cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
2037
2037 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ketvėrtadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Drocmėnā
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Kaniavas seniūnėjuo. Anuo gīven 20 žmuoniu.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Vėikvedē
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 59 žmuonis.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Jorātėškė
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Garlevuos apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Rogpjūtė 15
Rogpjūtė 15 dėina īr 227 metu dėina (kelamasēs metās - 228) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Vardadėinē
Napalis – Napuoleuons – Rogėlė – Sėgėta – Vėsvils – Vėsvids – Videnė
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Nariūnā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Medsuodnis
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Kliuošē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo. Anuo gīven 25 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Patrakē (Tormants)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Lėngiškė
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Traksiedė seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Alfa.lt
thumb|right|Alfa.lt logotėps
Alfa.lt – internetėnis informacėnis naujīnu portals, Alfa.lt vėina popolereusio internėta svetainiu Lietovuo. Anuo lonkītojims galėm valna komentuot staripsnios.
Noroudas
Kateguorėjė:Infuormacėnē puortalā
Juočiuonīs (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 45 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Rogpjūtė 16
Rogpjūtė 16 dėina īr 228 metu dėina (kelamasēs metās - 229) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Botsvana
Botsvana īr valstībė Pėitū Afrėkuo. Robežioujas so PAR, Namibėjė, Zėmbabvė ė Zambėjė.
2054
2054 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ketvėrtadeinī.
Botsvana
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
2054
Nutėkėmā Svieti
Sause 25 - 500 metu San Paulo miesta jobėlėjos, Brazilijuo.
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Tausals
Tausals īr ežers Žemaitėjuo, Telšiū rajuonė, 6 km i šiaure nū Telšiū. Ėš anuo ėštek Vėrvītės ėntaks Patiekla (Tausalo da vadėnams).
Kateguorėjė:Telšiū rajuona ežerā
Vānagē
Vainagiai - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Biržolis
Bėržulis īr ežers Žemaitėjuo, Telšiū rajuonė, 5 km i šiaurės rītus nū Varniū. Ons īr pelkietuo vėituo.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona ežerā
Bernardinai.lt
thumb|right|Bernardinai.lt logotėps
Bernardinai.lt – internetėnis informacėnis naujīnu puortals. Ta īr vėina puopoliariausiu internėta svetainiu Lietovuo. Anuo lonkītojėms galėm valnā kuomentoutė straipsnios.
Redakcėjė ė straipsniu autuorē
Puortala autuorē, žėnuomė Lietovuos žornalėstā, vėsuomenės vēkiejē, kāp ontās: Rėmvīds Paleckės, Gins Dabašėnskos, Dalios Stanciks, Vladimėrs Laučios, Tuoms Vėlockas, Valds Kėlpis, Aušra Maslauskaitė, Duoluoresa Kazragītė, Gėidrios Koprevėčios, Egdūns Račios, Laima Arnatkevičiūtė, Gėntauts Vaituoška, Leuonids Duonskės, Vėrgės Valentėnavėčios, Arūns Puovėliūns, Indrė Makaraitītė, Rītės Jouzapavėčios, Vītauts Radžvėls ė kėtė.
Nūruodas
Kateguorėjė:Infuormacėnē puortalā
Svėliokā
Svėliokā - Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo, pri kelė Josvainē-Ariuogala esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās Svėliokūs gīvena 19 žmuoniū.
Johann Wolfgang von Goethe
thumb|Juohans Vuolfgangs Getė (1811) Johann Wolfgang von Goethe (Johanas Volfgangas Gėtė; 1749 m. rogpjūtė 28 d. Frankforte pri Maina – 1832 m. kovo 22 d. Veimare) – vuokītiu rašītuos, homanėsts, puolitėks ė fėluosuops.
Kateguorėjė:Vuokītėjės rašītuojē Kateguorėjė:Teisėninkā
Muonegasku kalba
Kateguorėjė:Ruomanu kalbas Kateguorėjė:Muonaks
Norsoltans Nazarbajevs
thumb|200px|Nursultanas Nazarbajevas
Nursultanas Nazarbajevas (Нұрсұлтан Әбішұлы Назарбаев, g. 1940 m. lėipas 6 d.) - bovės Kazakstana prėzidėnts. Anuo valdīms bova laikuoms autuorėtarėzmo.
Nazarbayev Kateguorėjė:Kazakstans
Akmenė I
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 95 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Riekīva
Riekīva īr:
Vakarū Ekspresos
Vakaru ekspresos (lt: Vakarų ekspresas) - dėinraštis, pletėnams Klaipieduo, dėdliuojė dalie Žemaitėjes, Vėlniou ė kitūs Lietovas miestūs. Laidams lietoviu kalba.
Alektruonėka
thumb|150px|Alektruonėnē kuompuonentā Alektruonėka īr muoksla ė teknėkas šaka, tėrontė ė prėtaikontė praktėkuo alektras krūvėnėnku (alektruonu, skīliū ė juonu) jodiejėma reiškėnios, vīkstontios vakumė, dojūs, ė kėitousiūs kūnūs. Tie reiškėnē taikuomė ivairiūs alektruonėniūs prītaisūs, īpatėngā poslaidėnėnkiūs ė elektruonėniesė lempuosė. Alektruonėka nagrėnie alektruonėniu prītaisu veikėma tuorėjė, anū savībės, kuonstrokcėje, teknuoluogėje ė tū prītaisu taikīma muoksla ė teknėkas sritīs.
Kateguorėjė:Teknuoluogėjės
Mėlkontā
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Žarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 9 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Vasara
thumb|right|230px|Vasara Vasara ī vėins ėš ketoriū metu čiesu vėdotėnė klėmata joustuo ėr ēn terp pavasarė ė rodėnė. Pasižīm šėlto uoro. Vasara ī patsā švėisiausis metu čiesos, par Šv. Juonė nakti būn trompiausė metu naktės. Paskom pamažo dėinas ėm trompietė vuo naktis ėlgietė.
Šiaurės posrotolie kalenduorėnė vasara ī laikuoma ka būn bėrželė, lėipas ė rogpjūtė mienesēs. Astruonuomėnė vasara prasided aple bėrželė 21 dėina, bėngas aple siejės 23 d. Pėitu posrotolie kalenduorėnė vasara ī laikuoma ka būn groudė, sausė ė vasarė mienesēs, vuo astruonuomėnė – nū groudė 21 lėg kuova 21 d.).
Klėmatuoluogā skaita, ka vasara būn tūmet, kap cieluos paruos vėdotėnė uora temperatūra laikas vėrš 15 °C. Vasaras dėinuom uors sošīl lėg 20-25 °C, vuo kap ožēn šėltė uorā – ė lėg 25–30 °C. Bavēk kuožna vasara būn tuokiu kaitru, kūmet uors sošīl daugiau kap 30 °C (karštiausė Lietovuo bova kap sošėla lėg +37,5 °C 1994 m. lėipas 30 d. Zarasūs). Bėržėlė pradiuos ė rogpjūtė pabonguos naktėm būn šalnū, ale paprastā nakti uors atviest lėg 10-15 °C (par kaitra lėg 20 °C). Vasaras čiesio ėškrint daugoms metu krėtoliū. Diel nūlatėnė Saulės energėjės parvėršė šėloma ė vilgšmė neš i aukštesnius atmuosfėras slouksnius. Dielē tuo, ka i vėršu kīln galingi uorā srautā, gamėnas kamūlėnē lītaus debesē. Tūdie vasara tonkē smarkē līn, būn pīlas, oudras, bongā, perkūnėjė. Sīkēs par smarkės oudras ėškrint kroša, pakīln viesols. Ale tuokis uors paprastā tēsias trompā ė paskom stuoj pagada. Tėktās kap ožēn dėdli debesē nug vakarū palėik dargana. Tonkė vasara būn ė tap, ka stuoj sausībė ė nelīn 10-15 dėinū (1994 m. Laukovuo nelījė ciela mienesi). Ont vasaras pabonguos, kap uorā ėm viestė, tonkē (daugomuo vakarās, naktėm) stuoj rūks, ėškrint rasa (žmuonis saka, ka zoikē perenė kūrėn). Karštiausi uorā vasara būn Lietovuos pėitūs, rītūs ė vėdorie, vuo ēnont ont jūras būn viesiau, ba nug jūras uors viesiej. Pu smarkiū pīlū opies kīln plūdā, ale spierē nūslūgst, vuo par sausībės daugoms opiekšliu ė nat dėdlesniu opiu ėšsausiej.
thumb|left|240px|Javā
Gomtuo vasara ī patsā žīdiejėma, gausiejėma, deriejėma, vešiejėma čiesos. Par vasara sožīdia ė paskom sava sieklas ėšsiej daugoms augalū. Bėrželė vėdorie pražīdia jazmėns, žėimėnē rogē, vėdorvasarie žīdia lėipas, nūnuokst mielīnės. Vasara jau būn soskridė̄ vėsi paukštē (paskotėnės atskrend blezdingas) ėr augėn sava vākus. Sava vākus augėn, muokėn ė vėsi žvierē. Rogpjūtė pabonguo paukštē jau praded skirstė i pėitus.
Žmuogou vasara dėdlis darbū čiesos ī, ba par vasara rēk ožaugintom vėsa derliu, ka būtom kon jiestė lėg kėtuos vasaruos. Par vasara rēk priveizietė (laistītė, ravietė, kauptė) pavasarie pasietus ė sosuodintus augalus. Tas tepuogė gīvuoliu ganīma čiesos ī. Pėimenā liuob ganīklūs ganīs karvės, jautius, žōsis, kiaulės, arklius (tūs ganīs ė par nakti – naktiguonė). Pu Šv. Juonė ėm žīdietė žuolės, ta prasided šėinpjūtė, vuo vasaras pabonguo (rogpjūti) lauka dėdliausis metu darbs – rogpjūtė. Tepuogė par vasara žmuonis renk vėsuokius žuolīnus, ēn ont medės rinktė ougu, grību. Vasara ė linksmībės čiesos ī – žmuonis liuob šuoktė, dainioutė, maudītėis opies, ežerūs, prūdūs. Daba vasara daugoms važioun atostuogautė prī jūras, ėškīlautė prī ežerū, medies, keliaun dvėratēs, laivās.
thumb|240px|Vasaras žuolīnā
Dūšėškā vasara vėsuokės geruovės, vešiejėma čiesos kap aplinkou vėskos švėisa, geroms, meilė ī. Dėdliausė vasaras švėntė ī Šv. Juonis aba Rasas. Tas ī trompiausė metu naktės, katra, kap žmuonis vierīj, čiūdnos čiesos ī. Degėnami laužā, pinami vainėkā, šuokē, dainės, apieras, apeigas tora sovēktė tap, ka vasaras derlios būtom gausings, ka vėskos derietom, ka ožtektom lītaus ė saulės. Kėta dėdlė švėntė būn rogpjūtė vėdorie – Šv. Žuoliū dėina. Par ana laimėnami sorinktė žuolīnā ė diekavuojama Šv. Marėjē ož gera derliu. Senuobie vasara bova muotrešku deiviu (Žemīnas, Laumės-Raganas, Medėinas-Žvierūnės) čiesos, ba vėsas muotreškas deivės ī gomtuos, anuos gausingoma valdītuojės. Paskum anūm abruozdielis soviejė i Šv. Marėjės abruozdieli.
Žuodis vasara baisē senuobėšks ī. Ons tou patėis kėlėma kap ė senuobės indu vāsara („auštons, rītėnis“) ī. Tasā indu žuodis kėlė̄s nug žuodiu uṣás („aušra“) ė vas-/ucchati tepuogė uṣ-/oṣati (anėi rēšk „auštė, švėisietė, degtė“). Tas mosietās ī dielē tuo, ka vasara onksti aušt. Lietovuo žmuonis gė saka ėšaūš šėlta vasarielė, žalious tava lapelē.
Kateguorėjė:Metū laikā Kateguorėjė:Nedielės straipsnis
Joknėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Rogpjūtė 17
Rogpjūtė 17 dėina īr 229 metu dėina (kelamasēs metās - 230) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Joknėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 32 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Harolds V
thumb|right|Karalios Harolds V rokoun par Nuorvegėjės bažnītalės sosėtėkėma [[2006 metās.]]
Harolds V (gėmės 1937 m. vasarė 21 d.) - dabartėnės Nuorvegėjės karalios. Ons ėgava valdė mėros anuo tievou Uolavou V (Olav V) 1991 metū sausė 17 d. Ons īr ton čieso bovose kruonprėnca Uolava ė Švedėjės prėncesės Mėrtas (SV Märtha vāks). Ons gėmės īr kruonprėnca rezėdencėjuo Skaugome, Askerie.
Kateguorėjė:Valduovā Kateguorėjė:Nuorvegėjė
Huomers
thumb|150px|Huomers Huomers – Senuobės Graikėjės puoets, gerā žėnuoms kāp „Ėliadas“ ė „Uodėsieje“ kūries.
Kateguorėjė:Antėkas puoetā
Daržėninkā (Kaniava)
Daržėninkā - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Kaniavas seniūnėjuo.
Antopalis
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Traksiedė seniūnėjuo.
Daržėninkā (Kaniava)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Antopalis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Lūžgalē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo. Anuo gīven 25 žmuonis.
Pjemuonta kalba
Pjemuonta kalba - vėina ėš romanu kalbū. Pjemuonta kalba rokouns Italėjės Pjemuonta regėjuonė. Pjemuonta kalba rokouns aple 2 mln. žmuoniū.
Pauželėškē
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Antopalis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Acėnduorfs
Acenduorps ī miests Vuokītėjuo, Saksuonėjuo-Anhaltė. 1 700 priet. (2000 m.), 3500 priet. (1930). Pluots api 21 km². Praeitie čė veikė onglėis ė droskas kasīklas.
Kateguorėjė:Vuokītėjės miestā
Pjemuonta kalba
Kateguorėjė:Ruomanu kalbas
Daržėninkā (Kaniava)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Lūžgalē
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Rašnava
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Garlevuos apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 40 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Skouda rajuons
thumb|right|240px|Skouda rajuona savėvaldībes admėnėstracėjės bodīnkos thumb|right|240px|Pamiklos Skouda savėvaldībes ėkūriejou J. Chodkevičiou Skouda rajuons īr Klaipiedas apskrėtėis šiaurinie dalie, Latvėjes apsijnie. Cėntros - Skouds.
Vabalā (Šiaulē)
Vabalā - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Skouda rajuons
Atstovaujamuoj valdė - Skouda rajuona savėvaldībes tarība, vīkdomuojė valdė - Skouda rajuona savėvaldībes admėnėstracėjė.
Vabalā (Šiaulē)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Nagorka (Telšē)
Nagorka - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Žarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 7 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Skouda rajuons
Gīvenvietes
Rajuonė ī:
Skoudā rajuonā seniūnėjės
Aleksandrėjės seniūnėjė | Barstītiū seniūnėjė | Ilakiū seniūnėjė | Lėnkėmū seniūnėjė | Mousiede seniūnėjė | Nuotienū seniūnėjė | Skouda miesta seniūnėjė | Skouda seniūnėjė | Šatiū seniūnėjė.
Rogpjūtė 18
Rogpjūtė 18 dėina īr 230 metu dėina (kelamasēs metās - 231) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Žebėnkštie
thumb|200px|Žebėnkštie
Žebėnkštie, žebėnkštės, žebėnkštė īr žvieralis, katros prėgol kiaunėniu gīvoliū šeimā. Jied daugomuo mažos graužėkos.
Ėšruoda
Žebėnkštie īr patsā smolkiausis jiedros žvieralis, katros gīven Lietovuo. Anuo sonkoms īr 70–120 g. Ėšruod panašē kāp šermounielis, bat skėras trompesnė oudega. Vasara žebėnkšties vėršotėnė kūna posė īr roda, vuo apatėnė īr balta. Žėima ciels kūns īr balts.
Gīvenama vėita
Žebėnkštie gīven medies ėr anū pakraštiūs, kēsās apaugosiūs pėivūs, dėrvuonūs, suodnūs, parkūs, rodenė čieso tonkiau laksta aplėnk truobesios, kor renkas graužėkā.
Jiedėms
Ana jied smolkios graužėkos, zōkios, tēpuogi paukštios ėr anū kiaušios, vėsuokios varmos.
Šaltėnē
Kateguorėjė:Žvierē
FK Garliava
Garliava īr Lietovuos futbuola kuomanda. Ona īr nūg Garlevuos.
Šaltenē
Garleva Kateguorėjė:Garleva
1802
1802 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided pėnktadienī.
Nutėkėmā Svieti
Kuova 16 - JAV ėkorta Vest Pointa karėnė mokīkla.
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Sabalonkas
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Gunnvor Advocaat
XX o. tretem dešīmtmetie liōb gīvent Nicuo. 1938-1939 metās muokies menū akdemėjuo Haguo, pū ton savuo stodėjuo Uoslė, vuo vainas gadīnie 1942-1943 metās muokies ė dėrba pas Per Krohg. Sava dailės stodėjės ožbėngė 1948 metās.
1960-1968 metās gīvena Ruomuo, vuo nū 1968 m. Taorminuo, Sėcėlėjuo.
Kateguorėjė:Nuorvegėjės dailėninkā
Dalėna
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Kaniavas seniūnėjuo. Anuo gīven žmuogos.
Rostėškė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Čemeris
thumb|210px|Luobėlė čemeris (Veratrum album)
Čemeris da kėtap atgėrė, čemerės (dgs.) ī tuokis augals. Lietovuo daugomuo ī ėšnīkė̄s, ale sīkēs augėnams šalėp nomū.
Anėim tink derlingas, driegnas dėrvas, ūksmietas aba švėisuokas vėitas. Tas daugiametis augals ī. Lapā čemerė dėdli ī, žėidā būn balti, rožavi, žaluoki ėr ožaug ont ėlgū stombriū.
Vėsos čemeris troča ī, ale tepuogė ė liekarstos. Anou šaknis, šaukiamas čemerīčėm, basē kartės ī, anūm taisa nug skrondė skausmū, doud karvėm nug kartuokšlė oždegėma.
Dielē tou augala kartoma žmuonis čemerio vadėn bikuoki baisē kartu dākta, biesa, smerti.
Keporlaukē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Akmenės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 27 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Rogpjūtė 19
Rogpjūtė 19 dėina īr 231 metu dėina (kelamasēs metās - 232) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Huoracėjos
thumb|right|200px|Huoracėjos Huoracėjos (Quintus Horatius Flaccus, 65 m. pr. Kr. groudė 8 – 8 m. lapkristė 27 d.) – vėins žīmiausiu luotīnu kalba rašiosiu puetu.
Kateguorėjė:Antėkas puoetā Kateguorėjė:Senuobės Ruomas rašītuojē
Druobūkštalē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Traksiedė seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 45 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Joudakluonis
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Kamanū rezervats
Kamanū rezervats īr Žemaitėjės šiaurie, Akmenės rajuonė. Pluots 3,6 km², ėš anū 67% ožėma Kamanū pelkė. Tuos pelkės vėdorī īr Kamanū ežers. Rezervats istėigts 1979 m. ka apsauguotė reta pelkīnū gīvūnėjė ė augalėjė.
Kateguorėjė:Žemaitėjės geuograpėjė
Atenduorns
Kateguorėjė:Vuokītėjės miestā
Antėgva ė Barbuda
Antėgva ė Barbuda īr valstībė Vest Indėjuo, terp Karėbu jūruos ėr Atlonta vuondenīna. Sodara 3 saluos: Antėgva, Barbuda ėr Reduonda.
Nūruodas
Kateguorėjė:Šiaurės Amerėkas valstībės
Rotėnėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Riekīvas ežers
Riekīva, Riekīvas ežers īr ežers Žemaitėjuo, aple 7 km nū Šiauliū. Irinki ežera drėikias dorpīnā.
Kateguorėjė:Žemaitėjės ežerā
Mėckā
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo, ož 2 km i šaiurė nu Dėtovuos. Anuo gīven 96 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Gūbrē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Traksiedė seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Ožkolnē (Šiaulē)
Ožkolnē - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 37 žmuonis.
Rogpjūtė 20
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Stanātē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Garlevuos apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Antožėškės
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Īlakiū seniūnėjė
Īlakiū seniūnėjė - seniūnėjė Skuoda rajuona šiaurīs rītūs, centros - Īlakē. Tā īr pati dėdliausė Skuodā rajuonā seniūnėjė. Seniūnijuo veik evangėlėkū baptīstū nalduos nomā.
Kėtė suodas
Kateguorėjė:Skouda rajuona seniūnėjės
Paplienėjė
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Žarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 15 prieteliu.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Nemenčėnė
Nemenčėnė īr miests Vėlniaus rajuonė, aple 20 km i šiaurės rītus nu Vėlniaus, abėpos Vilėjės. Tor miesta seniūnėjės statosa, tēuogė īr apīlinkiū seniūnėjės cėntros. Īr Šv. arkangėla Mīkuola bažnīčė, K. Partevskė gimnazėjė, 2-uojė vėdorėnė muokīkla.
Pluotėnė
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Žarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 23 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Nemenčėnė
Pri miesta isėkūrosė Nemenčėnė II.
kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės kateguorėjė:Lietovuos miestā
Dėrva
thumb|240px|Dėrvuonā Dėrva īr vėršotinis, porus Žemės plotas slouksnis. Ons īr sodarīts ėš nousiediniu oulėnu, ondens, uora, organėzmu. Dėrva īr žemės ūkė objekts. In ana īr suodinamė vėsoukė augalā.
Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Victor Hugo
thumb|200px|right|Vėktuors Huguo Vėktuors Huguo (Victor-Marie Hugo, 1802 m. vasarė 26 d. – 1885 m. gegožė 22 d.) – prancūzu puoets, dramatorgs, ruomanėsts, tapītuos ė dėzaineris. Ans laikuoms žīmiausio prancūzu ruomantėzma puoeto.
Kateguorėjė:Prancūzėjės rašītuojē
Metu laikā
Tas taps vaizdielis skirtingās metu laikās:
Kateguorėjė:Metū laikā
Šipragė
Šipragė (Шипраге) ī miestalis Bosnėjuo ėr Herceguovėnuo, Serbu respoblėkuo, prī Vrbanės opėis, 60 km i pėirītius nug Banjė Lokas. 1991 metās Šipragie gīvena 952 žmuonis (78 % – buosnē, 17 % – serbā, 3 % savi laikė jogoslavās).
Demuograpėjė
+ Plotas Šiprage
Kateguorėjė: Bosnėjė ėr Hercuogovėna Kateguorėjė:Miestā
Lietovuos Jaunėma Dėinas
thumb|right|240px|LJD 2007 vėita kor bova aukuotas pagrėndėnės Šv. Mėšes, vīka kėtas rėngėne dalīs thumb|right|240px|LJD 2007 dalīvē Lietovuos Jaunėma Dėinas (LJD; ) - katalėkėšks rėnginīs skėrts Lietovuos jaunėmou. Paskutini karta vīk 2007 m. bėrželė 30 d. lėipas 1 d. Klaipėduo. Vīkst kas trejė metā.
Lietovuos jaunėma dėinū istuorėjė
Pėrm kart LJD vīk 1997 m. Anuos bova skėrtas paminietė ė pasiruoštė Pasaule Jaunėma Dėinuom „Muokītojou, kor gīvėni? Ateiket ė pamatīset“, katruos pu mienėse vīk Parīžiou. Pėrmuoses Jaunėma Dėinas bova piligrimėnė keliuonė iš Vėlniaus Aušruos Vartū i Trakus. Pėrmuosiuos Jaunėma Dėinuos dalīvava kelė šimtā jaunū prietėliū.
2000 Jubiliejėnes metās vīka ontruoses Lietovuos Jaunėma Dėinas „Tarp Dongaus ė Žemes“. Anuos tris dėinas vīk Vėlniou. Anuos dalīvava aplė 5000 jaunū prietėliū iš vėsuos Lietovuos.
2004 m. lėipas mienėsie LJD prasidiejė Šiauliūs ė baigies' pri Krīžiū kalna. Jaunėma Dėinū tema toukart bova „Negalio tīlietė“. Apėntās dalīvava aplė 500 jaunuoliū, katrėi dvė dėinas švėntė ė dalėnuos tikiejėmo.
2007 m. īvīka ketvėrtuoses Jaunėma Dėinas, katrū tema bova „Drusuos! Čė aš“, anuos vīk bėrželė 30 d. lėipas 1 d. Klaipėduo. Jaunėma Dėinuos dalīvava aplė 6000 prietėliū iš vėsuos Lietovuos. Rėngėne globiejė bova pasirinkta Kūdėkele Jiezaus ė Švenčiausiuoje Jiezaus Veida Tereselė. I švėntė bova atvežtas anuos relikvėjės.
Jorgiuonīs (Onuškis)
Jorgiuonīs - gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 59 žmuonis.
Žvīrs
Žvīrs (aba žvīrā, žvėzdra, žvėzdros) īr bėrė ouliena, sodarīta ėš žvirzdu (mažū kūlaliu) ė smėltiu. Žvīrs īr nuognē nauduonams būdavuonie. Lietovuo īr gausēs žvīra atsargas, katras kasamas tonkiausē karjėrėnio būdo.
Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Jorgiuonīs (Onuškis)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Roškė ežers
Roškė ežers īr ežers Žemaitėjuo, Rėitava savėvaldībie, aple 3 km i šiaurės rītus nū Tveru. Ežers telkša 195,2 m vėršom jūras līgė. Ivēn i Roškė kraštuovaizdė draustėnė pluota. Ont kronta padėrba puoėlsievėitė.
Kateguorėjė:Žemaitėjės ežerā
UNESCO
thumb|UNESCO vieleva UNESCO – JTO švėitėma, muoksla ė koltūras uorganėzacėjė, ikorta JTO 1945 metās, sėikont skatėntė bendradarbiavėma tarp skėrtėngu tautū švėitėma, muoksla, koltūras ė kuomonėkacėju srėtīs.
UNESCO prėklausa daugiau kāp 180 valstībiu. Būstėnė isėkūrosė Parīžiou (Prancūzėjuo).
Fėnansā
UNESCO fėnansou Terptautėne Muoksla Tarība.
Nūruodas
Kateguorėjė:UNESCO
Boivīdiū seniūnėjė
Boivīdiū seniūnėjė - seniūnėjė Vėlniaus rajuona šiaurės rītos, centros - Boivīdē.
Nūruodas
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona seniūnėjės
Kesē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Naujuosės Akmenės kaimėškuo ė Akmenės seniūnėjuos.
Skėdolėškė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Kesē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Rogpjūtė 21
Rogpjūtė 21 dėina īr 233 metu dėina (kelamasēs metās - 234) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Gūvānē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Traksiedė seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 76 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Gaurės seniūnėjė
Nūruodas
Kateguorėjė:Tauragies rajuona seniūnėjės
Vuoverėškē (Klaipieda)
Vuoverėškē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo. Anuo gīven 59 žmuonis.
Ožtiaušē
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Kliuokā
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Žarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 4 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Ožtiaušē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Urdū
Urdū kalba (اُردُو = Urdū) īr indoeuropėitėška kalba, katra žmuonis rokounas daugomuo Pakistanė (tenās ana pagrindėnė šalėis kalba ī) ėr Indėjuo (kap vėina ėš 23 uofėcēliū kalbū. Ana gėmta ruoda 66 mln. žmoniū ī, vuo krūvuo ana rokounas par 105 mln. žmoniū. Urdū kalba ī dėdlē gėmėninga hindi kalbā – faktėškā hindi ė urdū vėina kalba ī (hindostani), skėras tėktās raštos (urdū ožraša arabėškās znuokās, hindi – devanagari) ė skuolėnē (urdū kalbuo ī dėdlis šmuots arabėšku ė persėšku žuodžiu, vuo hindi kalbuo daugiau žuodiu ėš sanskrėta). Tasā skėrtoms da mažesnis boitėnie ruodou, katruo gausoms arabėšku, persėšku ėr onglėšku skuolėniū ī, vuo skėras daugiau vėdvė rašta kalbou.
Indėjuo urdū kalba rokounas daugomuo šalėis mosolmuonā.
Žuodis urdū parēn ėš tiorku ordū, kas rēšk „kara stuovīkla, uorda“. Kap X–XIII omžēs mosolmuonā ožjiemė šiaurės Indėjė, tap jiemė rotolioutėis tuokė ruoda, katra ožkariautuojē galietom rokoutėis so vėitėnēs. Tūdie anuo dėdlė ivairuovė vėsū kalbū žuodiu ī.
Šaltenē
Kateguorėjė:Indėarėju kalbas
Juozas Babravičius
Juozas Babravičius (g. 1882 m. kuova 21 d. Šelviūs, Vėlkavėške valstiou - m. 1957 m. balondė 3 d., Kaunė) bova Lietovuos uoperas dainėniks, pedaguogs.
Kāp mozėkas pedaguogs parėngė šmuota žīmiū mozėkontū ė atlėkiejo, anūo muokīnēs bova: Aloyzas Domeika, Vytautas Čepliauskas, Abdonas Lietuvninkas, Gediminas Šmitas, Kazys Znamenskas.
Babravičius, Juozas Kateguorėjė:Lietovuos pedaguogā
Arvīds Jūzātis
Gīvenėms
1980 metās Arvīds Jūzātis bėngė akanuomėkas muokslus Vėlniaus onėversėtetė, 1986 metās apgīnė pėliuosuopėjės muokslu kandėdata dėsertacėjė „Vilhelms Diltiejos: istuorėnis subjektos ė subjektīviuojė realībė“.
1985–1987 metās Jūzātis diestė Lietovuos konservatuorėjuo, 1998–2004 m. Vėlniaus onėversėteta Terptautėnie versla muokīkluo. 1987–2001 metās dėrba Lietovuos muokslu akademėjės Pėliosuopėjės, socioluogėjės ė teisės instėtotė. 2001–2003 metās ons bova LR Mėnėstra Pėrmėninka patariejo švėitėma ė koltūras rēkalūs, 2004–2009 metās – Lietovuos generalėnė konsolata Karaliautė kraštė koltūras atašie. 2009–2012 metās gīvena Rīguo. Ons 2012–2017 metās ejė Lietovuos tautėnė uolimpėnė komėteta viceprėzėdėnta parēgas. Nug 2013 m. Klaipiedas onėversėteta Pedaguogėkas fakolteta lektuorios, nug 2016 m. Svēkatas muokslu fakolteta docėnts.
Puolėtėkuo
1988 m. Arvīds Jūzātis bova vėins ėš Lietovios Sājūdė kūrieju ė glabnūju nariū, Sājūdė seima narīs, Seima tarības narīs. Pėrmūs liousūs rinkėmūs (1989 m.) i TSRS Liaudėis Deputatu sovažiavėma Sajūdė bova ėškelts prīš LKP CK I sekretuoriu A. Brazauska. Paskum sava kandėdatūra atsijėmė diel kuovės prīš TSRS. 1990 m. ons bova vėins ėš Lietovuos lėberalu sājongas kūrieju.
1994–1998 m. Sontarvės fuonda kūries ė pėrmininks.
Sluonėškės (Tormants)
Sluonėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Arvīds Jūzātis
Puolėtėkuo
Pauokatīts Lietovuos intelektoalu, Arvīds Jūzātis balatėravas i 2019& nbsp; m. Prėzidėnta rinkėmus.
Sluonėškės (Tormants)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Arvīds Jūzātis
Kūrībuo
1988 m. Jūzātis bova Sājūdė gazietas „Sājūdė žėnės“ redaktorios ė leidies; 1990 m. koltūras gazietas „Šiaurės Atienā“ vėins ėš ikūrieju, redaktorios; 1995–2000 m. žornala „Naujuojė Ruomova“ vīriausis redaktuorios. 2007–2009 m. – žornalu „Baltika“ ė „Paralelės“ redakcėniu kolegėju narīs. Nug 2003 m. Lietuvuos rašītuoju sājongas narīs.
Arvīds Jūzātis ī parašė̄s šmuota pjesiu, pastatė̄s dokomėntėniu fėlmu aplė Tieva Stanėsluova (1997 m.), Lėna Jonku (2017 m.). Parašė̄s kningu apmīslėdams koltūra, puolėtėka, tautuos gīvenėma, Baltėjės pajūrė miestu istuorėjė.
Apduoveniuots V. Kodėrkas, I. Sėmuonaitītės, J. Kelioutė, L. Riezas, „Varpū“ žornala premėjuom, Lietuovuos ėr Estėjės vastībėnēs apduoveniuojėmās.
Šaltenē
Jūz Kateguorėjė:Lietovuos spuortėninkā
Kėpėšas
Kėpėšas (kārtas Kipishas) - Lėtuvous hip-hopo, regi mozėkos atlikies, katras ėšgarsieja dalėvaudams dueta Kastaneda mozėkėnie veikluo no 2002 metū.
Dėskografėjė
Kateguorėjė:Mozėkas kuolektīvā
Būdas (Variena)
Būdas - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Kaniavas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Smėltės
Smėltės (da smėltė, smėltis, smėltīs) īr nūsiedinė ouliena ėš mizernu dalaliu. Smėltės terposavī zars, vuo vėsėškā nier sokibosės. Dėdlė smėltiu pluotā īr dīkomas.
Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Rešketienā (Telšē)
Rešketienā - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Žarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 2 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Bahamas
Bahamas, Bahamā aba Bahamu Sondrauga īr valstībė Vest Indėjuo, terp Karėbu jūras ėr Atlonta vuondenīna. Sodara aplė 700 salū ėr salaliu.
Nūruodas
Kateguorėjė:Šiaurės Amerėkas valstībės
Rogpjūtė 22
Rogpjūtė 22 dėina īr 234 metu dėina (kelamasēs metās - 235) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Henrik Ibsen
Žīmas
Kateguorėjė:Nuorvegėjės rašītuojē Kateguorėjė:Dramatorgā Kateguorėjė:Teatros
Prans Genīs
thumb|180px|Pamėnklos Pranū Geniū Prans Genīs (Pranas Genys; 1902-1952 m.) - poets, poblėcists, vėsoumienės vėikies. Ons ikūrė žemaitiu mozieju „Alka“, rėnka ekspuonatos. Sava kūrėnios pasėrašėniedava slapīvardiem Narūns, Telšiū pliompės, Vėntas ašara.
Nūruodas
Genīs
Anoprėškis
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Balbotā
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Kaniavas seniūnėjuo. Anuo gīven 61 žmuogos.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Linkova
Linkova īr miests šiauries Lietovuo, Pakroujė rajuoni, 18 km ī šiauries rītos no Pakroujė. Seniūnėjės centros. Anuo stuov Šv. Panuos Marėjės Škaplerėnes bažnīčė, gėmnazėjė ėr ėstuorėne aikštie.
Miests mėnavuojams no 1371 m.
Kateguorėjė:Lietovuos miestā Kateguorėjė:Pakroujė rajuona gīvenvėitės
Egidijus Mažintas
Egidijus Mažintas (g. 1955 m. bėrželė 22 d. Raseiniūs) īr Lietovuos uoperas dainėniks, režisuorios, homanėtarėniū muokslū daktars.
Mažintas, Egidijus
Bezduonis
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Bezduoniū seniūnėjuo. Anuo gīven 857 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Rogpjūtė 23
Rogpjūtė 23 dėina īr 235 metu dėina (kelamasēs metās - 236) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Roškė kraštuovaizdė draustėnis
thumb|250px|Lėipts par Aitralės opali. Roškė kraštuovaizdė draustėnis Roškė kraštuovaizdė draustėnis īr senuobėnis baltu alks Žemaitėjuo, Rėitava savėvaldībie, Tveru seniūnėjuo. Pluots 395 aktarā ī. Kieravuojama žemė apjėm Žemaitiu aukštomuos kalnalius, eglīnus, ežerielius, pelkės, švėntvėitės. Draustėnie telkša Roškė ežers, Roškelė ežers, Varlaistė ežers.
Sterliuonīs
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Roškė kraštuovaizdė draustėnis
Padėrbts ī pažintėnis taks, katrou ēnont galam sosipažintė so Luopaitiu senuobėnė švėntvėitė (alka). Čiuonās stuov Luopaitiu pėliekalnis, ont katrou mosietās bova konėgākštė Vīkinta pėlės, vuo šalėp bova nūgaliets ė sožaluots karalios Mindaugs. Da čiuonās gola patīs vairiausi kūlē – Sveikatas kūlis (ont anou atsigolė̄s žmuogos gal pasjėmtė sveikatas, macnoma), Gausingoma kūlis (prī anou muotrėškas gal atgautė gausingoma), krėviū kapū kūlis ė patsā krėvė kaps, vėinintelis vėsuo Lietovuo dolmens (tuokė kūliu krūsnės so golstio kūlio; senuobės keltā tuokēs kūlēs liuob žīmietė švėntas vėitas), Nuoru kūlis (saka, ka ont anou atnešus kuokė tās apiera ėšsipildīs nuors), kūlis-vēds, senuobėnė švėisūliū veizīkla. Tepuogė čiuonās tek srauns Aitralės opalis, basiversdams par kūlīnus, vuo i anou sotek Devīniū versmiū šaltėnis, katrou ondou mīslėnama ka ī baisē čīsts ė ėšgīda vėsuokė lėga.
Abruozdielē
Kateguorėjė:Žemaitėjės geuograpėjė Kateguorėjė:Senuovės baltu alkā
Ētē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo, ož 18 km nu Tauragies. Anuo gīven 475 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Be1 NFA
Be1 NFA īr Lietovuos futbuola kuomanda. Ona īr nūg Kauna.
Šaltenē
Be1 NFA Kateguorėjė:Kauns
Rodou
Rodou īr vėins ėš ketoriū metū laikū vėdotėnė klimata joustuo ėr ēn terp vasaras ė žėimuos. Tas ī tuokis čiesos, kūmet gomtuo vėskos ėm nīktė, pūtė, dėinas spartē trompiej, dongos tonkē būn ožsiniaukė̄s, tonkē būn dargana.
Šiaurės posrotolie kalenduorėnis rodou laikuoma ka būn siejės, spalė ė lapkristė mienesēs. Astronuomėnis rodou prasided aple siejės 23 dėina, bėngas aple groudė 21 d. Pėitu posrotolie kalenduorėnis rodou laikuoma ka būn kuova, balondė ė gegožė mienesēs, vuo astruonuomėnis – nū kuova 21 lėg lėipas 23 d.).
Klimatoluogā skaita, ka rodou būn tūmet, kap cieluos paruos vėdotėnė uora temperatūra nukrint žemiau kap 15 °C, ė tēsias 2,5–3 mienesius. Pėrmuojė rodėnė dalės sakuoma ka ī „auksėnis rodou“. Tūmet temperatūra da laikas vėrš 10 °C, tonkē būn pagada, mediu lapā ėm geltonoutė, pamažo kristė. Kap paruos temperatūra nukrint žemau kap 10 °C, ta jau būn lapkristis (ne mienėsė, vuo aplamais tuokis čiesos). Ons paprastā prasided patiuo siejės pabonguo. Tūmet būn ė pėrmuosės šalnas. Kažkor tās spalė ontruo pusie (aple 23 dėina) prasided tretiuojė rodėnė dalės prīšžėimis. Tūmet uors basošīl lėg 5 °C, pastuovē būn dargana, pasiruod pėrms snėigs, šlapdraba (aple lapkristė mienesė vėdori). Kap palīn pu 8–9 adīnas par dėina, tap apent sošlomp par vasara ėšsausiejus dėrva. Tonkē, ale ne kuožnās metās, kor tās aple spalė vėdori da uorā sošīl, ėšsipagadīn ė stuoj buobu vasara – tuokis tromps pagadas čiesos vėdor rodenė.
Gomtuo rodou pasiroušėma žėimuos puoėlsiou čiesos ī. Rīškiausē galam pamatītė, ka jau prasided roudou, ta kap ėm geltonoutė mediu lapā. Pėrmasis nuogeltonou beržos (aple siejės 10 d.), paskom paroudonoun klevs (aple siejės 15 d.), spali jau krint vėsū mediu lapā, vuo spalė pabėnguo jau mažne vėsė augalā palėik ba lapu. Tou čieso jau būn bengosės augtė ė žuolės. Rodeni ėšskrent i pėitus vėsi mėgroujotis paukštē, aple siejės 13 d. ėšleka blezdingas.
thumb|left|230px|Nūrauduonavė̄ kleva lapā
Žmuogou rodėnė pradė da i dėdlis darbīmetis. Bengams kastė, skintė ė duoruotė derlios – bolbės, kokorūzā, sokrėnē boruokā, vielībus muorkus, kėtas šaknėnės daržuovės. Soduoruojė̄ derliu žmonis anou kraun i rūsius, skladus, klietės, ka ėšsilaikītom par ciela žeima lėg pavasarė. Tepuogė siejės pradiuo siej žėimkentius – rogius, kvėitius. Par rodeni sava vaisius sėrpėn rodenėnės vuobelis, sorauduonuo šermokšlė, potėna, goduobės ougas. Paprastā seniau žmuonis rodenė pradiuo liuob keltė vestovės, ba tou čiesou pamažie lauka darbū, gausoms jiedė ī.
thumb|230px|Kapā par Vėsū Švėntū dėina
Rodou ī atēnontės tomsuos ė smertėis čiesos, tūdie žmuonis tam senuobie liuob vėsap rouštėis. Dėdliausė rodenė švėntė Vėsū Švėntū aba Dūšiu dėina ī. Žmuonis vierīj, ka tou čieso, kap naktės palėik ėlgesnė kap dėina, i svieta pagrīžt nabašninku dūšės – vielės, tūdie anas rēk vėsap pagerbtė, pavaišintė. Tūdie par Vėsū Švėntū dėina žmuonis ēn i kapus ė degėn tenās žvakės aba laužus, senuobie da liuob neštė ė jiedė. Rodou paprastā būn liūdesė, gedola, ėlgesė čiesos, ba žmuogos rodeni pamata, kap prabiega da vėini metā, ė kap biega anou patėis gīvenėms. Par tomsės ė darganuotas dėinas žmuonis tonkiau ė tonkiau pasilėik nomūs, tora mažiau darbū ė gal apmīslėtė sava gīvenėma.
Kateguorėjė:Metū laikā Kateguorėjė:Nedielės straipsnis
Vaškē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo. Anuo gīven 47 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Skretėškė
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Akmenės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Šėkšniesparnis
thumb|250px|Šėkšniesparnis (Barbastella barbastellus)
Šėkšniesparnis, šėkšnuosparnis īr skraidontiu žvieraliu gėmėnie.
Vīnougė
thumb|200px|Vīnougiu ougas
Seišelē
Seišelē ī salīns ė valstībė rītėnie Afrėkuo, Indėjės ondenīnė, ont šiaurės rītū nug Madagaskara. Anūm suostėnė Viktuorėjė īr.
Šėkšniesparnis
Anėi tor sparnos so pluona skūras plieve, katra jong prėikėnės kuojas so šėknėnėm. Tor pėrštos so aštrēs nagās. Anū žoumenīsie īr lėgė 38 dontū. Ėltės stombės.
Šėkšniesparnē skraidėnie naktėis čieso, vuo dėina ėlsės kībōns žemīn makaulė. Anū akis tonkiausē mizernas, tudie, ka anėi tomsuo gaudas vagol klausėma: anū ousis īr dėdlės ė gaud atgarsa, katros pasėdėrb nū anū patiū leidama oltragarsa. Skrėsdomė šėkšniesparnē par borna aba šniuobė laid 30 000-70 000 hercu tonkoma oltragarsa.
Daugoms šėšniesparniu jied vėsuokios skraidontios vabzdios, varmos. Mažoms anū jied vaisios, žovi, ė kelets rūšiū - krauji.
Anėi gīven vėsom svietė, skīros patės šaltiausės vėitas. Lietovuo īr aple 15 rūšiū.
Nūruodas
Kateguorėjė:Žvierē
Traulēnē
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
69 Dongou
69 Danguje - Lietuvuos vokalėnio šuokio pop mozėkos gropė.
Dėkografėja
Kateguorėjė:Mozėkas kuolektīvā
Traulēnē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniū.
Bajuotėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Traulēnē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Bodrē (Kauns)
Bodrē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Garlevuos apīlėnkiu seniūnėjuo.
Vīnougė
Ta ī tuokė vėjuoklė, katruos stombris somediejė̄s, vėniuojas ont štolpū, sėinu, kėtū augalū. Žėidā mizerni, nerīškē. Ved kamūlėnės soltingas ougas (vairiū barvu: mielėnas, žalės, vėjuoletėnės). Anas tink jiestė švėižės, vīnou spaustė, džiuovintė razėnuom.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Ougas
Ropšē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Žarienu seniūnėjuo. Anuo gīven vėins prietelės.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Alsa
Ėntakā: kairīsā – Švėndra, dešėnīsā – Roitėnīs.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Romunėjė
Romunėjė īr valstībė Euruopuos pėitrītiūs. Tor robežio so Okraina ė Moldavėje šiauries rītūs, Vengrėjė ė Serbėjė vakarūs ėr Bulgarėje pėitūs. Tēpuogė tor nedėdlį pakronti pri Jouduosės jūras. Prigol ES ė NATO.
Istuorėjė
Seniau Romunėjės vėituo bova Dakėjė, katruo gīvena daku ė traku tautas. Paskiau Dakėjė bova ožkariauta ruomienu imperėjė ė palėka anuos pruovincėjė, vuo vėitėnē gīvėntuojē asėmėliavosė. III-IX o. Ruomas imperėjė Romunėjės žemies galė prarada ė tū čiesū Dakėjė iejė ėš ronku i ronkas ivairiausiuoms tautuoms. Lėgšiuolē romunu kalbuo īr palėkės daku kalbuos sobstrats. Daku kalba bova gėmėnėngesnė baltu kalbuoms nekāp slavu kalbas.
Seišelē
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Romunėjė
Žmuonis
Šalie gīvėn daug tautū, ale etnėnē romunā sodar dėdliausi šmuota.
Kateguorėjė:Euruopas valstībės
Bodrē (Kauns)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Nīderlandā
Geuograpėjė
Vakarū Euruopas šalės, šalėp Šiaurės jūras. Šalie nier dėdliū kalnū, aba aukštomū. Dėdlis šmuots terituorėjės īr jūras līgiaus aukštomė.
Akuonuomėka
Nīderlandu akanuomėka īr poikiam stuovie. Šalie koramė aukštuos pridietėnės verties pruodoktā ė paslaugas. Gerā vīkst prekība, šalie poikė infrastroktūra, gerā apmuokinta darba jiega.
Žmuonis
20221 m. šalie gīvena 17,5 mln. gīvėntuoju. Žmuoniū gīven dėdlē tonkē - dėdliausis gīvėntuoju tonkoms Euruopuo pu Maltas, Monaka, Vatikana ė San Marina.
Admėnėstracėnis soskėrstīms
thumb|352px|Nīderlandu administracėnis soskėrstīms (lietoviu k., rauduonė taškā žīmė pruovincėju cėntrus).
Kamarava
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Vīdūns
Vīdūns (gėmė̄s kap Vilgelms Stuoruosta, ; 1868 m. kuova 22 d. Juonātiūs, Šėlotės kraštė – 1953 m. vasarė 20 d. Detmoldė, Vuokītėjuo) bova nug Mažuosės Lietovuos kėlėma fėliuosops, rašītuos, koltūrėninks.
Kamarava
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Vīdūns
Gėmė Vīdūns evangelėku pastuorė šėimuo. Muokės Vuokītėjuo, Greifsvalda, Halės, Leipcėga, Berlīna onėversėtetūs, ėšsimuokslėna fėliuosopėjuo, vieras, koltūras, mena, gomtuos muokslūs, pramuoka onglu, proncūzu, sanskrėta kalbas. Pargrīžė̄s i tievīnė, Vīdūns dėrba muokītuojo Kintūs, vuo 1892 m. ėsikielė muokītuojautė i Tilžė. Vīdūns tou sīkio dėdlē uokatėjė lietovius gėiduotė lietovėškas gėismės, ons rėngė dainiu švėntės, vaidėnėmus, leida žornalus, skaitė paskaitas aplė svēka gīvenėma, dūšės rēkalus. Liuob lonkīstėis ė Dėdliuojuo Lietovuo, 1923 m. dėrba Telšiu muokītuoju semėnarėjuo. Ožiejus naciams, Vīdūns bova soėmts. Paskom palēsts, bet ēnont vainā, torėjė 1944 m. trauktėis i Vuokītėjė. Anuo ė pasimėrė. Vīdūns bova pavēkts antroposuopėjės idieju Vokītėjuo, ė palē anas kūrė sava gīvenėma fėliuosopėjė. Ons māstė aplė svieta, žmuogaus dūšės sāronga, nuorėjė atgaivintė senuobės baltu viera, dėdlē duomėjės indu māstīmo ė goldė „Bhagavadgīta“. Agėtava žmuonis ož svēka gīvenėma būda (vegetarėzma, absitinencėjė, asketizma), ragėna koltūras pakėlėmou.
Kamarava
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Šėlėškė
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Vidutis Bakas
Vidutis Bakas (g. 1942 m. sausė 14 d. Ancėškie, Truskavas valstiou) īr Lietovuos uoperas dainėniks, barėtuons.
1967–1985 m. bova Lietuvuos uoperas ė baleta teatra suolėsts.
Bakas, Vidutis
Sterliuonėškė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Stačiatėkībė
thumb|Stačiatėkiū krīžios
Stačiatėkībe (gr. Oρθοδοξία pravuoslavībė, ortoduoksėjė) īr Rītū krėkštiuonībės krīptės, vėina ėš trėjū pagrindėniu krėkščiuonībės šakū. Neprėpažīst skaistīklas, atlaidū. Celėbats taikuoms tėktā vėinuoliams, švėntėkā prėval apsėžanītė, bet tiktā vėina sīki.
Stačiatėkiū bažninčės
Stačiatėkiū bažninčė, vėina krėkštiuonībės šakū, pradiejė kortėis Antėkas graiku koltūrėnie srėtie, pėrmiausē Vėdoržemė jūras basēna rītėniam šmuotė.
Stačiatėkiu bažninčės ožjem ontra vėita terp krėkštiuoniy skīriu vagol vierītuoju skaitlio (pu katalėku bažninčės).
Stačiatėkiu bažninčės īr liousas. Kīkvėina ėš anūm īr autokefalėnė, vadovaunama renkama vaduova, hierarkėjė skėras prėgolomā nug vairiū istuorėniū aplinkībiu, katruom Stačiatėkiu bažninčė vīsties. Šalep autokefalėniū bažninčiu, katruos jorėdėnēs ė dūšės klausėmās īr ė autonuomėnės bažninčės, katruos savaronkėškā tvark dėdliuojė dali vėdaus klausėmū, bet īr prėklausuomas nu autokefalėniū bažninčiu.
Bavēk vėsas stačiatėkiu bažninčės īr Ekomenėnės Bažninčiu tarības, sokortuos 1961 m., narės. Anuos dalīvaun ekomenėniam dialuogė so Katalėku ė Onglėkuonu bažninčiuom.
Svieta Stačiatėkiu bažninčės
thumb|Stačiatėkiu cerkvė
Kalėnduorios
Stačiatėkiu bažninčė neprėjiemė katalėku puopėžiaus Grėgalėjė XIII-uojė ėnėcėjoutas kalėndorė refuormas ė tebnauduo Jolėjė kalėnduorio. Dieltuo stačiatėkiu vieras švėntiu čiesos pu biški tuolst nu katalėkū ė svieta kalėnduorė. Tēp stačiatėkē Kaliedas švėnt sausė 7 d., vuo ne groudė 25 d. (lig 1900 m. tas bova sausė 6 d., vuo pu 2100 m. bos sausė 8 d.). Dėl Velīku čiesa skaitliavėma būda katalėku ė stačiatėkiu Velīkū čiesos sīkēs būn vėinuods, vuo sīkēs skėras vėso mienėsio (Stačiatėkiu Velīkas gal' būtė balondie aba gegožie, vuo nīkūmet kuovė).
Rogpjūtė 24
Rogpjūtė 24 dėina īr 236 metu dėina (kelamasēs metās - 237) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Koudātē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 22 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Jūra
thumb|250px|[[Baltėjės jūra šalep Palonguos]] thumb|right|241px|Karėbu jūra
Jūra (aba jūrė) īr dėdlis sūraus ondens telkėnīs.
Saušėlis (Telšē)
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Gaurė
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo gīven 468 žmuonis.
Istuorėjė
Vėita mėnavuojama 1500 m., čė dėrba moitėnė, katra bova šalėp Prūsėjės sėinas. XVI o. pradiuo tvieries Gaurės dvars, vuo miestalės fuomavuos ož 2 km nu dvara.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Muolis
thumb|240px Muolis īr ouliena, sodarīta ėš mizernu dalaliu, katrū dijametros nie dėdlesnis kāp 0,01 mm. Muolis īr minkštos, grētā sošlamp, bet nepraleid driegmies.
Muolis īr nauduojams statībūs, keramėkuo.
Sonkos, pėlkšvā melsvos aba balkšvos glėtos muolis so prīmaišuom, tinkams poudu dėrbėmou, vadėnams ėšlīno.
Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Scheme
Scheme - Lisp šėimuos programavėmo kalba (dialekts). Sokorta Guy L. Steele ė Gerald Jay Sussman api 1970 metos. Nauduojama muokėt programavėmo, dėrbtėnio ėntėlėkto tīrėmams, bei kėtiems muokslėniams tīremmas.
Baguotē
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Kaniavas seniūnėjuo. Anuo gīven 17 žmuoniu.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Barbaduosos
Barbaduosos īr valstībė Vest Indėjuo, terp Karėbu jūruos ėr Atlonta vuondenīna. Anuo sodara vėinėntėlė Barbaduosa sala.
Kateguorėjė:Šiaurės Amerėkas valstībės
Šėlgalē (Klaipieda)
Šėlgalē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo. Anuo gīven 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Rogpjūtė 25
Rogpjūtė 25 dėina īr 237 metu dėina (kelamasēs metās - 238) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Roseinē
Roseinē - nedėdlis kaims Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo, 9 km i šiaurės vakarus nu Josvainiu ė 3 km nu Ongėriū. Kaima apīlėnkies tek Smėlgaitis ėr Amalis. Ėš rītū priēn Josvainiu mėšks. Kel's i Ongėrius.
Istuorėjė
Roseinē mėnavuojamė nu 1595 m. Īr senuobėnis grabīns.
Kateguorėjė:Kiedainiu rajuona gīvenvėitės
Ėlgė (Telšiū raj., Rīškienu sen.)
Ėlgė – ežers Žemaitėjuo, Telšiū rajuonė, Rīškienu seniūnėjuo, aple 2,5 km i pėitvakarius nu Telšiū, netuolėi nu kelė i Lėiplaukė. Ežers īr apsopts Džiogėnienu mėška, pri pėitėnė kronta īr Ožgėriu suoda. Ėlgės ežers pakliūn i Germonta kraštuovaizdė draustėnė.
Pri ežera tonkē atvažioun žmuonis ėlsietėis ėš Telšiū ė šalėp esontiū suodu. Ėlgė īr dorpīnė, tudie ondou īr nuognē minkšts. Prietelē mauduos rītėniam krontė. Vakarėniam krontė īr pelkės.
Golbėnā (Akmenė)
Golbėnā - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Akmenės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 99 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Ankor Vats
thumb|150px|Ankor Vata švėntuobiu kompleksos. Ankor Vats dėdlis hinduėstu švėntuobės kompleksos Ankora miestė Šiaurės Vakarū Kambuodžuo īr. Anou IX-XV omžiūsė pabūdavuojė khmeru karalē. Ankor Vats sīkio so kėtuom Ankora švėntuobėm prigol UNESCO Svieta paveldou. Švėntuobė glabnos šalėis sėmbuolis īr, tudie vaizdoujama ont Kambuodžas vielevas.
Vainuota Šv. Juona Krėkštītuojė bažninčė
miniatiūra|260x260px|Vainuota bažninčė
'''Vainuota Šv. Juona Krėkštītuojė bažninčė stuov Vainuota miestalie, prī plėnta 165'''  Šėlalė–Šėlotė, ont Šīšalės opiekšlė kronta.
Istuorėjė
Vainuotė 1606 m. pabūdavuota medėnė bažninčė, a prī anuos – parapėnė muokīkla. 1770 m. pabūdavuota naujė bažninčė. Anā 1806 m. prigolė Galnės suoda (17 valaku). Par miestalė gaisra 1853 m. bažninčė sodegė, vuo 1856 m. pabūdavuota mažesnė medėnė bažninčė. Ana vīskops Muotiejos Valončė ėšpeikė ė pauokatėjė būdavuotė mūrėnė.
1860 m. mūrėnė bažninčė pradieta būdavuotė, ale par sokėlėma darbā sostuojė. Bėngta 1869 metās.
Karaliūnā (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 64 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
FBK Kaunas
FBK Kaunas bovis Lietovuos fotbuola klobs ėš Kauna. 2012 metās bankruotava.
Šaltenē
Kaunas Kateguorėjė:Kauns
Šėlīns
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Sprėndiškės (Kauns)
Sprėndiškės - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Garlevuos apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Baltrošātē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo, ož 8 km i pėitrītios nu Tauragies. Anuo gīven 413 žmuoniū.
Šaltopē
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Ruby
Ruby - interpretounama pruogramavėmo kalba greitam ė lėngvam objėktėška orėntoutam pruogramavėmou. Ruby īpat tink tekstėniams failams padoruotė. Ta paprasta, mobėli ė lėngva pletama kalba. Dažnā maišuoma so Ruby On Rails pruogramavėmo terpe, katra ėš tėkro patė nauduo Ruby.
Kateguorėjė:Pruogramavėma kalbas
Rogpjūtė 26
Rogpjūtė 26 dėina īr 238 metu dėina (kelamasēs metās - 239) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Aliejė
Aliejė īr opės rītū Žemaitėjuo, Raseiniu rajuonė; Opės dešėnė šmuota ėntaks (Jūras basēns). Ėštek Aliejė ėš Pošīnpelkė dorpīna šalėp Šėinlaukė suodas, katra rondas 4 km i pėitvakarius nug Līdovienu. Tek Aliejė ont pėitū, paskom ėr ont pėitvakariu posės. Sotek so Opė 1 km i pėitrītius nug Sojainiu.