoliucėjės vėins vaduovu. Revoliucėjės "eksport" šalėninks.
Tauravs
Onkstiau Tauravė bova dvars. Anou suoduo terpovainie da gīvena 17 prieteliu. Tauravė rasts ī senuobėnis vainas kėrvis.
Levs Truockis
Būtėnt Trockis ikūrė Rauduonuojė armėjė (1918), pu Lenėna smertėis bova nušalints nu valdiuos (1927) ėr ištrėmts iš TSRS (1929). Pu ištremėma gīvena Torkėjuo, Norvegėjuo, Prancūzėjuo, Meksėkuo. Vėsa laika organėzava pasiprīšėnėma prīš Stalėna, 1940 m. anō nužodė vėins Stalėna agents Meksėkuo.
Dėdlīsės mars
thumb|right|262px|Abruozdielis vaizdounontės mara [[Vėlnios|Vėlniou 1710 m.]]
Levs Truockis
Trockis,Levas
Dėdlīsės mars
Dėdlīsės mars - mars katrs ėšžodė dėdlē daug žmuoniu Žemaitėjuo, krūvuo ė vėsuo Lietovuo, Latvėjuo, Estėjuo, Prūsėjuo, Suomėjuo, Švedėjuo ė Lėnkėjuo Dėdliuos Šiaurės vainuos gadīnie. Mėslėnama, ka ton epėdemėjė bova šmuots mara panedemėjės ėšplėtosės nūg Centrėnės Azėjės lėgė pat Vėdoržemė jūras.
Tauravs
Kateguorėjė:Rėitava savivaldībės gīvenvėitės
Dėdlīsės mars
Aukas
Dėdliausės mėrosiu žmuoniu skaitlios bova terp 1709 ė 1711 m. Dėdlis skaitlios žmuoniu ėšmėrė Rītū Prūsėjuo, katruo ėšmėrė aple kuožnuos trets žmuogos, bova ė tēp, ka šmuotė suodu ėšmėrė zars vėsė, aba vėsė anū gīventuojē. Daugomė suodu aba miestaliu nū Rītū Prūsėjės lėgė pat Estėjės ėšmėrė nū 2/3 lėgė 3/4 vėsū žmuoniū. Bova tēp daug mėrosio nabašnīku, ka gīvė palėkė nabspiedava lāduot mėrosiu nabašnīku, lioub būt ka ė vėina kapa liuob goldītė dėdlė šmuota nabašnīku krūvuo.
Cėdabrėnė (Ruokėškis)
Sėdabrė̄nė - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Nemenčėnė II
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 141 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Viežiuonīs
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 272 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Aušelėške
Aušelėške - Rėitava savivaldībie, Tveru seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 3 prietelē.
Pastolgē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 34 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Škeršpīlē
- Jorbarka rajuonė, Veliounas seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 8 prietelē.
Švītrėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Vāgovas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Žoviedra
thumb|250px|Žoviedra
Žoviedra ī prī ondenū gīvenons paukštis, muokslėškā prėgolons siejėkėniu paukštiu (Charadriiformes) šeimā.
Žoviedras būn vėdotėnė aba maža dėdloma, so nuognē ėlgās ė siaurās sparnās, tēpuogi īkīpa oudega. Snaps smailos. Staibio trompo.
Jied žovi. Skraidiuo pakronties, aplėnkou laivus.
Slonks
thumb|240px|Slonks, pagavė̄s [[slėiks|slėika]]
Slonks, slonka ī paukštis, prėgolons tilvėkėniu paukštiu (Scolopacidae) šeimā.
Kūna vėršos ėšrašīts jouduom, roduom ė pilkuom diemelėm. Kakta pilka, pakaušis skersā diemiets. Apatė pilka so tomsē roduom joustalėm. Snaps ī nuognē ėlgs, švėisē rods. Staibio rauduonuoko. Kūns 33–38 cm ėlgoma, 210–460 g sonkoma.
Afasi & Filthy
thumb|right|200px|Afasi & Filthy
Slonks
Lietovuo slonks ī tonkos paukštis. Čiuonās gīven nug kuova lėgė spalė. Laikas šlapiūs medies. Gūžta dėrbėn ont žemės, lūžties. Ded 4 diemietus švėisē rodus keušius. Perėn 20-21 dėina.
Afasi & Filthy
Afasi & Filthy - Švedėjės hėp-huopa gropė, vėikosė 2002-2009 m.
Kėdainiū "Nevėžis"
Komanda 1995-1997 metās žaid LKAL-2 lyguo, paskeu metus LKBL, tėn užjiem 4 vėit ir tap LKAL narė, tėn žaid 4 metus, 2002 metās tap LKAL čempijuonas i patek į LKL, pėrms sezuons bov laba nesėkmings - užimta paskotėn vėita. Kėtas metās jau 7, o da kėtas jau i 6. Šymet komanda netik Lietuvuo užiem 4 vėit, bet i SEB BBL lėk ketvėrta, daug kam netikieta.
Slonks
Kateguorėjė:Paukštē
Kėdainiū "Nevėžis"
Nūruodas
Ofiacialos puslapis
Afasi & Filthy
Nūruodas
Kateguorėjė:Švedėjės mozėkontā
Kėdainiū "Nevėžis"
Nūruodas
Kateguorėjė:LKL komandas
Ontuons Baranauskis
Antanas Baranauskas (žemaitėška: Untuons Baranauskis; 1835 m. sausė 17 d. - 1902 m. lapkrėtė 26 d.) - lietuviū poets, kalbininks, katėlkū bažnīčes veikies, Seinū vīskops. Rašītuoje A. Vienuole diedė.
Biografėjė
Gėm Anīkščiūs, valstietiū šeimuo. Onkstėvuo jaunīstie tievā nusiuntė anū i paralelėnė muokīkla, katron anam liob gerā ēt muokslā, ons dėdlē gerā muokies matematėkas. Pu muokīklas baigėma patapa pagalbininko parapijuo, vėliau bova nusiūsts muokītėis i Rumšiškes. Toliau mokėnuos Varniū konėgū seminarijuo.
1862 m. pabėngė Peterborga dvasėn' akademėj. Lėgė 1864 m. stodėjava Miunchena, Ruomas, Levena universitetūs. 1866-1884 m. - Kauna konėgū seminarėjes profesuorios. Svarbiausius poezėjes kūrinius parašė 1857-1863 m.
Reikšmingiausis A. Baranauska kurinīs - ruomantėnė poema „Anīkščiū šilielis", katramė apdainioujama gimtuoje krašta gamta, idealizoujama Lietovuos senuovė, kāp kuontrasts tuo laika realijuom atskleidams gamtuos ė žmuogaus dvasinis rišīs, protestoujama prieš tautinī lietoviū tautuos ėngėma.
Nelė Paltėnienė
Nelė Paltėnienė (Nelly Paltinienė, 1929 m. vasarė 16 d. Maziovėjės Mėnskė, Lėnkėjuo – 2020 m. vasarė 29 d. Manheimė, Vuokītėjuo) bova Lietovuos estradas dainė.
Anuos tievs bova lietovis, vuo muotėna - lėnkė.
2009 m. agentūra „Factum“ prī Lietuvos koltūras fuonda ė Lietovuos rakuordu knīngas mena skėrsnie iašė N. Paltėnienė kap daugiausė metu (58) dainounontė soulėstė.
Šaltenē
Kateguorėjė:Lietovuos mozėkontā
Infinite Mass
Infinite Mass - Švedėjės hėp-huopa gropė.
Nūruodas
Kateguorėjė:Švedėjės mozėkontā
Game of Thrones
Game of Thrones īr JAV televėzėjės serėjals.
Pagrindėnē artėstā
Kateguorėjė:Televėzėjė
Raseinē
Raseinē - miests Vakarū Lietuvuo, Raseiniu rajuona admėnėstracinis cėntros, īr ož 76 km i šiaures vakarus nu Kauna. Tor miesta seniūnėjės statusa, tep pat īr apīlėnkės seniūnėjės cėntros.
Īr Švč. Mergeles Marėjes Ėmėma i Dongo bažnīčė. Bovens dominėnkuonu vėiniuolīns, pravaslavu cerkvė, kultūras nomā, paštos, rajuona cėntrėnė lėguonėnė, Rasėiniu parks. Miestė īr 3 tvėnkėnē.
Istuorėjė
Raseinē ī vėins patiu seniausiu Žemaitėjės ė krūvuo vėsuos Lietovuos miestū ė ī vadėnamė istuorėne Žemaitėjės suostėne.
Kateguorėjė:Žemaitėjės miestā Kateguorėjė:Raseiniu rajuona gīvenvėitės
Okrėnū Šv. Ontana Padovėitė bažninčė
thumb|right|260px| thumb|right|260px|Bažnīčės vėdos
'''Okrėnū Šv. Ontana Padovėitė bažnīčė' (lt: Ukrinų Šv. Antano Paduviečio bažnyčia'') - bažnīčė esontė Okrėnūs, Mažeikiu rajuonė. Prėklausa Telšiū viskopėjē.
Bažnīčė īr Okrėnū kaimė. Medėnė. Pastatīta Okrėnū kapūs.
Trompa istuorėjė
1803 metās bova pastatīta pėrmuojė bažnīčė, katra karto so varpėnė 1852 metās lėipas 21 dėina sodėgė.
1857 metās bova pastatīta dabartėnė medėnė bažnīčė. 1913 metās padėdėnta.
Okrėnū bažnīčė īr arkėtektūrinis pamėnklos.
Bažnīče aptarnaun Žėdėkū bažnīčes klėbuons.
Bažnīčė
Bažnīčė īr liaudes arkitektūras formu, stačiakompė plana, so dvėjēs buokštelēs, trisėine apsidė. bažnīčio irėngtė ketorė altuorē.
kateguorėjė:Mažeikiu dekanata bažninčės
Pėrėškē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 139 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Atsargoms
Atsargoms – teigama karaktuorė savībė, pasėreiškonti apdairomu, īžvalgomu, gabiejėmu nuveizietė puoelgė padarėnius. Prīšībė – neatsargoms.
Atsargoms būtėns vėsor: vertėnont savi ėr kėtus, priėmont sprendėmus, pasėrenkont puoelgius ėr veikont. Šė savībė reiškas gebiejėmu īžvelgtė galėmas veikluos kliūtis, platēu aprieptė ėr ėšsamēu nagrėnietė aplinkībes, katruos veik puoelgius ėr veiksmus.
Tonkē soklīstam pavėršotėnėškā vertīndamė kėtus ėr netikietā patėrdamė anūm nepalonke reakcėja, prėimdamė skobuotus sprendėmus ėr neapdairē veikdamė. Daugelė klaidūn prīžastis – skobiejėms ėr neatsargoms. „Būket atsargė er šaltakraujėškė! Torietė šalta galva tēp pat būtėna, kāp ėr karšta šėrdi“ (Dž. Labuoks).
Kateguorėjė:Būds
Avėžātē
Avėžātē - Rėitava savivaldībie, Tveru seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 3 prietelē.
Trompėškis
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Ožgėrē (Vāguva)
Ožgėrē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Vāgovas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Terespuolės (Jorbarks)
Terespuolės - Jorbarka rajuonė, Veliounas seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 3 prietelē.
Beržvātės
Beržvātės - Rėitava savivaldībie, Tveru seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Strazdėškės
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 266 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Kretingas seniūnėjė
Kretingas seniūnėjė - seniūnėjė Kretingas rajuona pėitūs, centros - Kretinga.
Nouruodas
Kateguorėjė:Kretingas rajuona seniūnėjės
Vėlkėnė (Boivīdē)
Vėlkėnė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Potkalaukės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 135 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Bernuotā (Vėlnios)
Bernuotā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Mažeikiu Suodu vėdorėnė muokīkla
thumb|right|260px|Mažeikiu Suodu vėdurėnė muokykla
Mažeikiu Suodu vėdorėnė muokīkla - vėdorėnė mokīkla Mažeikiūs.
Mokīkla īr ikorta 1975 metās. 1993 ana suteikts "Suodu" vards. Iš pradžiū mokīkla vadėnuos "3-iuoj" nes bova Mažeikius bova ėkorta tretioj.
Vīdmantā
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kretingas seniūnėjuo, posiaukelie terp Kretinguos ė Palonguos. Anuo gīven 1880 prieteliu.
Vīdmantūs bova pastatīts pėmasės Lietovuo muodernėšks vieja malūns, dabar čė dėrb jau 9 vieja energėjės alektrėnes.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Teklėnė
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Looptroop Rockers
Looptroop Rockers - Švedėjės hėp-huopa gropė.
Dėskuograpėjė
Galbnėjė albomā
Žemaitiu Naumiestė seniūnėjė
Žemaitiū Naumiestė seniūnėjė - seniūnėjė Šėlotės rajuona vėdorė rītūs, cėntros - Žemaitiu Naumiestis.
Nūroudas
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona seniūnėjės
Vėsgirdā (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Petkėškē (Pakražontis)
Petkėškē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 32 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Klaipiedas "Neptūnas"
Klaipiedas „Neptūns“ ī LKL krepšėnė kuomanda ėš Klaipiedas.
Tas ī vėins seniausiu Lietovuos krepšėnė klobu – ons bova ikorts 1964 metās. Kuomanda luoš „Klaipedas arenuo“. Geriāusis rezoltats pasėikts 2000–2001 metās, tūmet kuomanda ėšluošė bruonzas medalius.
1998–1999 metās dalīvava R. Kuorača tauries tornīrė, 2003–2004 dalīvava FIBA-Europe Ėššūkė taurie. Tamė tornīrė „Neptūns“ nūvējė lėgė pat ketvėrtfėnalė.
Nūruodas
Kateguorėjė:LKL komandas
Pigu.lt
Pigu.lt (Pėlns ožvadėnėms, truopnē: UAB „Pigu“) ī patė dėdliausė alektruonėnės prekības bėndruovė Baltėjės valstībies, ana valda interneta kriautoves Lietovuo (Pigu.lt), Latvėjuo (220.lv) ė Estėjuo (kaup24.ee). Bėndruovē nūg pat ėkorėma vadovaun Dainius Liulys.
Dalgā
Dalgā - Rėitava savivaldībie, Tveru seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 36 prietelē.
Padvarē (Kretinga)
Padvarē - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kretingas seniūnėjuo. Anuo gīven 1254 prietelē.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Robert Pack
Robert Pack (Ruoberts Peks, gėmė 1969 metās vasarė 13 dėina Naujajėm Orleanė) īr JAV krepšėninks, bovės Kauna "Žalgėrė" žaidies, dėdlėjė karjieras dali praleidės NBA.
Dokornuonīs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 135 žmuonis.
Robert Pack
Peka ūgis īr 188 cm, svuoris 86 kg. Ons žaid ižaidiejė puozicėjuo.
Pasėikėmā
Pack,Robert
Dokornuonīs
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Frīmans Daisons
thumb|right|224px|Frīmans Daisons [[2005 m.]]
Frīmans Džons Daisons (Freeman John Dyson, 1923 m. groudė 15 d. – 2020 m. vasarė 28 d.) bova Onglėjuo gėmė̄s Amerėkas muokslėninks, fėzėks-teuoretėks, matematėks, futuroluogs. Dėrba skėringūs muoksla barūs. Anuo garbē ī ožvadīnta Daisona sferas kuoncepcėjė, katron ons ėšpuopolērėna 1960 m. muoksla darbė „Ėiškont dėrbtėniu infrarauduonūju terpžvāzdėniu šalteniu“ (
Ēdėninkā
Ēdėninkā - Rėitava savėvaldībie, Tveru seniūnėjuo asontė gīvenvėitė. Anuo gīven 17 prieteliu.
Plūstės
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 51 žmuogos.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Zobrėckā
- Jorbarka rajuonė, Veliounas seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 43 prietelē.
Veseloka
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Dino Meneghin
Dino Meneghin (žemaitėškā Dino Menegins, gėmė 1950 metās sausė 18 dėina) - Vėins geriausiu Italėjas krepšininku, sava laiko bova vėins geriausiu Europas krepšininku.
1970 metās per NBA Naujuokū birž anū pašauk Atlantas "Hawks" komanda, Menegins tap pėrmuojo europietio pakvėiso NBA Naujuokū biržuo. Bet stėpreusio pasaul lyguo uns nedebiutav.
Daba Menegins dėrb Italėjas krepšėn federacijuo i Milan "Armani Jeans" komanduo. Anuo ūgis īr 206cm. Menegin sūnos Andrea daba īr vėins geriausiū Europas krepšininkū.
Žėdėkū Šv. Juona Krėkštītuojė bažninčė
thumb|right|260px| 260px|thumb|right|Žėdėkū Šv. Juona Krėkštītuojė bažninčės vėdos thumb|right|260px|Šalėp bažninčės esontė klėbuonėjė '''Žėdėkū Šv. Juona Krėkštītuojė bažninčė' (lt:Židikų šv. Jono Krikštytojo bažnyčia'') - Žėdėkūs esontė bažninčė, katruo meldas krėkštiuonē katalėkā. Bažninčė īr Telšiū vīskopėjuo.
Stuov Mažeikiu rajuona vakarūs, pastatīta pri Mažeikiu-Skouda kelė. Kūlė mūra bažninčė. Pastatīta 1819 metās.
Bažninčē prėgol ė Žėdėkū kapūs esontė kuoplīčė.
Istuorėjė
1830 metās baruons Sakens, Korša žemvaldīs, paduovėnuojė bažninčē 12 regėstru varguonus katrėi bova irėngtė chuorė.
1900 metās pastatīta dvėjū galū medėnė klebuonėjė, katruo lėgė pat šiuol gīven klėbuons.
1879 metās Žėdėkū bažninčė aptverta kūlė tuora.
Bažninčė
Cėntrėnis bažninčės altuorios īr so šv. Juona Krėkštītuojė abruozdielio, vėršom katruo dėllis krocėfiksos, pastatīts ontram aukštė. Dešėnie īr Šv. Barbuoras altuorios, kairie Šv. Panuos Marėjės.
Šalep bažnīčės īr medėnė varpėnė.
Nūruodas
kateguorėjė:Mažeikiu dekanata bažninčės
Kretingsuodės
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kretingas seniūnėjuo. Anuo gīven 1001 prietelės.
Vainuota seniūnėjė
Vainuota seniūnėjė - seniūnėjė Šėlotės rajuona rītūs, centros - Vainuots.
Kretingsuodės
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Žiaunė (suoda)
Žiaunė - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Vāgovas seniūnėjuo.
Vainuota seniūnėjė
Nūroudas
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona seniūnėjės
Žiaunė (suoda)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Snook
thumb|right|200px|Snook
Snook - Švedėjės hėp-huopa gropė.
Nūruodas
Kateguorėjė:Švedėjės mozėkontā
Šėkšnē (Ruokėškis)
Šėkšnē - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Gelžītē (Rėitavs)
Gelžītē - Rėitava savivaldībie, Tveru seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 4 prietelē.
Džiaugē
- Jorbarka rajuonė, Veliounas seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 21 prietelės.
1200
1200 - kalāmieji metā, katrie prasided šeštadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Urugvajaus pesos
Urugvajous pesos (UYU; $) ī uofėcēlos Urugvajous pėnings. Dabartėis pesos ī nauduonams nūg 1993 m.
Ī nauduonamė 5, 10, 20, 50, 100, 200, 500, 1000, 2000 pbanpesuknuitā ė 50 sentesėmu ė 1, 2, 5, 10 pesu muonetas.
Kateguorėjė:Urugvajos Kateguorėjė:Valiota
Rėits
thumb|250px|Šmuots rėita
Rėits aba kompis ī mēsa, katra palėik ėšpjuovus kuokė gīvuolė (kiaulės, karvės, avėis) rėitus (kolšis, ožpakali). Ta ī kūda, stuora, moskolinga, so mažā kremzliu mēsa. Rėita tonkiausē gerā ėšsūda, ėšbarsta pėpėrās, itrėn šašnago ė ėšrūka. Tuokis jiedis gal stuovietė kamėnė ėlga čiesa. Vuo jied rėitus kap ė dešra, kindžioka aba lašėnius – par dėdliuosius darbus, švėntės, vaišėn svetius, ded i pavėrži.
Daba tonkē taisa ė vėrta („karšta rūkėma“) rėita – jied tuoki so douna, ded i kėtus jiedius arba ciela šmuota ėšstata ont švėntiu stala.
Žovėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Vāgovas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Mėškėnē (Nemenčėnė)
Mėškėnē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 48 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Osienū seniūnėjė
Osienū seniūnėjė - seniūnėjė Šėlotės rajuona pėitūs, centros - Osienā.
Nūroudas
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona seniūnėjės
Lėcėškienā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 101 žmuogos.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Rėits (rēšk)
Žuodis rėits rēšk:
Da veiz. rėitā:
Stuonėškis
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 64 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Theodor Bastard
thumb|300px|Theodor Bastard „Theodor Bastard“ īr Rosėjės mozėkas kuolektīvs ėš Sankt Peterborga. Ons atlėik nuognē vairiausė mozėka, katra ožvadėnama kap eksperėmentėnė, darkwave, trip-hop, ėndostrėnė. Kuolektīvs sosėkūrė 1996 metās Fiuodora Svuoločiaus ėnėcētīva. Anuo vardo pruojekts vadėnts lėgė 1999 m., kumet sava pavadėnėma pakeitė i „Theodor Bastard“. Pagrėndėnė kuolektīva vuokalėstė īr Jana Veva, žėnuoma ėš pruojekta „Shiva in Exile“.
Narē
thumb|right|230px|Dainė Selva
Nūruodas
Kateguorėjė:Rosėjės mozėkontā
Kormātē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kretingas seniūnėjuo. Anuo gīven 646 prietelē.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Ploskē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Kaupas
Kaupas  – Rėitava savivaldībie, Tveru seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 55 prietelē.
Ploskē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 38 žmuonis.
Kokotėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 34 žmuonis.
Kaupas
Kateguorėjė:Rėitava savivaldībės gīvenvėitės
Ploskē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Kokotėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Šokėškės (Vėlnios)
Šokėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Raudgėrē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Lėnkėjės kuongresa karalīstė
right|300px|thumb|Lėnkėjės kuongresa žemėolapis
Lėnkėjės kuongresa karalīstė aba Lėnkėjės karalīstė, Kuongresėnė karalīstė, Kuongresėnė Lėnkėjė bova nuomėnalē valstībė, bet ėš tėkrā Rosėjės prėklausomībie bovos karalėjė. Ta karalėjė bova sodarīta palē 1815 m. Vienas kuongresa sprendėma vėituo Varšovas konėgākštėjės. Gīvava nū 1815 lėgė 1916 m. Karalīstė bova 128 500 km² pluots, ėr i anon pakliova Lietovuos Ožnemonė. Suostėnė bova Varšova, valstībėnė kalba - lėnku. Nū 1906 m. Karalėjė bova atstuovaunama Rosėjės imperėjės valstībės dūmuo.
Kateguorėjė:istuorėjė Kateguorėjė:Lėnkėjė
Tėtans (palīduovs)
Tėtans - dėdliausės Satorna palīduovs, ontrs palē dėdloma palīduovs Saulės sėstemuo.
I rinki Satorna skrend zars apskrėta 1,22 mln. km spėndole uorbėta. Apskrėdėma periuods – 15 d. 22 ad. 41 mėn. Skersmou – 5150 km.
Anatolėjos Maksiuta
Anatolėjos Maksiuta (g. 1963 m. bėrželė 15 d. - Okraėnas akanuomėsts, nūg 2012 m. balondė 5 d. lėgė 2014 m. spalė 16 d. bova Okraėnas akanuomėkas vīstėma ė prekības mėnėstrs.
Kateguorėjė:Okraėnas akanuomėkas vīstėma ė prekības mėnėstrā
Pėkelē (Kelmė)
Pėkelē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Vāgovas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 54 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
1263
1200 - nakalāmieji metā, katrie prasided pėrmadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Vikena apskrėtės
Vikens ī Nuorvegėjės apskrėtės, katra īr šalėis pėitrītiūs. Ikorta 2020 m. sausė 1 d. Vikena apskrėtie ī 51 savėvaldībė.
Kateguorėjė:Nuorvegėjės apskrėtīs
Slabada (Joudopė)
Slabada - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Kermoše
Kermoše - Rėitava savivaldībie, Tveru seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Onglėninkā (Prėinā)
Onglėninkā - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 53 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Žėbėntā
- Jorbarka rajuonė, Veliounas seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Žėbėntūs gīven 31 prietelės.
Bausmie
Bausmie – atpėlda skvarma, taikuoma duoruovės nuormu pažeidiejou. Teisie nuormu pažeidiejams taikuomas prīvartas sankcėjės, vo duoruovėnie tuokiūn sankcėju nier.
Duoruovė īr žmuogaus vėdėnės valnastėis, anuo dvasės autonuomėjės srėtės, tudie čė ėr duoruovėnė puodėrbė prīmuonės īr dvasėnė puobūdė: neprėtarėms, pasmerkėms, sosarmatėjėms ėr kt. Kāp teigė I. Kants, duoruovėškā īr baudama ėr tumet, kumet nereiškama pagarba ėr meilė. Vėsas šiuos prīmuonės apelioun ī žmuogaus sāžene, sėik sožadintė asmens kalte ėr pakūta. Tik tēp duoruovės nuormu pažeidiejė sėikama grōžintė ī teisoma būsena.
Kateguorėjė:Teisė
Kenets Andersuons
Kenneth "Kenny" Anderson (Kenets "Kenis" Andersons, gėmė 1970 metās spalė 9 dėin Niujorkė) - JAV krepšėninks, bovės Kaun "Žalgėr" žaidies. Šmuota metu labā sėkmingā žaidė NBA.
Anderson ūgis īr 186 cm, svuoris 76 kg. Uns žaid ižaidiejė puozėcėjuo.
Luošdams NBA Andersons bova vėina rīškiausiu žvaiždiu terp ižaidieju (bėnt jau karjieras pradiuo), bat atvīkės i Lietova Andersons žaid labā nesiekmingā i susilauk baisē daug kritikas diel prasta žaidėma.
Osienā
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Osienū seniūnėjuo, anuos centros. Anuo gīven 731 žmuogos.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Filaretā
Filaretā (gr. philaretos, „duoruos milėituos“) bova slapta stodentu uorganėzacėjė, vėikosė Vėlniaus onėversėtetė nū 1820 lėgė 1823 m. Draugėjės nariū bova 176.
Žīmūs filaretā
Kateguorėjė:organėzacėjės
Rūdātē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kretingas seniūnėjuo. Anuo gīven 617 prieteliu.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
1236
1236 - kalāmieji metā, katrie prasided antradeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Pālgė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 57 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Šėkšnėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pornoškės (Nemenčėnė)
Pornoškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 53 žmuonis.
Alexander Rybak
thumb|right|200px|Alexander Rybak
Alexander Rybak (, Aleksandr Igorovič Rybak; Alexander Rybak; g. 1986 m. gegožė 13 d. Minskė, Baltarosėjė) - Nuorvegėjės mozėkonts, smoikėninks. 2009 m. ėšluošė Euruovėzėjės dainū kuonkorso.
Nūruodas
Kateguorėjė:Nuorvegėjės mozėkontā
Kėliūnienā
Kėliūnienā - Rėitava savivaldībie, Tveru seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 21 prietelės.
Raudėškė (Kelmė)
Raudėškė - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 55 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Žemaitkėimis (Osienā)
Žemaitkėimis - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Osienū seniūnėjuo. Anuo gīven 292 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Jūzos Erlėckos
thumb|200px|Erlėckos Jūzos, 2016 metā
Erlėckos Jūzos (g. 1953 m. kuova 3 d. Svėrkontiūs) ī kėlėma nug Žemaitėjės rašītuos, 1997 metu naceonalėnės premėjės laureats.
Īvs
Īvs ī dėdlis jiedros paukštis, prėgolons prī peliedėniu paukštiu (Strigidae) šeimuos.
Jūzos Erlėckos
Gīvenėms
J. Erlėckos bengė̄s Vėikšniū vėdorėnė muokīkla ī, 1971–1975 metās stodėjava lėtuanistėka Vėlnious onėversėtetė. Dėrbė̄s gomtuos apsauguos kuomėteta inspektuoriuo, jaunėma teatra scenas darbėnėnko, pėrmojė homuoresku kninga "Kodėl? " ("Dielkuo? ") ėšleida 1979 metās.
Klėbē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kretingas seniūnėjuo. Anuo gīven 280 prieteliu.
Jūzos Erlėckos
Nūruodas
Erlickas,Juozas Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis
Klėbē
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Īvs
Ėšruoda
Kūna vėršos pilkā rods, apatė ī švėisesnė, ėšrašīta diemėm. Ont makaulės ī plonksnu koukšto, katrodo ėšruod būtom ausis. Staibio ī apaugosio plonksnuom lėgė pat pirštu. Snaps ė nagā joudė.
Prīšmontē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kretingas seniūnėjuo.
Mindaugs
Mindaugs (~1200-1263 m.) - Lietovuos dėdīsis konegākštis (1236-1251 m. ė 1261-1263 m.) ė karalios (1251-1261 m.). Ano vainėkavėma dėina (katra vagol ėstorėka Edvarda Gudavėčiu īr lėipas 6) īr Lietovuos Respoblėkas valstībėnė švėntė.
Berēvėškē
- Jorbarka rajuonė, Veliounas seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Berēvėškiūs gīven 12 prieteliū.
Mindaugs
Tradicėškā Mindaugs īr laikuoms Lietovuos valstībes vėinītuojo, bat vagol naujausios ėstorėku tīrėmus mīslėjama, ka Lietovuos konėgaikštīstė gīvava da lėgė Mindauga. Mindauga vards pėrmuojė čiesa ėstorėniuos šalėniuos mėnavuojams 1219 m. Lietovuos ė Galiča - Voluinės taikuos sotartī. Mindaugs vīkde agresīve puolitėka, ė ivairiās būdās vīkde Lietovuos žemiū centralėzacėjė. 1251 m. Mindaugs apsėkrėkštėjė, vuo 1253 m. lėipas 6 d. (vagol kėtus ėstorėkus bėrželė 29 d.) vainėkuots Lietovuos karaliom. No ons ož Lietovuos pripažėnėma krīžiuotiam atėdave dėdlė šmuota Žemaitėjės (Karšova) ėr Nadrova. Paskom tepuogi atėdavė Skalva, Siela ėr Dainova. 1261 m., pu Durbies kuovės, katruo žemaitē nogaliejė krīžiuotius, Mindaugs atsimetė nu krėkštiuonībės, sosėgrōžėna Žemaitėje ėr pradiejė kuovas so vuokītēs. 1263 m. Mindaugs bova nužudīts Aglouno, kāp mīslėjama konėgākšte Treniuotos.
Mindauga pėlės liob vadīntėis Vuoruta. Īr kelets versėju katruo vėituo ana galiejosė būtė, bat dėdliausē tikietėna, ka Anīkštiu rajuone, ont Šeimīnėškiū pėliakalnė.
Prīšmontē
Istuorėjė
Prīšmontiūs 2001 m. gīvena 326 žmuonis. Pėrmuojė lėika Prīšmuontē istuorėniūs šalteniūs pamėnavuotė 1566 m. II Svieta vainuos gadīnie SSRS NKVD nogriuovė šmuota bodīnko ė cielū suodu, vuo žmuonis ėšvarė ėš nomū.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Mindaugs
Kateguorėjė:Lietovuos dėdlė̄jė konėgākštē
Ingrid Olava
thumb| (2017) Ingrid Olava Brænd Eriksen da žėnuoma, kāp Ingrid Olava - (1981 m. kuova 18 d.) Nuorvegėjės puopa dainė.
Kėta
Ingrid Olava dėrba so kėtās mozėkontās ton albomūs
Nūruodas
Kateguorėjė:Nuorvegėjės mozėkontā
Īvs
Paplėtėms
Īvs gīven Eurazėjuo, tėktās skīros anuos patius pėitus ė šiaurė. Tas ī nuognē netonkos paukštis ė ī īrašīts Rauduonuojuō kninguō. Ons nīkst tudie, ka ī kertamas medės, anūs dėrbamė ūkė darbā.
Gīvenama vėita
Īvs gīven medies, dīkruos, tīrūs ė kalnūs.
Jiedėms
Īvs jied zōkius, bavēk vėsus paukštius (nat ė vanagus), peles. Sīkēs pačiomp ė mažus elniokus aba lapes.
Nūruodas
Kateguorėjė:Paukštē
Tuora
Tuora ī tuokis ožvars, katruo ī apbūdavuojami truobesē, kėimā, žemės sklīpā, ganīklas ė kėtuoki pluotā.
Tuoras gal būtė medėnės, metalėnės, vėilėnės, mūrėnės, gīvatuorės. Lietovuo tuoras liuob tvertė ėš žiuogru, kartiu, tinklū. Aple paluocius, bažninčės, vėiniuolīnus, miesta nomūs tuoras liuob dėrbėntė ėš mūra.
Žemaitėjė nug sena ī žėnuoma dielē tuo, ka čiuonās vėsor lioub tveramas tuoras: ne tėktās aplėnkou truobesius ė terp čīsta ėr ūkė kėimu, no ė aplėnkou laukus. Anas tonkiausē dėrbėntas ėš posgolstiu kartiu.
Tuoras tveramas ne tėktās apsergā, no ė papoušėmou. Tuoras nug ūlītės posės būn poikesnės nekāp aplėnkou ūkė kėima.
Dvarelėškės
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
1251
1251 - nakalāmieji metā, katrie prasided sėkmadeinī.
Dvarelėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
1251
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Dvarelėškės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Senu Traku seniūnėjė
Senu Traku seniūnėjė - seniūnėjė Traku rajuona rītūs, centros - Senė̄jė Trakā.
Nūruodas
Kateguorėjė:Trakū rajuona seniūnėjės
Suodnelē (Ruokėškis)
Suodnelē - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 96 žmuonis, 2011 m. - 68.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Arvydas Macijauskas
Arvydas Macijauskas (žemaitėškā Arvīds Macijauskos, gėmė 1980 metās sausė 19 dėin, Klaipėduo) - Lietovuos krepšėninks. Anuo ūgis īr 192 cm, uns žaid atakuojante gīnieje pozicijuo. thumb|right|260px|Arvydas Macijauskas
2005 metās Macos pradiejė žaistė NBA, bet sava komanduo „Hornets“ neisitvėrtėna, kāp pats sakė dėl trenere, katros nebaisē anū mieg, kalties. Dėltuo 2006 m. vasar grīž i Europ ė pasirašė sutart su Pirieje „Olympiacos“ klubo ė tap brongeuse apmuokamo vėsū laikū Lietuvos krepšėninku Europuo ė vėino brongiausē apmuokamū Euruopas krepšėninkū.
Šarkē (Kelmė)
Šarkē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Vāgovas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Jerevans
Jerevans īr Armienėjės suostėnė ė dėdliausis anuos miests. Ons ėkorts 782 m. pr. m. e.
Tūbausē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kretingas seniūnėjuo. Anuo gīven 209 prietelē.
Jerevans
1920 m. miestė ėkorta valstībėnis onėversėtets.
Tūbausē
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Jerevans
Kateguorėjė:Suostėnės
Šėlātē (Prėinā)
Šėlātē - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės