cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ruomans Plečkātis
Ruomans Plečkātis (1933 m. rogpjūtė 11 d. – 2009 m. rogpjūtė 17 d. Vėlnou) bova lietoviu fėluosuops, luogėks, fėluosuopėjės istuorėjės tīries, habėlėtouts daktars, pruopiesuorios. Ons ėšgoldė glabnuosius I. Kanta darbus istuorėjės ė luogėkas klausīmās, paskelbė par 300 vėsuokiu akademėniu poblėkacėju, parengė 27 fėluosuopėjės muoksla daktarus.
Dounėninkā
Dounėninkā aba šiaurės žemaitē īr žemaitē, katrėi saka dvėbalsius ou, ėi vėituo lietoviu kalbuos dvėgarsiu uo, ie, pavīzdiou: douna, pėins. Anėi gīven Skouda, Mažeikiu, Telšiū, Kretingas, Plongės, Rėitava apīlinkies.
Ruomans Plečkātis
Kateguorėjė:Lietovuos muokslėnīnkā
TrES-2b
Atradėms
Kateguorėjė:Planetas
Dounėninkā
Dounėninkā īr skėstomė i telšėškios ė kretingėškios. Telšėškiu šnektuos īpatībė ka ana tor balsiu asėmiliacėjė (puskubilis-poskobėlė, vėituo puskubilė) tēpat trompėn prīškėrtinius ėlgousius balsius, pavīzdiou: gīven vėituo gīvena. Kretingėškē tuokiū īpatībiu netor.
Šaltėnē
Kateguorėjė:Žemaitiu kalba
Ekvaduors
Geuograpėjė
Valstībė ī Pėitu Amerėkas žemīnė.
Karioumenė
Kateguorėjė:Pėitū Amerėkas valstībės
Bruokeris
Bruokeris - asmou, aba īmuonė, katras kātras kāp neprėklausuoms tarpinėnks vīkda prekiu ė vertībėniū puopieriu pėrkėma-pardavėma sanduorios prėkiu ė vėrtībėniu puopieriu biržuos. Veik kāp savo klientu, katrėi patės nagal a nenuor dalīvautė prekībuo patės, atstuovs.
Kai katrie prekiatoja vertībinēs puopierēs prekiaun grīnā savo rėzėka, tikiedamės, ka tam tėkra akcėjū kaina pakėls aba nokrės. Tou atvėjo bruokeriū sāvuoka aniems sunkē taikītėna, aneu savė dažnā vadėn teisiog bėržos prekeivēs.
Kateguorėjė:Fėnansā
Romunu kalba
Romunu kalba īr vėina ėš romanu kalbū. Romunu kalba rokouns Romunėjuo, Moldavėjuo, Serbėjės šmuotė ė kėtuos valstībies, tēpuogė ana īr vėina ėš oficēliū Euruopas Sājongas kalbū. Eš vėsa romunu kalba rokouns 28 mln. žmuoniū.
Kateguorėjė:Romanu kalbas
Vītienā
Vītienā o Pėlis I (Pilis I) īr gīvenvėitė Jurbarka rajuonė, ont Nemona dešėnė kronta, prišās Gelgaudėški, šalep plenta Kauns-Jorbarks. Gīven bavēk 400 gīventuoju. Stuov mokīkla, 1610 m. pastatīta Panemonės pėlis apsopta parko.
kateguorėjė:Jorbarka rajuona gīvenvėitės
Dagėlėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Grendavės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Venegs
Venegs bova kėtvėrtasis ontruosės Egėpta dinastėjės farauons. Valdė 8 metus - nū 2767 lėgė 2780 m. pr. m. e.
Kateguorėjė:Egėpts
Pakauskē
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Rauduonė
Rauduone īr miestalis Jurbarka rajuonė, ont Nemona dešinėjė kronta, pri plenta Kauns-Jorbarks. Ėvēn ī Panemoniū regėjonini parka. Gīven 716 gīventuoju. Rauduonie stuov bažnīčė, XVI o. Rauduonės pėlis.
Kateguorėjė:Jorbarka rajuona gīvenvėitės
Kukurūzos
thumb|180px|Kukurūzā
Kukurūzos īr javs, katros muokslėškā prigol pri varpėniu augalū (Poaceae) šeimīnas. Kėlėma ī nug Amerėkas žemīna, ale dabar platē augėnams vėsou svietė.
Augals vėinmetis, ožauga ligė 1-3 m aukštoma, vuo čiesās gal prigautė ligė pat 5 m. Lapā platūs. Žīd lėipas − spalė mienesēs. Vaisē jiedamė – ėš kukurūzu mal mėltus, šera gīvuoliam, taisa kanservus ė kt.
Kateguorėjė:Vėinskiltē augalā Kateguorėjė:Javā
Žemougė
thumb|200px|Žemougė
Žemougė, da žemougie īr ougakēsis, katros prėgol erškietėniu augalū (Rosaceae) šeimā.
Augalā žuolėnē so ėlgās ontžemėnēs šliūžontēs ūglēs. Anėi prī bombliu leid šaknis ė paderb naujos augalos. Kvietkā ėšaug ont statesniū stėibū. Lapā padėrbtė ėš trėjū daliū. Kvietkos so penkēs baltās lapelēs. Vaisios īr rauduona, kvapė ouga (bioluogėškā − netėkra ouga).
Ougas īr jiedamas, tor vaistėniu galiu. Ėš anū dėrbamas ougėinės.
Žemougės aug švėisiūs medies, ont kalnaliu, ertiūs, pri kelė.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Ougas
Skėrna
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Vīkints
Kateguorėjė:Žemaitėjės konėgaikštē
Vasarė 17
Vasarė 17 dėina īr 48 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Viktuorėjė Daujuotė
thumb|160px|Viktuorėjė Daujuotė (2007 m.)
Daujuotītė-Pakerienė Viktuorėjė, žemaitėškā pasiraša kap Viktuorėjė Daujuotė (gėmus 1944 m. groudė 23 d. Keinėškie, Varniū valstiou, Telšiū apskrėtie) ī nug Žemaitėjės kėlėma Lietovuos literatūras tīrėnietuojė, habėlėtouta humanėtarėniu muokslu daktarė, rašītuojė, puoėtė.
1968 m. bengė Vėlniaus onėversėteta, lietoviu literatūras stodėjės. 1972 m. fėluoluogėjės muokslu kandėdatė. Nug 1972 metu palėka Vėlniaus onėversėteta diestītuojė, 1983–1985 m. bova Lietoviu literatūras katedras vediejė, 1982 m. palėka duocėntė, 1990 m. pruopiesuorė, 1988 m. filuoluogėjės muokslu daktarė.
Daujuotė Viktuorėjė daugomuo tīrėnie lietoviu puoezėjė, i ana veiza par egzėstencėniu pruoblemu kompa. Daug diemėsė skīrė muotrėšku kūrībā. Parašė lietoviu literatūras vaduovieliu muokīkluom (1992, 1994 m., so Bokelienė Elėna, 1989, 1990, 1995 m.), kningu stodėntam.
Daujuotė Viktuorėjė dėdlē daug raša aple tradėcėnė lietoviu koltūra, pasaulieveiza, aple ton tonkē raša žornalė „Liaudėis koltūra“. 2010 m. ėšleida kninga „Balsā ūkūs`“, katruo sorašė vairius vākīstės atmėnėmus, eilės žemaitėškā (dūnėninku varnėškiu ruoda). Paskom da parašė žemaitėšku eiliū „Gīvenu vīna“ (2010 m.), „Tatā pariejau“ (2015 m.)
1993 m. bova apduovėnuota Nacēnalėnė premėjė, Varpū premėjė, Juotvingiu premėjė, Baranauska premėjė.
Anuos vīrs kalbėninks Ontuons Pakerīs ī.
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos muokslėnīnkā Kateguorėjė:Žemaitiu rašītuojē Kateguorėjė:Lietovuos puoetā
Botkātē II
Botkātē II - Jorbarka rajuonė, Gėrdiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Donėninkā
Donėninkā, klaipiedėškē aba vakarū žemaitē īr žemaitē, katrėi saka balsius o, ė vėituo lietoviu kalbuos dvėbasiu uo, ie, pavīzdžiou: dona, pėns. Anėi gīven Klaipiedas, Priekulės, Šėlotės apīlinkėsė.
Šaltėnē
Kateguorėjė:Žemaitiu kalba
Ėlgakėimis
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Garlevuos apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 775 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Pruopaganda
Pruopaganda īr infuormacėniu prīmuoniu, skėrtu žmuoniū gropės o vėsuomenės kuontruolē, vėsoma. Pruopaganda tonkiausē būn sėjama so žėniasklaida, per katra patėikama nekuorektėška infuormacėjė, ė tuotalėtarėnēs režėmās, katrėi īr lėnkė ėtin smarkē nauduotė pruopaganda.
Kateguorėjė:Puolėtologėjė
Karls Liniejos
Karls Liniejos (Carl Linnaeus) - švedu buotanėks, fizėks ė zuouoluogs, biuoluogėnės klasėfėkacėjės kūries.
Kateguorėjė:Bioluogā Kateguorėjė:Švedėjės žmuonis
Albanėjė
Albanėjės Respoblėka (Albanėjė; albanėškā Shqipëria, erelių žemė'') – valstībė peitrītiū Euruopuo. Robežiounas so Joudkalnėje šiaurie, Kosovo šiauries rītūs, Makeduonėje rītūs ėr Graikėje peitūs. Vakarėniuos šalėis krontus skalaun Adrėjes jūra, a peitvakariūs – Juonėnū jūra.
Istorėjė
Nūnās Albanėje apibūdėnama kāp besivīstonti demokratėje, valstībi kamou koropcėjė, organėzuots nosėkalstamoms, dėdlis nadarba līgis.
Geuograpėjė
Albanėjė ī vakaru Balkanūs.
Akanuomėka
Albanėjė tor vēna ėš slabniausiu akanuomėku Euruopuo, bat šalės grētā vīstous.
Žmuonis
Kateguorėjė:Albanėjė
Švedlaukės
Švedlaukės - Juonėškė rajuonė, Žagares seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 31 žmuogos.
Kalnėškē I (Šėlalė)
Kalnėškē I - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 39 žmuonis.
Renesansos
Renesansos (, – atgėmėms) – Euruopas istuorėjės gadīnė (XIV – XVI omžios), katram būdings atsėgrēžėms ī Antėkėnės Graikėjės koltūra bei mena tradėcėjės, humanistėnė svietveiza, muoksla soklestiejėms. Renesansa īdiejės sosėformava Šiaurės Italėjuo, vuo vieliau ėšplėta pu vėsa katalėkėška Euruopa.
Renesansos, ėš esmies pakeitė̄is estetėni ėr intelektualėni Euruopas klėmata, apiemė gadīne terp guotėkas ė baruoka. Uns atsėrada Italėjuo ė pasklėda vėsor, kor tik sėikė Italėjės ītaka.
Renesansos Kateguorėjė:Mens
Keberkštē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 88 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Mėldagė
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo nagīven prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Groužninkelē (Trakā)
Groužninkelē - gīvenvėitė Traku rajuonė, Grendavės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 29 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Vėsarėjuons
Vėsarėjuona pasėikiejē Sėbėre īr sokūrė Paskotėnė̄je Testamenta bažninčės kuolektīva. Anėi gīven ėš gamtuos resorsu, nejied mēsuos, neger alkaguolė, nekūrijė ė stengēs terposavi gīventė draugėškā ė duorovingā.
Bagdads
Bagdads (arabėškā: بغداد = Baghdād) - Ėraka suostėnė ė dėdliausis miests. 5,67 mln. gīventuojū. Uns īr uostamiestis, išsidiestes vakarėniamė Tigra opes krantė, Bagdads īr vėins seniausiū Artėmūjū Ritū miestū. Vėinuos kartuos laikuotarpie miests tap pagrėndėnio muoksla ė prekības cėntro. Īr tarptautinis uor uosts. Išvīstīta naftuos i lėngvuoji pramuones. Īr kelė universitetā.
Rapaelis
thumb|250px|Autuopuotrets Rafaelės (1483 m. balondė 6 – 1520 m. balondė 6 d.) bova italu arkėtekts, dailėnėnks. Karto so Leuonardo da Vinčio ė Mikelandželo īr laikuoms talentėngiausiu Italėjės menėninko.
Bagdads
Miestė īr Zubaidas mauzoliejos (XIII a. pradžia), Dustunsirėjes mendresė (XIII a.), Bab Al astane vartā (XIII a.), Musos Al kadmėna mauzoliejos (XVI a.; da vadėnams auksėnė mečetė), Iraka muziejos ė kėtė.
Rapaelis
Īpatėngā žėnuomė darbā īr freskas „Atienu muokīkla“ ė „Galatiejės triomfos“, abruozdos „Siksta Maduona“.
Bagdads
Istuorėjė
Bagdad 762 m. ikūr' Abasidū dėnastėjes ontrasis kalėfs Al Manusra kapAbasidū suotėn. IX-X a. miests bova pagrindinis Artėmūjū Ritū ekonuomikas ė koltūras cėntros. Nu XVII a. iki 1917 m. prėklausė Osmanū imperėje, vėliau anū užjiem britū kariuomen'. 1920-1921 m. bova britū mandatėnes terituorėjes administracinis cėntros. 1921-1958 m. Irak karalīstes, o nu 1958 m. Irak Respublikas suostėnė.
Rapaelis
Darbū galerėjė
Kateguorėjė:Arkėtektā Kateguorėjė:Italėjės dailėninkā
Bagdads
Pavadėnėm kilmie
Miest pavadėnėms persėška reišk diev douts, diev duovėna (bagh - dievs, dad - douts'').
Kateguorėjė:Suostėnės
Karkloujė
Karkloujė īr opės vakarū Žemaitėjuo, Plongės ė Kretingas rajuonūs, Mėnėjės opīnė, Alonta dešėnėis posėis intaks.
Sontopē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 15 žmuoniū.
Karkloujė
Prasided i pėitus nug Vėištuovienu, medie, 3 km ont šiaurės rītū nug Koliū. Srūn ont šiaurėis vakarū posėis. Itek Karkloujė i Alonta 7 km nug anou patėis žiuotiu, šalėp Gaudotiū.
Prī opalė ī tuokės suodas: Mažiavas, Ētotē, Mamē, Gaudotē.
Vaga lėgo Ētotiu ėštėisinta ī, anuos platoms 5-8 m, gėloms 0,2-0,5 m ī. Vaga leidas 2,90 m/km. Ondou tek 0,1 m/s spieromo.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Džiogs
Džiogs īr žemaitiu padavėmu veikies. Rokounama, ku ons bova mėlžėns ė sukruovė Džioga kalna, katros stūksa pri Telšiū, ont Mastė ežera kronta. Da kėtor sakuoma ku ons bovės dėdlis karīs, ikūrė Telšiū miesta ė ana narsē gīnė nu krīžėninku. Ukvatas anam davė velnē.
Kateguorėjė:Žemaitėjės istuorėjė
San Paulos
Istuorėjė
Miesta 1554 m. ikūrė jėzoėtā, XVI–XVIII o. bova kavuos plantacėjū cėntros. 1822 m. San Paulė paskelbta Brazėlėjės neprėgolnībė. XIX–XX o. ons patapa Pėitū Amerėkas prekības līderio, dėdėlio šalėis fėnansū, koltūras ė pramuonės cėntro.
Žėnuomė žmuonis
Kateguorėjė:San Paulos Kateguorėjė:Brazilėjės miestā
Dobėtē
Istuorėjė
Miestalės mėnavuonams 1365 m. krīžioutiu keliu aprašėmūs. Tās metās tenās bova pėlis ė miests, i ton pėli atvažioudava Vītauts. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 388 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Mingu dinastėjė
thumb|Mingu šalėis terituorėjė. Mingu dinastėjė (kėnėškā 明朝 = Míng Cháo) bova dinastėjė, ikorta pu monguolėškas Juan dinastėjės ė Kėnėjė valdios 1368–1644 m. Mingu šalės bova vadėnama „Dėdliuojė Mingu imperėjė“ (大明國; Dà Míng Guó). Suostėnė – Nankins, ale vieliau palėka Pekins. Dinastėjės pradėninks – imperatuorios Hong U. Ton dinastėjė pakeitė Čingu dinastėjė.
Kateguorėjė:Kėnėjės istuorėjė Kateguorėjė:Bovosės imperėjės
Eva Peruon
María Eva Duarte de Perón (Eva Peron, čiesās Evita; 1919 m. gegožė 7 d. – 1952 m. lėipas 26 d., mergautėnė pavardie Duarte) – bova ontruojė Argentėnas prezidėnta Juan Peron žmuona.
Gīvenėms
Eva gėmė Argentėnas pruovencėjuo 1919 metās. Būdama 15 metū omžiaus Eva Duarte ėšvažēva i Argentėnas suostėnė Buenas Aires, kor vaidėna tētrė, dėrba radėjuo ė vaidėna kina fėlmūs. 1944 metās sosėpažėna so generuolu Juan Peron par labdaruos rengėnė San Juanė. Sekontēs metās anie sosėžanėjė. 1946 m. Juan Perona ėšrīnka būtė Argentėnas prezėdento.
Par sekontios 6 metos Eva palėka dėdlē puopolerė terp Perona palaikontiū pruofesėniū sājongū. Ana rokava ož darba žmuoniū tėisės. Ana vaduovava Darba ė Svēkatas Mėnėsterėjės. Ėkūrė ė vaduovava Evas Peron labdaruos fuondou, ėkūrė ė vaduovava pėrmajā dėdlē ė magtingā Argentėnas muotrėšku puolitėnē partėjē.
1951 m. gava peruonėstu palaikīma ėškeltė sava kandėdatūra Argentėnas vėceprezėdenta puostou. Anou dėdlē palaike Argentėnas biednė̄jė žmuonės, katrie ton čieso Argentėnuo bova vadėnamė descamisados, kas rēkš žmuonis ba marškėniū. Bat Argentėnas karioumene ėr elits nadalēda, ka ana palėkto vėceprezedente. Eva bova priversta atsėtrauktė.
1952 m. prīš pat Evas smerti Argentėnas Kuongresos devė Evā uofėcēlo dvasėne Argentėnas līderė tėtola.
Euruopas tors
1947 m. Eva Peron vīka i Euruopas tora, katruo meto sosėtėka so vėitas puolėtėkās, ėskaitont Ėspanėjės dėktatorio Fančeska Franka.
Palėkėms Argentėnā ė Luotīnū Amerėkā
Argentėnuo uofėcēlē nie mėnavuojama Evas Peron smertėis dėina, bat Argentėnas žmuonės pamėnavuo anuos smertėis dėina kuožnās metās. Eva Peron bova pavāzdouta ont Argentėnas muonetū. Ciudad Evita (Evitas miests), katron ėkūrė Evas Perón Fuonds 1947 metās īr šalėp Buenas Airiu. Anam tebgīven žmuonės. Cristina Kirchner, pėrmuojė Argentėnas prezėdentė muotriška, bova peruonėstė ė bova vadėnama "Nauja Evita." Kirchner rokou, ka nenuor būt līgėnama so Eva Peron, nes mėslėjė, ka Evita bova onėkalos Argentėnas ėstuorėjės notėkėms.
Terptautėnie puopoleriuojie koltūruo
Lėgė XX omžiaus pabėnguos bova sokortė vaidėnėmā, fėlmā, parašītas knīngas ė straipsnē aple Evita. Siekmėngiausės bova mozėkls Evita. Nicholas Fraser rokou, ka lėgė 1996 m. Evita bova ruodīta vėsūs kontėnentūs, ėšskīros Antarktėda ė anuo pajamas bova 2 mėlėjardā JAV duoleriū.
Šaltenē
Kateguorėjė:Argentėnas žmuonis Kateguorėjė:Puolitėkā Kateguorėjė:Nedielės straipsnis
Nemons
Nemons īr opės Godėjuo ėr Lietovuo, vuo žemopie sodara robėžio terp Žemaitėjės ėr Rosėjės. Nemons īr dėdliausė Lietovuos opės. Ana prasided Godėjės aukštomuo, netuol' Minska. Pradiuo tek' i vakarus, bet paskom pasok i šiaurė. Vėdoropie nuognē vingioun. Kaunė pasok vielē i vakarus. Ītek i Koršiu marės, padėrb delta. Nemons Kaunė īr patvanksts Kauna HE ėr īr sosidariosės Kauna marės.
Dėdliausė Nemona ėntakā: Ščiara, Katra, Merkīs, Verknie, Strieva, Nerės, Neviežis, Dobīsa, Mėtova, Šešopė, Jūra, Mėnėjė.
Prī Nemona esontīs miestā: Gardėns, Droskininkā, Alītos, Prėinā, Bėrštuons, Kauns, Vėlkėjė, Gelgaudėškis, Jorbarks, Smalėninkā, Pagiegē, Panemonė, Tėlžė, Rosnė.
Kateguorėjė:Lietovuos opis Kateguorėjė:Rosėjės opis Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Patoris
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Kalesninku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 50 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Pagramontēs
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Gīvenvėitie ī bėbliuotėka, muokīkla, pašts.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Krīžininkā
Ordo Teutonicus อัศวินทิวทัน Тевтонський Орден
Suahėliu kalba
Suahėliu kalba (suahėliu rokunduo: Kiswahili) ī vėina ėš bantu gropės kalbū ė vėina glabnū Afrėkas kalbū.
Ta īr gėmtuojė kalba 15-26 mln. žmuoniū (īpatėngā Tanzanėjuo), vuo kap ontra kalba anou gal rokoutėis 40 mln. Subsacharėnės Afrėkas gīvėntuoju (ba pamėnavuotas Tanzanėjės da Afrėkas Kėnėjuo, Kuonga Demokratėnie Respoblėkuo ėr Uganduo). Tēpuogė īr vėina ėš darbėniu Afrėkas Sājongas kalbū.
Suahėliu gėmta Rītū Afrėkas tautā suahėliams īr.
Vasarė 18
Gėmėma dėinas
Kateguorėjė:Dėinas
Kozē
Kozē - Jorbarka rajuonė, Gėrdiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Uoslos
Uoslos (Oslo; 1624-1923 m. vadīnts da ė Christiania aba Kristiania) - Nuorvegėjės suostėnė ė dėdliausės valstės miests.
Istuorėjė
Palē senuobės nuorvegu sagas, miests ikorts 1048 metās.
Gīventuojē
Miestė gīven 11,5% Nuorvegėjės žmuoniū, ėš katrū aple 26 pruoc. (aba aple 152 tūkstontē žmuoniū) īr imigrantā.
Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Nuorvegėjės miestā
Siera Leuonė
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Rembrants
Rembrants Rembrandt Harmenszoon van Rijn; tėkras vards Rembrants Harmensos van Reins 1606 m. lėipas 15 d. Leidenė – 1669 m. spalė 4 d. Amsterdame) – uolandu tapītuos, grafėks.
Kateguorėjė:Olandėjės žmuonis Kateguorėjė:Tapītuojē
Palemuona dinastėjė
Palemuona dinastėjė īr posiau tėkra, a mažo tėktās mituologėnė Lietovuos ė Žemaitėjės valduovu dinastėjė. Vagol istuorėku ožrašītas legendas lietoiu pruotėvis īr laikuoms Palemuons, katras atkeliava Nemono opė ėš Romas. Ons pri Dubīsas žiuotiu, daba Serediu ikorė pėli i pradiejė sava dinastėjė.
Palemuona dinastėjė sodara šėtie konėgaikštē: Paskum prasided Gedėmėnaitiu dinastėjė
Kateguorėjė:Žemaitėjės istuorėjė Kateguorėjė:Lietovuos istuorėjė
Eirėms Velėčka
thumb|250px|Eirėms Velėčka
Velėčka Eirėms (gėmė̄s 1965 m. Alītou) ī Lietovuos mozėkonts, etnomozėkuoluogs, mozėkas muokītuos. Ons ī naujuovėška fuolkliuora mozėkas kuolektīva „Atalyja“ narīs.
1984 m. Velėčka bengė Vėlniaus J. Tallat-Kelpšas aukštesnėjė mozėkas muokīkla, skirpītė klasė. 1989 m. bengė Lietovuos mozėkas ė tētra akademėjė. 1991–2001 m. dėrba Lietovuos pedaguogėniam instėtotė, katramė okatnē prisidiejė, ka būtom naujuovėškā padėbta pradėniu klasiu mozėkas pruograma, ka būtom taikuomi nauji būdā muokītė mozėkas vākus. Nug 2005 m. palėka muokslu daktaro.
Velėčka Eirėms Vėlniaus muokīklūs (Šeškėnės pradėnie) ė aukštūsius muokīklūs (Edokoluogėjės, Vėlniaus onėversėtetūs, Vėlniaus kuolegėjuo) diesta mozėka, mozėkas padaguogėka, lietovių ė svieta liaudėis mozėka. Vėins ėš „Mozėkas encikluopedėjės“ kūrieju. Parašė ciela šmuota mozėkas vaduovieliu vākam.
Kateguorėjė:Lietovuos mozėkontā Kateguorėjė:Lietovuos muokslėnīnkā
Tōlnē
Tolnē - Juonėškė rajuonė, Žagares seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Sabotuonėškė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 12 žmuoniū.
Jorgis Pabrieža
miniatiūra|250x250px|Paminklos Pabriežā prīšās [[Kretingas bažninčė]] Pabrieža Jorgis Ombruozėjos (gėmė 1771 m. sausė 15 d. Vetiūs, Skouda raj., mėrė 1849 m. spalė 30 d. Kretinguo) bova dėdlē žīmos žemaitiu konėgs proncėškuons, gīdītuos, buotanėks, švėities.
Tōlnē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Jorgis Pabrieža
Gīvenėms
Bengė Pabrieža muokīkla Kretinguo, 1791–1794 metās stodėjava Vėlniaus onėversėtetė, katramė muokies istuorėjės, medėcėnas, buotanėkas, kemėjės, teisės ė teuoluogėjės. Dalīvava Tada Kuoscioškas sokėlėmė prīš Rosėjės ėmperėjės valdė. 1794 m. palėka Varniu konėgū semėnarėjės klierėko. 1796 m. bova ėšvėntints i konėgus. 1816 m. istuojė i Kretingas prancėškuonu vėiniuolīna, kamė gava Ombruozėjė varda.
Pabrieža konėgava vairiūs Žemaitėjės parapėjūs: Šėlovuo, Raudienūs, Tverūs, Kretinguo, Kartenuo, Plongie. Ons garsiejė kap gers pamuokslėninks. Tepuogė daug keliava pu Žemaitėjė – ožrašėniejė istuorėjės, tausuosaka, tīriniejė augalus.
Palaiduots Pabrieža Jorgis senūsiūs Kretingas kapūs, prīšās bažninčė.
Raštā
Pabrieža rašė sava fėluosupėnius pamīslėjėmus kninguo „Rīžtā“. Bet patsā dėdliausis anuo darbs ī dėdlė buotanėkas encikluopedėjė "Taislius augūminis“, katruo ons aprašė 643 augalus, daugomā somīslėjė vardus. Sorinka augalū herbarioma. Da Pabrieža gīdė žmuonis, tūdie rašė raštus aple vairės lėgas ėr anūm gīdīma.
Nūruodas
Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis Kateguorėjė:Lietovuos muokslėnīnkā
Naprīgolnoms
Šalėis aba valstībės naprīgolnoms rēšk vėsėška anuos prieteliū savėvaldoma nug kuokės kėtuos valstībės. „Naprīgolnoma“ sāvuoka ēn kap prīšėngībė „prīgolnomuo“, kūmet krašts aba žemė polėtėškā ė karėškā īr valduoma ėšuorėnės vīriausībės.
Kateguorėjė:Žmuonėjės rieds
Sabotuonėškė
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Kosē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 35 žmuonis.
FK Nevėžis
Šaltenē
n
Utuopėjė
Žīmes utuopėjės
Kateguorėjė:Fėluosuopėjė
Radėjs
Radėjs īr teknuoluogėjė, katra leid perdoutė sėgnalus alektromagnetėniu bongū modulēvėmo. Radėjo tāp pat vadėnams padargs, skėrts radėjė bonguom priimtė.
Koprē (Telšē)
Koprē - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo nagīven prietelē.
Borks
Borks bova pėrmasės Žemaitėjės konėgaikštis. Ons vagol legėnda priklaus Palemuona dinastėju. Borks ikūrė Jorbarka.
Kateguorėjė:Žemaitėjės konėgaikštē
Koprē (Telšē)
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Šveicarėjė
Šveicarėjė, arba Šveicarėjės kuonfederacėjė (luot. Confœderatio Helvetica, tarptautėnės kuods CH) – nedėdlė valstībė Vėdorė Euruopuo. Ana sop Vuokītėjė, Prancūzėjė, Italėjė, Austrėjė, Lichtenšteins. Šveicarėjė īr žīmė sava puolitėniu ė karėniu neutralitėtu.
Stuojā
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Kaniavas seniūnėjuo. Anuo gīven 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Tėrana
Tėrana īr Albanėjes suostėnė. 374,8 tūkst. prieteliu (2007). Miests īr valstībės suostėnė ė dėdleusis miests, glavns bėzne, pramones ė koltūras centros.
Kateguorėjė:Albanėjes miestā Kateguorėjė:Suostėnės
Pluotmie
thumb|right|Trimatė [[Dekarta koordinatiu sėstema padietē pluotmie vaizdoutė.]] Pluotmie īr žuodis, nauduonams fizėkuo, astruonuomėjuo, matematėkuo, fėlosuopėjuo. Ana īr apibriežiama kāp kuokė nuorėntās veikėma zuona, kuokė tas vėsoma terp uobjėktu.
Tēpuogė veizieket
Kateguorėjė:Fėluosuopėjė Kateguorėjė:Astruonuomėjė Kateguorėjė:Matematėka Kateguorėjė:Fizėka
Žadeikē (Juonėškės)
Žadeikē - Juonėškė rajuonė, Žagares seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Līns
thumb|252px|Līns
Līns īr žovės, katra prėgol karpžoviu (Cyprinidae) šeimā.
Paplėtėms
Lietovuo līns īr tonkė žovės. Gīven ežerūs, lietā tekontiūs opies, žiuogiūs, karjierūs, īpatėngā anam patėnk maurās apžielė, domblėnė ežerā ėr opės. Anėi čiuon tūnuo, nevėkrē plaukiuon ėr ėišk jiedė terp augalū.
Ėšruoda
Ėlgoms 20–40 cm, dėdliausis lėgė 60 cm, sver lėgė 7,5 kg, bat tonkiausē pagaunamė 30–35 cm, 0,5–1 kg. Kūns kresnos, nuognē glėtos. Nogara joudā žalsva, šuonā žalsvā auksėnės spalvas, paskėlvie pėlkšva aba gelsva. Akis menkas, rauduonas. Lielė maža, anū kampūs īr pu trompa ūsali. Žvīnā paėlgė, laibė, mizernė, gėlē īaugi stuoron skūruon. Pelekā apvalēs kraštās, tomsūs.
Nūruodas
Kateguorėjė:Žovis
Lōmē
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Telētē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Garlevuos apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 742 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Rauduonės pėlės
Rauduonės pėlės stuov Jorbarka rajuonė, Rauduonie. Vuokītiu vadėnta Bajersborgo (Bayersburg). Ana pradieta statītė XVI o. ė prėgol Žīgimontō Augostō. Pėlės daugel sīkiu parstatīta. Nūnā ana īr XIX o. neoguotėkas pavėzdīs. Anuo dėrb mokīkla, moziejos.
Trėsdešimmetė vaina
Kateguorėjė:Euruopas vainas
Paežeris (Pajūris)
Paežeris - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Teherans
Teherans (pers: تهران aba Tehran) īr Irana suostėnė ė dėdliausis miests (7,15 mln. gīventuoju). Ėšsėdiestė̄s pėitinie Elbursa kalnīna pašlaitie, 1100–1300 m. aukštie. Terptautinis uora ousts. Teheranė pagamėnama aple trečdalis vėsū Irana gamėniū. Ėšvīstītas pramuonės šakas: naptuos apdėrbėma, cėmėnta, amista, tekstėlės, kemėjės. Amatā. Īr onėversėtetu, tētru, mozieju. Golestana paluocē (nug 1894 m. dailės moziejos), mečetės, ėš katrū garsiausės Šacha ė Sepachsalara (abėdvė pastatītė XIX o.).
Istuorėjė
Ikorts aple IX o. šalėp žīmaus tūmet miesta Riejė (dabā Riejos īr Teherana dalės). Kap miests mėnavuojams nu Xī o. Nu XVIII o. pabonguos – Irana suostėnė.
center|500px|thumb|Teherana abruozdielis
Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Irans
Pėterės Pauls Robensos
thumb Pėters Pauls Robensos (Peter Paul Rubens) (1577 m. lėipas 28 d. - 1640 m. gegožė 30 d.) - flamandu tapītuos, žīmos baruoka atstuovs.
Kateguorėjė:Flamandėjės dailėnėnkā Kateguorėjė:Tapītuojē Kateguorėjė:Baruoks
Panemonės pėlės
thumb|240px Panemonės pėlis īr Vītienu kaimė, Jurbarka rajuonė. 1343 m. anos vietuo, ont pėlēkalnė stuovėjė križioutiu tvirtuovė. 1604-1610 m. ana Gedgaudū bova parstatīta i pėli. Nūnā pėlī īr moziejos, ana sop parks so tvankinēs.
Kateguorėjė:Bodīnkā Kateguorėjė:Jorbarka rajuons
Kalnėškės kaimalės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Jonkuovėcā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 27 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Magnolėjūnā
Magnoliophyta Скриеносемени 被子植物門
Palāvis
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 35 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Vasarė 19
Vasarė 19 dėina īr 50 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Šaltenē
Kateguorėjė:Dėinas
Vėdoklės Gelžkėlė Stuotės
Vidoklės Gelžkėlė Stuotis īr gīvenvėitė Raseiniu rajuonė, šalep Vidoklės miestalė, pri Žemaitiu plento ė gelžkėlė Radvėlėškis-Suovietsks.
Kateguorėjė:Raseiniu rajuona gīvenvėitės
Ašuoklis
Ašuoklis īr agrastėniu (Grossulariaceae) šeimuos daugiametis ogakrūmis.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Ougas
Brūnuopės
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo nagīven prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Raudienā
Raudienā ī bažnintkaimis Šiauliū rajuonė, šalėp plėnta Šiaulē–Telšē. Seniūnėjės cėntros.
Raudienūs stuovi medėnė Šv. Baltramėjė bažninčė (pabūdavuota 1881 metās), ī Raudienu muokīkla, bėbliuoteka, paštos, gelžkelė stuotės. Par kaima tek Rauda, vuo i rinki nug Raudienu aug eglīnā.
Raudienā mėnavuojami šaltėniūs nug. XVI omžė. 1550 m. čiuonās pabūdavuota kuoplīčė, vuo 1611 m. – pėrmuojė bažninčė. 1681 m. mėnavuojams Raudienu miestalis.
1968 m. spalė 23 d. Raudienu miestalis ė Raudienu suoda palėka sojongto kap vėina suoda.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Kalvėškė (Zarasā)
Kalvėškė - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Nuorkātē
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Vėkingā
thumb|200px|Omžėnėnku pavaizdoutė vėkėngā. Vėkingā nu Skandėnavėjės kėlėma jūrēvē, karē, pėrklē ė razbaininkā. Rītūs vėkėngā vadėntė varangās, variagās. Labiausē žėnuomė sava siaubiamaisēs žīgēs Skandėnavėjės, Brėtu salū pakronties ė kėtūs Euruopas dalīs terp VIII o. paėnguos ė XI o. Tas periuods Euruopas istuorėjuo vadėnams vėkėngu omžiomė. Vėkingā sokūr ė platu prekībos tėnkla bei apgīvendėna kai katras poldinietas pakrontės.
Anėi teriuojė koršiu žemes Baltėjės pakrontė. Mėnavuojama Apoulės apgoltis, kumet vėkėngā apsopa pėlė ė poulė pakuol anuos gīniejē nosėžodė.
Kateguorėjė:Istuorėjė
Pavėdaujīs (Gėrdē)
Pavėdaujīs - Jorbarka rajuonė, Gėrdiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Gimbuts
Gimbuts bova Žemaitėjės konėgaikštis XI o. Ons vagol legėnda priklaus Palemuona dinastėju. Gimbuta tievs bova Kuns.
Kateguorėjė:Žemaitėjės konėgaikštē
Viera
thumb|360px| thumb|right|Ivairiū vieru simbuolē Viera īr savuotėška istuorėškā sosėdarios socēlėnės gropės ėšpažīstamu filosopėniu ėr etnėniu vertībiu vėsuoma. Vieras apibriežėms ė kon laikītė viera īr nuognē ginčitėns rēkals. Vėsas vieras īr skėrstuomas i 2 pagrėndėnė gropė: monoteistėnės (tikiejėms i vėina dieva) ė politeistėnės (tikiejėms i daug dievū). Vieras nagrėnie teologėjė.
Svieta vieras
Pagrėndėnės svietā vieras īr tuos:
Lietovuos vieras
Palē istatīma Lietovuo īr 10 tradėcėniu tikību:
Pripažėnėma nuor gautė ė senuovės baltu viera, sakīdamė, ka čė īr ta patė tėkība, katra bova lėg Lietovuos krėkšta.
Kėsopė
Kėsopė īr opiekšlis Vakarū Žemaitėjuo, Klaipiedas rajuonė; Mėnėjės kairė šmuota intaks. Prasided šalėp Stuotiū kaima. Visūmet tek ont pėitvakariu, partek par Šernū medė. Sotek so Mėnėjė prī Ruokū suodas.
Tora kairė šmuota intaka Ruokopi.
Lasa
Lasa ī vėins aukštiausē esontiu dėdliū svieta miestu – ons ī 3650 m augštomė, Tėbeta kalnīnė, Lasas opėis slienie.
Kėsopė
Prī Kėsopės stuov Kėsėniu ė Žiauku suodnā.
Lasa
Miesta ižīmībė Potalas paluocē ī. Anūs pabūdavuojė 641 metās, vuo nug 1645 metū anėi palėka Dalai lamas kap šalėis valduova būsto. I rinki nug Lasas stuovi šmuots svarbiū bodėzma vėiniuolīnu (Seras, Drepunga, Norbulingas).
Žagarėškē
Žagarėškē - Juonėškė rajuonė, Žagares seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Lasa
Kateguorėjė:Kėnėjės Liaudėis Respoblėkas miestā
Kėsopė
Opelė vards rasėtās parēn nug žuodė kēsos.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Vasarė 20
Vasarė 20 dėina īr 51 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Diegs Velaskesos
thumb|Autuopuortrets Diego de Silva y Velázquez (1599 m. bėrželė 6 d. - 1660 m. rogpjūtė 6 d.) – ispanu tapītuos, renesansa dailėnėnks.
Kateguorėjė:Ispanėjės dailėninkā
Suomalis
Suomalis īr valstībė Rītū Afrėkuo. Robežioujas so Etiopėjė, Džėbotiu ė Kėnėjė, tēpuogi skalaun Indėjės ondenīns.
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Paspenglē (Trakā)
Paspenglē - gīvenvėitė Traku rajuonė, Grendavės seniūnėjuo.
Papošė̅nė
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Paspenglē (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Neviežis
Dėdliausē ėntakā: Jousta, Opītė, Liaudė, Krousts, Duotnovielė, Smėlga, Vuobelis, Šošvė, Baropė.
Miestā ėr miestālē pri Neviežė: Ragova, Paneviežīs, Naumiestis, Krakėnava, Sorvėlėškis, Kiedainē, Babtā, Rauduondvarės.
thumb|left|240px|Neviežis Kiedainiu mieste
Kateguorėjė:Lietovuos opis
TRAPPIST-1
250px|thumb|right|TRAPPIST-1 žvāzdies ė anuos 7 planėtu abruozdielis
TRAPPIST-1, da žėnuoma kap 2MASS J23062928-0502285, īr nuognēšaltuojė nīkštokėnė žvāzdie, katra īr ož 39 švėismetiu nug Žemės.
Kateguorėjė:Žvāzdės
Petukavs
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Kalesninku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Batėškė
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
JAV cėvėlėnė vaina
thumb|Pilietinio karo mūšiai pagal metus ir veiksmų teatrą JAV cėvėlėnė vaina o JAV pilėitiu vaina – 1861-1865 metās JAV vīkosė cėvėlėnė vaina terp pėitėnės dalies (Kuonfederacėjės), sėikosės atsėskėrtė nu JAV, ė šiaurėnės dalies (Sājongas), sėikoses neleistė atsėskīrėma.
Nuorvegėjės vieleva
thumb|250px|Nuorvegėjės vieleva. [[Vaizdas:FIAV 100100.svg|23px Pruopuorcėjės: 22:16]] thumb|250px|[[Vaizdas:FIAV 011011.svg|23px Šalėis ė jūrū vieleva]]
JAV cėvėlėnė vaina
Vainas čieso žova api 600 tūkst. žmuoniū, ėš vergėjės ėšlaisvėnta 4 mln. juodauodiu vergū.
Nuorvegėjės vieleva
Nuorvegėjės vieleva (Norges flagg)- Nuorvegėjės valstībėnė vieleva. Vielevas znuokā — raudonam fuonė tomsē mielīns "skandėnavėšks krīžios" baltuomis fėmbruomis.
Kateguorėjė:Vielevas Kateguorėjė:Nuorvegėjė
JAV cėvėlėnė vaina
Kateguorėjė:Cėvėlėnės vainas Kateguorėjė:JAV istuorėjė
Andy Warhol
300px|thumb|right|[[Džėmis Karterės (kairie) ė Andy Warhol (dešėnie), 1977]]
Svieta prekības organėzacėjė
thumb|240px|SPO narės žaliuos Svieta prekības organėzacėjė īr terptautėnė organėzacėjė, regoliounanti valstībiu prekībėnius santīkius. Anuos būstėnė īr Ženevuo. Anuos narės īr 164 valstībės (naprigol tėk Baltarosėjė, Vatikans, Serbėjė ė kelets Afrėkas ė Azėjės šaliū).
Andy Warhol
Andy Warhol (Andrew Warhola, 1928 m. rogpjūtė 6 d. – 1987 m. vasarė 22 d.) – amerėkėitiu dailėnėnks, fėlmu kūries, leidies ė pop art mena jodiejėma asmenībė.
Kateguorėjė:JAV žmuonis
Mėkalavs (Zarasā)
Mėkalavs - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 10 žmuoniū.
FK Vilnius
FK Vilnius īr Lietovuos fotbuola klobs. Ons īr nūg Vilnius.
Šaltenē
v
Mėkalavs (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Briuselis
Brioselis (, flam.: Brussel) ī Belgėjės suostėnė, tēp pat laikuoma ė Europas Sajunguos suostėne, kadongė čė īr dvė ėš trėjū svarbiausiū ES ėnstėtocėju. Īr NATO būstėnė. 1,02 mln gīventuoju. Miests īr Brabant pruovincėjės suostėnė. Svarbos uosts, daug kanalū. Īr tarptautinis Zaventem uor uosts. Išvīstīta mašinū gamības, chemėjes, lėngvuoj, puolėgrapėjės pramuones. Amatininkā nu sen čė gamėn pruoduktus, kėlėmus, juvelīrinius dirbinius. Īr metropolitens.
Miestė īr kelė universietā. Dailes i men akademėjė, Lui Pastar instituts. Karalėškasis dailes menū muziejos, dailes i istuorėjes muziejos, Menjė muziejos i kėtė. Gotikėnė ruotušė (XV a.), katedra (XIII–XV a.).
Istuorėjė
Vėdoromžēs Brioselis bova Brabant hercuogū rezidencėjė. 1830 m. susiformavos Velgėje tap anuo suostėne. Pu II svieta vaina tapa laikėna besėkorontiu tarptautėniu struktūrū būstėne, bet palaipsniou tapa nuolatėne suostėne.
Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Belgėjės miestā
Svieta prekības organėzacėjė
Kateguorėjė:Terptautėnės organėzacėjės
Žėimē (Juonėškės)
Žēmē - Juonėškė rajuonė, Žagares seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās Žėimiū gīvenvėitie gīvena gīven 4 žmuonis.
Sėlks
Sėlks īr gomtėškos tampros ploušts, dėrbams ėš vairiū šėlkaverpiu (pleštekiu) kuokuonu gėju. Sėlks pasižīma švelnomo ė tvėrtomo, tūdie ėš anuo dėrbami vairūs apriedā. Sėlka tievīnė īr laikuoma Kėnėjė.
Kateguorėjė:Medegas
Bodė
Bodė (Bodø) - miests ė ousts vėdorė Nuorvegėjuo.
Istuorėjė
Miesta ėkūrė Truonhėima pėrklē, 1816 metās anam sotėiktas miesta tėisės.
Kateguorėjė:Nuorvegėjės miestā
Dvėskėltē augalā
thumb|200px|*Tonkžėidis katėlielis
Dvėskėltē augalā ī tuokė žėidėniu augalū klasė, katruos augalū gemals toria dvė sieklaskėltė, lapā gīsluoti kap tinklos, žeidā daliū skaitlios ī 4 aba 5 kartuotėnis.
Dvėskėltem augalam prigol 6 šėimas:
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Pavėdaujīs III
Pavėdaujīs III - Jorbarka rajuonė, Gėrdiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Kiernios
Kiernios bova Žemaitėjės konėgaikštis XI o. Ons vagol legėnda priklaus Palemuona dinastėju. Ons ikūrė Kiernave, vald Lietova, slavu žemes. Gimbuta bruolis.
Kateguorėjė:Žemaitėjės konėgaikštē
Nakelamė̄jė metā, katrėi prasėded ketvergė
Tas kalėnduorios tėnk kožniems Nakelamė̄sėms metams, katrėi prasėded ketvergė.
Kateguorėjė:Kalėnduorios
Anguola
Angola īr valstībė Pėitū Afrėkuo. Robežioujas so Namibėjė, Konga DR, Kongo, Zambėjė tēpuopgi skaloun Atlanta ondenīns.
Vasarė 21
Vasarė 21 dėina īr 52 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Frank Lloyd Wright
Wright
Ožvarstē
thumb|260px|Vairē ožvarstē
Brazilėjė (miests)
Brazilijė (portug: Brasília) - Brazilėjes suostėnė i federacėnes apīgardas administracinis cėntros. Miestė gīven 2,21 mln gīventuojū. Brazilijė išsidiesčius savanū regijuonė, maždaug 1005 m aukštie vėrš jūras līg'. Vīraun švelnos sausos klimats. Miestė īr viriausībes ėšbūdavuotė, gīvenėmėjē kvartalā, ožsėine ambasadas. Trijū buokštū aikštie īr apvali posiau požemėnė katedra. Netuolėj anuos īr Aušruos aikštie, katrou īr valstībes preizidėnt rezidencėjė. Šalėp īr ežers, katras bova dėrbtėna suformouts užtvėnkos Paranas op'.
Ožvarstē
Ožvarstē ī tuokės vėrvalės batams ožvarstītė. Paprastā tas būs do varstio, katrėido parvera līgiagretē par tam tīčiuom padėrbtas batu skīlotės. Ožsievus batus ožvarstius ītemp ė sorėš, ka batā drūtā laikītūs ont kuoju, vuo nuoront nūsiautė ožvarstius atrėš ėr atvarsta. Senuobie ožvarstē būs uodėnē, vuo daba tonkiausē sintetėnē ī.
Brazilėjė (miests)
Istuorėjė
Miestst pradiets statītė 1957 m. kap naujuoj Brazilėjes suostėnė tokiuoj vėituo katruo nieks negīven. Miestst pastatīts per 41 mienės'. 1960 m. balonde 21 d. inaugurouts kap suostinė, pakeitus Rio de Žaneir.
Kateguorėjė:Brazilėjės miestā Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Pėitū Amerėka
Roboilis
thumb|252px|Roboilis
Roboilis, da goirė, grondols, grondolīs (aukštatėškā: kilbukas, sovalkėitėškā: gružė, dzūkėškā: kelbas, ) īr žovės, katra prėgol karpžoviu skīriō.
Roboilė kūns lėgė 20 cm ėlgoma, apvalos, prī kramės stuors, so ėlgo oudegėnio šmuoto. Nogara rausva aba žalsva. Šuonā švėisūs so roduom aba žalsvuom diemiem. Skėlvis gelsvā balts. Akis dėdlės, žvīnā stombūs. Lielė apatiuo so ūsalēs kompūs.
Jied dognė gīvenontios gīvios, kėrmėnos, varmos, ondens augalos. Neršt gegožė-biržielė mienėsēs.
Kateguorėjė:Žovis
Jupelė
thumb|250px|Muotrėškas so jupelėm Jupelė, jopelė, soknė īr muotrėšks aprieds, katra sodara sojogts sėjuons ė lėimenė.
Kateguorėjė:Apriedā
Songālėškē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo gīven 258 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Gėrvīdėškė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Žotē
Žotē - Juonėškė rajuonė, Žagares seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 30 prieteliu.
Lītus
Plebia ᒥᓂ/mini mzn:Varəş मऴै (तमिल संकिपा)
Satkūnu seniūnėjė
Satkūnu seniūnėjė īr Juonėškė rajuonė, pri Latvėjės robežiaus. Cėntros īr Satkūnā.
Savātėškės (Trakā)
Savātėškės - gīvenvėitė Traku rajuonė, Grendavės seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Sausdravs
Sausdravs īr opės Žemaitėjuo; Mėnėjės dešėnīsis ėntaks. Ėštek ėš Drūktiu ežera. Tek i pėitrītus. Ītek i Mėnėjė 154 km nū anuos žiuotiū.
Dėdliausė ėntakā: Saisa (kair.), Kolka, Kapopis, Šilopis (deš.)
Varškiets
thumb|240px|Kepti varškietā Varškiets ī tuokis jiedis – kleckos, taisuoms ėš varškėis ė kvėitėniu miltu. Tas ī spierē pataisuoms jiedis – anam rēk šmuota varškėis, kiaušė, droskas ė miltu. Vėskos somīnkuoma i vėina šmuota, katra paskom ėšdalėn gabalās. Ėš tūm gabalū somīnk tuokė „vėrvė“, katra sopjaust da mažesnēs šmuotelēs, katrūs da galam parspaustė vėdėnė tarkas posė. Tūmet varškietus ėšverd ė jied so smetuono aba kresnuom.
Kateguorėjė:Žemaitiu jiedē
Žarienu seniūnėjė
Nouruodas
kateguorėjė:Telšiū rajuona seniūnėjės
Eršketžėidē augalā
thumb|200px|*Skiauterietuojė potuokšlė
Eršketžėidē augalā buotanėškā ī tuokis žėidėniu augalū skīrios.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Vasarė 22
Vasarė 22 dėina īr 53 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Venesoela
Venesoela o Venesoeluos Buolėvara Respoblėka īr valstībė Pėitū Amerėkuo, pri Atlonta vuondenīna. Robėžiojas so Kolumbėjė, Brazilėjė ėr Gajana.
Klimats
Vīraun truopėnis klimats.
Karioumenė
Kateguorėjė:Pėitū Amerėkas valstībės
Šakvėitės
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo gīven 164 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
1915
1915 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided pėnktadienī.
Lėlehameris
Lėlehameris (Lillehammer) ī miests Nuorvegėjuo.
1915
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Prūdelis (Šalčėninkā)
Prūdelis - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Kalesninku seniūnėjuo.
Lėlehameris
Istuorėjė
Miests ėkorts 1827 metās.
Kateguorėjė:Nuorvegėjės miestā
Prūdelis (Šalčėninkā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 12 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Pėrms poslapis/Senas
{|
<div style="display:block;border:1px solid #8BE0C9; vertical-align:top;width:100%; background-color:#f9f9ff;margin-bottom:10px;margin-top:5px;padding-left:5px;padding-right:4px;"> <div style="height:22px; border-bottom:1px solid #8BE0C9; padding:0px; background:#CEF2E8; color:#000000; text-align:center; font-weight:bold; font-size:100%; margin-bottom:5px;margin-top:0;margin-left:-5px;margin-right:-4px;"> Naujausė straipsnē
<div style="display:block;border:1px solid #8BE0C9; vertical-align:top;width:100%; background-color:#f9f9ff;margin-bottom:10px;margin-top:5px;padding-left:5px;padding-right:4px;"> <div style="height:22px; border-bottom:1px solid #8BE0C9; padding:0px; background:#CEF2E8; color:#000000; text-align:center; font-weight:bold; font-size:100%; margin-bottom:5px;margin-top:0;margin-left:-5px;margin-right:-4px;"> Einamė̄jė straipsnē <div style="padding-bottom: .2em; margin-top: 2em;float: right; font-size: 90%; text-align: center; padding-right: 2px; line-height: 1;"> Šiuokė tuokė statėstėka kap daugie straisniu gal paveizietė pri Zordsdavini nauduotuojė poslapė.
Aple žemaitėška vikipedėjė rašuoma žornalėstu. Atšvėistū straipsniu sārašos, kor īr pamėnavuota žemaitėška vikipedėjė, īr pakabints Zordsdavini nauduotojė poslapie.
'''Dėdlē svarbė dėskosėjė!!! Nuognē kvėito prisėdietė.'''
<div style="display:block;border:1px solid #8BE0C9; vertical-align:top;width:100%; background-color:#f9f9ff;margin-bottom:10px;margin-top:5px;padding-left:5px;padding-right:4px;"> <div style="height:22px; border-bottom:1px solid #8BE0C9; padding:0px; background:#CEF2E8; color:#000000; text-align:center; font-weight:bold; font-size:100%; margin-bottom:5px;margin-top:0;margin-left:-5px;margin-right:-4px;"> Kėti WikiMedėjos pruojekta <div style="padding-bottom: .2em; margin-top: 2em;float: right; font-size: 90%; text-align: center; padding-right: 2px; line-height: 1;">
<div style="display:block;border:1px solid #8BE0C9; vertical-align:top;width:100%; background-color:#f9f9ff;margin-bottom:10px;margin-top:5px;padding-left:5px;padding-right:4px;"> <div style="height:22px; border-bottom:1px solid #8BE0C9; padding:0px; background:#CEF2E8; color:#000000; text-align:center; font-weight:bold; font-size:100%; margin-bottom:5px;margin-top:0;margin-left:-5px;margin-right:-4px;"> Baltu kalbū vikipedėjės <div style="padding-bottom: .2em; margin-top: 2em;float: right; font-size: 90%; text-align: center; padding-right: 2px; line-height: 1;">
fa:
Ostin Džeinė
thumb|250px|Džeinės Ostin portrets. Džeinė Ostin (Jane Austen, 1775 m. groudė 16 d. – 1817 m. lėipas 18 d.) bova onglu rašītuojė romanėstė, onglu realėstėnė romana pradėninkė.
Trompė kūrėnē
Palē anuos kai katros romanos fėlmu padėrbta īr.
Apartheids
thumb|150px|Ožrašos, katram parašīta, ka „maudītėis gal tėktās baltė̄jė“ Apartheids ( – atskėrs gīvenėms) – Pėitū Afrėkas Respoblėkas baltūju vīriausībės 1948–1990 metās vīkdėta rasėnės segregacėjės puolitėka.
Ostin Džeinė
Trompė kūrėnē
Austen, Jane
Apartheids
Kateguorėjė:Rasėzmos Kateguorėjė:Pėitū Afrėkas Respoblėkas istuorėjė
Berlīns
Berlīns  – Vuokītėjės suostėnė ė dėdliausės miests. Berlīns tēpuogė īr vėina ėš Vuokītėjės žėmiu (Bundesland). Uns īr ontrasis pagal dėdoma Euruopas miests pu Londona.
Berlīna žemė īr Vuokītėjė ritūs, apie 70 km i vakarus nu Lėnkėjės robežiaus. Ėš vėsū posiū apsopts Branderburga žėmės. Per Berlīna tek Šprė ė Havel opės.
Istuorėjė
Ikorts IX o. slavu gentiū kāp Berolina. Berlīns bova vuokītiu valstībiu, Prūsėjės, Vuokītėjės imperėjės ė Rītū Vuokītėjės suostėnė.
Šaltuosės vainuos čieso Berlīns bova padalints i rītū ė vakarū Berlīna. Perėjėms ėš vėinuos miesta posės i kėta bova grėižtā rėbuojams.
Berlīnė vīka 1936 m. vasaras olimpėnės žaidīnės.
Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Vuokītėjės miestā Kateguorėjė:Miestā, katrūs vīka vasaras uolėmpėnės žaidīnės
Banda
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Muotrėšku A Līga
Muotrėšku A Līga īr pagrindėnė muotrėšku Lietovuos futbuola līga.
Istuorėjė
Lietovuo muotrėšku futbuola līga bova ikorta 1994 m.
Nūnā (2022 m.) A Līguo luoš 6 kuomandas. Šėtuo čieso čempėjuonės FC Gintra īr.
A Līgas nugalietuojės (nūg 1994)
Nūrodas:
Kateguorėjė:Lietovuos futbuols
Trė̅nuojė
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Medėina
thumb|260px Medėina īr gamtėnis pruodokts, gaunams ėš nokirstū mediu. Anos pagrėndine dali sodara augala audėnīs medėina. Medėina īr nesonkē apdėrbama, ėvarous kėtoma, tonkė, kėtu savībiu. Ana īr gīvībiškā svarbi žmuonėm - ėš anuos statomi nomā, gamėnami baldā, rakondā, statomi lāvā ė t.t.
Kateguorėjė:Medėina
Kukovīts
Kateguorėjė:Žemaitėjės konėgaikštē
1916
1916 - īr kalāmieji metā, katrie prasided šeštadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Trams
thumb|200px|Trama žuolės
Trams, kėtap trama žuolie, tramažuolė, tramžuolė ī tuokė žuolie, katra muokslėškā prigol prī lūpažėidiu augalū (Lamiaceae) šeimuos.
Tasā augals daugiametis ī. Anou stombris aug golstē, šliauža aba kīln i vėršo, ėr ī  20-40 cm ėlgoma. Trama žuoliū apvali lapokā, bėški ėšrontīti, bieg ont tuokė siūla. Žėidā mažiokā, švėisē mielini, aug lapū pažastīsė.
Žīdia trams nug balondė lėgo bėržielė, sīkēs ėr vieliau. Tas nuognē tonkē vėsor augons augals ī – trams venšt medies, krūmūs, opiū ėr ežerū krontūs, pakelies, patuoriūs, panomiūs; patink šlapė dėrva.
Trama žuolie kap liekarsta ī. Tramažuolės sugrūstas dietė ont žaizdū skausmou nuramintė. Kad praded augtė skaudolīs, tramus so rūgšto pėino rēk somoštė ė dietė. So tramās gīda inkstus ė kepenas. Tramā sokrioštė so rėibomo – galvuos gīlā. Trama žuolės tramėn skausma, tink nū kaulu skaudiejėma. Trama žuoliems tepa aulius, ė parleka spėitlē. Žuolie tink jiedėmou, dietė i saluotas.
Smalē (Trakā)
Smalē - gīvenvėitė Traku rajuonė, Grendavės seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Vasarė 23
Vasarė 23 dėina īr 54 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertīs
Kateguorėjė:Dėinas
Muontvils
Muontvils bova Žemaitėjės konėgaikštis XI o. Ons vagol legėnda priklaus Palemuona dinastėju. Muontvila tievs bova Gimbuts.
Kateguorėjė:Žemaitėjės konėgaikštē
Sodans
Sodans īr valstībė šiaurės rītū Afrėkuo. Robežioujas so Egėptu, Eritrėjė, Etiopėjė, Kėnėjė, Uganda, Kuonga DR, CAR, Lėbėjė ė Čadu. Tēpuogi skalaun Rauduonuojė jūra.
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Racėbužos
Racėbužos (lėnk.: Racibórz, vok: Ratibor, ček.: Ratiboř) īr miests pėitū Lėnkėjuo so 55 818 givėntuojēs (2014). Rondas Sėlezėjės vaivadėjuo (nū 1999 m.), prīš ton Katuovicas vaivadėjuo (1975–1998 m.).
Tilipuons
Kateguorėjė:Teknuoluogėjės
Steven Spielberg
Terp Spilberga filmuograpėjės īr tuoke garsos filmā: Nasrā, Indiana Džonsos, Jūras Perijuoda Parks, Šėndlerė sōrašos, Gelbstėnt Eilini Rajėna, Dėrbtėnis intelekts, Svietu kars ė daug kėtu.
Spielberg Spielberg
Vasarė 24
Vasarė 24 dėina īr 55 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Šapals
right|thumb|250x250px|Šapalā
Šapals īr žovės, katra prėgol karpėniu žovū (Cyprinidae) šeimā.
Anuo kūns īr lėgė 60 cm ėlgoma (tonkiausē pagaunamas 25-40 cm žovis), sonkoms lėgė 4 kg. Nogara apvalė, tomsē žalė aba jousva. Šuonā apvalūs, baltė aba gelsvė. Skėlvis cėdabra spalvuos. Akis geltuonas so šviesė roda diemė. Žvīnā stombūs, kraštūs so joudom diemėm.
Lietovuo šapals īr tonkė žovės. Gīven srauniūs opies. Miegst čīstus ondens pluotus, katrūs īr žvėzdrouts aba smėltiets dognos. Īpatėngā pakliūn sraunomuo.
Kateguorėjė:Žovis
Golmenā
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo gīven 119 žmuoniū.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės