cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Aleksėndra Stolginskis
Biuograpėjė
Vėins Lietoviu krėkštioniu-demuokratu partėjės kūrieju, anuos CK pėrmėninks, Ūkinėnku sājongas kūries ė pėrmėninks.
Redagava „Viensiedi“, „Ūkėninka“.
Mėrė 1969 metās siejės 22 dėina Kaunė.
Stulginskis,Aleksandras
Antborgas
thumb|250x250px|Antborgas Monguolėjuo Antborgas aba dā samborgas, antpalā, antborbas īr leda kauborē, katrėi pasėdėrb ėš opėis ondenė, parsėmošosė par leda, aba ėš pužemėnė ondenė, žėimuos čieso ėštrīškosė ont žemės pavėršiaus. Tonkiausē būn tenās, kor īr omžėns šalmėns.
Šaltėnē
Kateguorėjė:Leds
Plints
thumb|250px|Plintu sėina Plints, plīta, kėrpīčios īr ketorkompis degta muolė bluokalis skėrts statībā. Skėrstuomas i muolė, sėlėkatėnes, atsparēs ognē.
Kateguorėjė:Medegas
Palendrē (Kelmė)
Palendrē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Viliaka
Viliaka  – Latvėjės miests. Viliaka īr Latgalės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 1407 (2016 m.)
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1945 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Vėisītė
Vėisītė  – Latvėjės miests. Vėisītė īr Sēlėjė‎s etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 1705 (2016 m.)
Mažaičē
Mažaičē - vakarėniė Pagiegiū savaivaldībies dālī asonť gėvenveiti. Mažaičē īr ōž maždoug 3,5 km ė šeuris vākaros no Rukū gėvenveitis.
Vėisītė
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1928 m.
Mažaičē
Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Vėisītė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Slabadā
– gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Klausotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 173 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Kasmėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sodervės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 58 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kalnīčė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Kenas GS
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Rauduonūju žėbintu kvartals
Raudonūjū žibintū kvartalos (olandų k. De Wallen, Walletjes arba Rosse Buurt) - vėins pagrindiniū Amsterdamo turistū pramuogū vėita; tai gatviū tinklos, katram īr keli šimtā vėina kambare butū, išnuomotū prostitutiems. Sava paslaugas anuos siūla tėisiog pasirodėdamos per lūnga. Kvartale pėlna sekso reikmeniū parduotuviū, sekso teatrū, sekso muziejis.
Kvartals pavadints palei tėnesantiū žibintū spalvu.
kateguorėjė:Olandėjė
Krakūnā
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 127 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Vėdogėrės (Jorbarks)
Vėdogėrės - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 6 prietelē.
Riėžē
Riėžē - vakarėniė Pagiegiū savaivaldībies dālī asonť gėvenveiti. Riėžē īr ōž maždoug 2,3 km ė šeuris rītos no Rukū gėvenveitis.
Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Vaidatuonē (Kiedainē)
Vaidatuonē ī Kiedainiū rajuonė, Sorvėlėškē seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 83 prietelē.
Šalėp kaima stūksa Vaidatuoniu pėliekalnis.
Kateguorėjė:Kiedainiu rajuona gīvenvėitės
Geniuots
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, ož 1 km i rītū šmuota nū Kviedarnas miestalė.
Istuorėjė
Suoda mėnavuonama nū 1385 m. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 96 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Sožiuoniū seniūnėjė
Sožiuoniū seniūnėjė - seniūnėjė Vėlniaus rajuona šiaurės rītūs, centros - Sožiuonė̄s.
Nūruodas
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona seniūnėjės
Liodvėks Gadeikis
Liodvėks Gadeikis (g. 1954 m. spalė 14 d. Žebruoku kaimė (Skouda raj.)) – Lietovuos žornalists, pruozininks, kritiks.
Biuograpėjė
Dėrba „Literatūra ir menas“, „Pergalė“, „Lietuvos aidas“ redakcijuos, nu 2000 m. savaitraštė „Veidas“, nuo 2007 m. žornala „Fortuna privata“ vyr. redaktuorios.
Nėsetė Brūno
thumb|left|180px|Nicette Bruno, 2008
Liodvėks Gadeikis
Bibliuograpėjė
Basas, apsakīmā ė apīsaka, 1988 m.
Nėsetė Brūno
Nicete Xavier Miessa (g. 1933 m. sausė 7 d. Niterói - mėrė 2020 m. groudė 20 d. Rio dė Žaneiros) īr Brazilėjės aktuorė ė pramuogėniu laidū vediejė.
Naurėitiu kalba
Naurėitiu kalba (Dorerin Naoero, Ekaiairũ Naoero) ī austronezėitiu šeimuos kalba, katra īr šnekama vėsuo Nauru saluo. Ana ī uofėcēlė Nauru valstībie.
Nėsetė Brūno
Nūruodas
Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
Liodvėks Gadeikis
Bibliuograpėjė
Istorinės prozos byla, straipsniu rinkinīs, sudarītuos, 1988 m.
Naurėitiu kalba
Abecielė
a, ã, e, i, o, õ, u, ũ, j, b, c, d, f, g, h, j, k, l, m, n, ñ, p, q, r, s, t, w, y, z.
Kateguorėjė:Kalbas
Liodvėks Gadeikis
Apduovėnojėmā
Žornala „Nemunas“ premėjė už apsakīma „Sakmė apie Adomą“, 1983 m.
Žemaitės literatūrėnė premėjė už rinkini „Basas“, 1989 m.
Klevėnā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sodervės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 28 žmuonis.
Bernards Dovijogs
Kateguorėjė:Nauru prezidėntā
Čagčarans
240px|thumb Čagčarans – miests vėdorė Afganėstanė, pri Harė opės; Guora pruovincėjės cėntros. 15,0 tūkst. gīventuoju, daugoma tadžėkā. Link Herata i vakarus ved 380 km ėlgė kels, link Kabola i rītus veik tėik pat. Tor aeruodruoma.
Klevėnā
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Čagčarans
Vēk Lietovuos kariū vaduovaujama NATO pruovincėjės atkūrėma mėsėjė.
Kateguorėjė:Afganėstana miestā
Orbelē
Ōrbelē - Kiedainiū rajuonė, Sorvėlėškē seniūnėjė, prie kelio i Vaidatounios esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 9 prietelē.
Liodvėks Gadeikis
Apduovėnojėmā
Kateguorėjė:Žemaitiu rašītuojē
Ramotē (Šėlotė)
Ramotē - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Gardama seniūnėjuo. Anuo gīven 154 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Palipšā
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Rauduonopis
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Šėlavuota seniūnėjuo.
Ogėnskė kanals
thumb|250px|Ogėnskė kanals
Rauduonopis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniū.
Pirkšnie
thumb|250px|Pirkšnis
Ogėnskė kanals
Ogėnskė kanals - LDK kanals (daba esons Baltarosėjuo) 1783 m. sojongė̄s Baltėjės ė Jouduosės jūru basėinus.
Kateguorėjė:kanalā Kateguorėjė:Baltarosėjė
Pirkšnie
Lauža pirkšnies tonkē gamėnams jiedis. Paprastiausis tuokis jiedis ī keptas so loubenuom bolbės.
Kateguorėjė:Ognės
Telviakā
Telviakā - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 26 prietelē.
Vilianē
Vilianē  – Latvėjės miests. Miests īr Latgalės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 3156 (2016 m.)
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1928 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
1831 m. sokėlėms
thumb|right|200px|1831 m. sokėlėma herbs.
1831 m. sokėlėms - Lėnkėjės ė Lietvuos sokėlėms Rosėjės imperėjuo. Sokėlėms prasidiejė 1830 m. lapkristė 29 d. Varšovuo ė ėšplėta par Lėnkėjė i Lietova, anuo vėins ėš glabniausiu tėkslū bova atkortė Lėnkėjės ė Lietovuos federacėjė.
Kateguorėjė:Lietovuos istuorėjė
Argentėnas gimnos
Argentėnas valstībėnis gimnos, tēpuogė vagol pėrmas eilotės vadėnams Oíd mortales īr Argentėnas Respoblėkuos valstībėnis gimnos, sokorts 1813 m. Anuo mozėka parašė José Blas Parera, vuo eilės ėšgoldė Vicente López y Planes.
Istuorėjė
Argentėnas gimna pėrmėnė versėjė „El 25 de Mayo“ atlėkta vaidėnėmė „Casa de Comedia“ 1812 m. gegožės 24 d. vagol Luisa Ambrosėje Moranties žuodios ėr Blaso Pareras mozėka. Ana patė naktė remdamasės ėšgėrstu gimnu, Vicentė Luopesas pradiejė rašītė „Marcha Patriótica“. 1813 m. gegožės 11 d. Generalėnė Kuonstėtocėnė Asambliejė pritarė pasiūlītam gimna pruojektou ėr ipareiguojė Blasa Parera sokortė mozėka. Ispans B. Parera, bandīdams ėšvengtė pruoblemu so Ispanėjės karaliom atsėsakė, ale kumet Asambliejė priguorėjė smertėis bausmė, ans sokūrė par vėina nakti. Ožbėngts gėmnos pėrma karta atlėkts arėstuokratės Mariquita Sánchez de Thompson nomūsė 1813 m. gegožės 14 d., o vėišā pristatīts gegožės 25 d., kap „Canción Patriótica“. 1847 m. parvadints i „Himno Nacional Argentino“. 1900 m. kuova 30 d. prezidėnta Julio Roca nutarėmo valstībėnis gimnos sotrompėnts (palėkts pėrms ė paskotėnis puosmos) muotīvounont, ka taikuos čieso ožtenk ė trompesnė varijanta.
Daumonts
Daumonts (mėrė aple 1285 m.) Lietovuos dėdīsis konegākštis, valdė LDK aplė 1282–1285 m. Anuo gadīnie liōb būt parsekiounamė Traidiene šalėninkā.
Argentėnas gimnos
Istuorėjė
Argentėnas gimna sodara ižonga (tėk mozėka), pamatėnės eilės ė prīdainis. Spuortėniu varžību čiesu tonkiausē grajėjama tėk ižonga.
Minčėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sodervės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Argentėnas gimnos
Ispanėšks teksts
Oíd mortales! el grito sagrado:
Libertad, Libertad, Libertad!
Daumonts
Kateguorėjė:Lietovuos dėdlė̄jė konėgākštē
Argentėnas gimnos
Ispanėšks teksts
Oíd el ruido de rotas cadenas:
Ved en trono a la noble Igualdad.
Y los libres del mundo responden:
Al Gran Pueblo Argentino Salud!
Miertē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Klausotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 35 žmuonis.
Kalvē (Kražē)
Kalvē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 52 žmuonis.
Valātē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Kalvē (Kražē)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Valātē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Minčėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Žėndātē
Žėndātē - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 291 prietelės.
Al Kapuonė
Barnis Kenis (1899–1947 m.) – garsos JAV bandėts (gongsteris), geriau žėnuoms kāp Al Kapuonė. Uofėcelē – prekiautuos baldās.
Kapuonė nabova ni terp stombiausiu mafėjuozu, nei toriejė dėdlė rēkšme Cosa Nostra svietou. Ons ėšgarsiejė diel vėina dalīka – bėndravėmo so žėniasklaida, katra ėš anon padėrb žvāzdė.
Miertē
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Al Kapuonė
Kapuonės nūpelno gal laikītė ė ton, ka Čėkaga tėtoloujama nūsikaltieliu svieta suostėnė, bet tas nier teisībė. Nepalīgėnama dėdesnes ė itakėngesnės mafėjės šeimas gīven Niojuorkė.
Onkstīvāsis gīvenėms
Bosėmasis mafėjuozos gėmė 1899 m. sausė 17 d. Bruklinė, JAV. Anuo tievs Gabrielis bova kėrpies šalėmās Neapuole asountiuo suoduo, vuo muotėna Teresina – siovėjė Salerna provėncėjuo. Šėima ī JAV ėmėgrava 1894 metās.
Da būdams pauglīs Kapuonė ėstuojė i dvė nosėkalstamas gaujas Brooklyn Rippers ė Forty Thieves Juniors. 14 metu metė muokīkla ė dėrba vairius darbus. Vieliau istuojė ī liūdnā pagarsiejosi Five points gang. Ton pat gadīnie Harvarda smoklie dėrba barmeno ė apsaugėnio.
1918 metās Als apsižanėj so Mae Coughlin ė sosėlauk sūnous Albert „Sonnī“ Francis Kapones. Šeima metus gīven Bruklinė, a Kapon tebdėrb „Five points gang“ vadou. Manuoma, ka per tū laik ėvīkd dvė žmuogžodīstes, bet tas nier ėruodīt. 1919 m., sosėpīkes so priešėška gropuote nuoriedams apsėsauguot, ėšvažiava ī Čėkaga.
Rukā
Rukā - vakarėniė Pagiegiū savaivaldībies dālī asontė gīvenvėitė.
Argentėnas gimnos
Ispanėšks teksts
Prīdainis
Meškėnė (Prėinā)
Meškėnė - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Šėlavuota seniūnėjuo.
Pakenės GS
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Kalveliū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Valātē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Argentėnas gimnos
Ispanėšks teksts
Sean eternos los laureles
Chuliganėzmos
Chuliganėzmos (ongl. hooligan – „chuligans“; mėslėjama, vagol Luonduona razbaininka Huligana (Hooligan) pavarde) – žmuogaus oroma ėr anuo darba rezoltatu maituojėms (3), atvėra ketū žmuoniū interesu negerbėma skvarma, tīčinē vėišuosės tvarkuos ėr duoruovės nuormu pažeidėmā. Artėmas savuokas: nachalėškoms, cinizmos, chamizmos.
Argentėnas gimnos
Ispanėšks teksts
Que supimos conseguir,
Meškėnė (Prėinā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Al Kapuonė
Čėkagas laikuotarpis
Al Kapon apsigīven Čėkagas priemėstie ė pradiej dėrbt Džon Tor vaduovaujamam burie paprasto kareivio, bet vėršėninks gretā pastebiej anuo gabomos ė nu 1922 m. Alfuonsos jau bov ontros palē rang, atsakings ož prostėtocėjė, azartėnios luošėmos ė alkohuolė.
Chuliganėzmos
Chuliganėzmos īr agresīvos, reiškas vėsėšku elgese nuormu napaisīmu. Tuokėi veiksmā vėsuomenie natoleroujami, nesang anėi pažeid bėndrus interesus, vėišojė tvarka, matuonie žmuonīm normalē dėrbtė ėr ėlsietėis.
Liudvėgs Skotis
miniatiūra| Liudvėgs Skotis (Ludwig Derangadage Scotty) bova Nauru puolitėks, 2003 – 2003 ė 2004 – 2007 bova Nauru prezidents. 2013 – 2016 bova Nauru premjiers. Kateguorėjė:Nauru prezidėntā
Argentėnas gimnos
Ispanėšks teksts
Que supimos conseguir.
Coronados de gloria vivamos...
Kamarėškē (Kelmė)
Kamarėškē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Al Kapuonė
Čėkagas laikuotarpis
Puo keliu metu Tor priešā pasikėsinta i anuo gīvībe, sožeists vads grīž i Italėje, a Čėkaga palėk Alou. Per tū laik ka vald ons oždėrb milijuonėnes somas i daug kariav so priešėškuom gaujuom.
Kamarėškē (Kelmė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Pakenės GS
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Gvaldā
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, ož 2 km i šiaurės šmuota nū Pajūrale miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 74 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Argentėnas gimnos
Ispanėšks teksts
O juremos con gloria morir,
Al Kapuonė
Čėkagas laikuotarpis
Greitā ons persikiel i Metropol viešbot, katram dėina kaštouja 1500 duoleriu. Ons pažėnuoj žornalėsta Har Rīd. Gretā šiuo žmuogaus dieka spauduo pasėruod tuokėi pranešėma kāp „Dėdliausias vėsu laiku mafėjės līderis“.
Šounelē
Šounelē - vakarėniė Pagiegiū savaivaldībies dālī asonť gėvenveiti. Šounelē īr ōž maždoug 6,4 km ė vākaros no Rukū gėvenveitis.
Argentėnas gimnos
Ispanėšks teksts
O juremos con gloria morir!
Chuliganėzmos
Kateguorėjė:Etėka
Argentėnas gimnos
Žemaitėšks pargoldīms
Klausīkėt smertniejė gaiduos švėntuos:
Liousoms! Liousoms! Liousoms!
Klausīkėt lūžtontiu lanciūgu alasa:
Al Kapuonė
Čėkagas laikuotarpis
1920 i Al kapuon bova pasikėsinta.
Nūsmūkėms
1927 m. JAV pasiektos ėstatīmams, Kapuone pavīk apkaltėnt vėngėmo muokiet muokėščios ė ons bova notėists vagol 5 ėš 23 kaltėnėmu.
Rukā
Geuograpėjė
Rukā īr ōž i rinki 12 km ė šeuris vākaros no Pagiegiū miestā.
Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Luobs
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Argentėnas gimnos
Žemaitėšks pargoldīms
Jau nūvertė sava sragu valduona
Jongtėnės Pėitū šalis!
Ė vėsi liousi svieta žmuonis kartuo:
Sveikėnam dėdlē Argentėnas liaudē!
Ė vėsė liousi svieta žmuonis kartuo:
Ėr vėsi liousi svieta žmuonis kartuo:
Prīdainis
Lai būn omžėni tėi laurā,
Katrūs sogebiejėm gautė,
Gīvenkam karūnoutė šluovė...
Aba prisėikam nūmėrt so ana,
Al Kapuonė
Nūsmūkėms
Ėš pradiu, mafėjuozos bov ėkalints Atlantas tiormuo, 1934 perkelts i Alkatraza.
Argentėnas gimnos
Žemaitėšks pargoldīms
Aba prisėikam nūmėrt so ana!
Al Kapuonė
Nūsmūkėms
Netekus līderė Kapuones, ėmperėjė pradiejė ėrtė.
Argentėnas gimnos
Meluodėjės
Kateguorėjė:Argentėna Kateguorėjė:Valstībėnē gimnā
Al Kapuonė
Nūsmūkėms
Galiausē anam sosilpniejė pruots. Ka bova paleists ėš tiormuos, palėka aiško, ka ons bovosė vēkla jau nabgal ožsė̄mt.
1947 m. sausė 21 d. Al Kapuonė patīrė paralīžė prīpouli, vuo pu trijū dėinu mėre nu plautiu oždegėma.
Capone,Al Kateguorėjė:JAV žmuonis
Zilopė
Zilopė  – Latvėjės miests. Miests īr Latgalės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 1634 (2016 m.)
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1931 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Rūtenis Paulauskas
Rūtenis Paulauskas (Rūtėnis Paulauskos, gėmė 1971 lėipas 29 dėin Alitou) - Lietuvuos krepšėn treneris. Dėrb Rusijuo, Maskvuos Srities "Dinamo" komanduo.
Pakuonīs
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sodervės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kucē
Kucē - vakarėniė Pagiegiū savaivaldībies dālī asonť gėvenveiti. Kucē īr ōž maždoug 4,4 km ė pietos no Rukū gėvenveitis.
Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Palobeliu vėinsiedis
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Kalveliū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Palšē (Kelmė)
Palšē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Gardams
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Gardama seniūnėjuo. Seniūnėjės centrs. Gardamė gīven 437 žmuonis. Par Gardama tek Tenene opis.
Istuorėjė
1304 m. Gardama sonaikėna krīžioutē. 1561 m. mėnavuojams Gardama kaims, katras bova ton čieso ėšmierouts valakās. 1651 m. – Gardams mėnavuojams, kāp miestalės. 1595 m. Gardams pažīmiets geuograpa Merkatuoriaus žemielapie.
1636 m. mėnavuojama kuoplīčė. 1706 m. Kviedarnas seniūna Paca rūpestniu pastatīta pėrmuojė Gardama bažnīčė, anā somenkos, ana palėka Žemaitiu Naumieste bažnīčės fėlėjė.
Trakopē
Trakopē - Kiedainiū rajuonė, Gudžiūnu seniūnėjė, pri Liauduos opės esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 1 prietelės.
Elzbėitėškis
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Šėlavuota seniūnėjuo.
Botegeidis
Botegeidis (g. 1240 m. - m. 1290, 1291 aba 1295 m.) - Lietovuos dėdīsis konegākštis, valdė LDK nū 1285 aba nū 1286 m. lėgė sava smertėis. Anam mėros valdė parjiemė anuo jaunesnės bruolis Pukuvers Budzvīds.
Kateguorėjė:Lietovuos dėdlė̄jė konėgākštē
Elzbėitėškis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Sožiuonīs
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Suoduo īr Šv. Feliksa Valua bažnīčė (ėšbūdavuota 1795 m.), īr Sožiuoniu pagrėndėnė muokīkla ėr Ētmėniškiu vid. muokīklas skīrios, bėbliuoteka, gėrėninkėjė, pašts (LT-15004), vēk kapėnės, stuov suodas krīžios, pamėnklėnis akmou.
Istuorėjė
Miestalie 2001 metās gīvena 535 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Frederiks Pitčėris
miniatiūra| Frederiks Pitčėris (Frederick Pitcher) bova Nauru puolitėks, lapkristė 10 – lapkritsė 15 bova Nauru prezidents.
Kateguorėjė:Nauru prezidėntā
Vertėmā
Vertėmā - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 130 prieteliu.
Sprents Dabvīds
miniatiūra| Sprents Dabvīds (Sprent Arumogo Dabwido) - Nauru poltiėks, 2011 – 2013 bova Nauru prezidėnts.
Kateguorėjė:Nauru prezidėntā
Panodē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Anožē
Anožē ī vakarėnie Pagiegiū savaivaldībės dālie esontė gīvenvėitė. Anožē īr ož maždaug 3,5 km i pėitrītius nū Rukū.
Bartėninkā (Šėlotė)
Bartėninkā - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Gardama seniūnėjuo. Anuo gīven 28 žmuonis.
Anožē
Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Panodē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Ramūns Botauts
thumb|right|260px|Ramūns Botauts Ramūns Botauts (Ramūnas Butautas, g. 1964 metās gegožės 22 dėina Kaunė) - Lietovuos krepšėnė treneris. Ramūna Botauta tievs īr daba jau pasėmėrės Steps Botauts, katros bova vėins geriausiu treneriu Tarību Sājonguo. Trenėrava Libana naciuonalėnė krepšėnė rėnktėnė.
2006 m. groudė 28 d. ivīkosiamė Lietovuos Krepšėnė Federacėjės vīkduomuojė komiteta puosėdie palėka ėšrinkts Lietovuos naciuonalėnes krepšėnė rėnktėnės vīr. trenerio. Anu ėšbova ligė 2009 m.
Maspalomasos
Maspalomasos - puopolēros torėstėnis miests pėitū Gran Kanarėjės saluos šmuotė. Mėslėnama, ka ton īr pati šėltiausė saluos vėita. Maspolamasa miestalie gīven aple 36 tūkst. žmuoniū, bat anou nuognē lonka torėstā ėš šiaurės Euruopas šaliū. Miestalės tor šėlta klėmata par vėsos metos.
Ramūns Botauts
Nuo 2017 m. trenėroun Paneviežė Lietkabelė kuomanda.
Maspalomasos
2012 m. siejės mienesie Svieta torėzma uorganėzacėjė sorengė šventė, katron bova skėrta pamėniavout 50 metū nū uorganėzacėjės ėkorėma.
Ramūns Botauts
Pasėikėmā
Butautas,Ramūnas
Maspalomasos
Maspaluomasosė īr platē žėnuomas ė torėstū gausē lonkuomas dėdles kuopas.
Kateguorėjė:Ispanėjės miestā
Šiormuonė̄s
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sodervės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Tuonis Ramosos
thumb|right|200px|Tony Ramos Antônio de Carvalho Barbosa (g. 1948 m. Rogpjūtė 25 d. Arapongas) īr Brazilėjės aktuorios.
Nūruodas
Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
Verėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 369 žmuonis. Īr parks.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kadagīnā (Šėlalė)
Kadagīnā - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, ož 1 km i šiaurės vakarū šmuota nū Pajūrale miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 69 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Maldabūdis
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Šėlavuota seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Staicelė
Staicelė  – Latvėjės miests. Gīventuoju sk. 1025 (2016 m.)
Maciotē
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Staicelė
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1992 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Maciotē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 103 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Prietelīstė
Prietelīstē būdīngs liousos kėta žmuogaus pasirinkėms ėr asabnos prisirėšėms prī anūm. Artėmā prieteliaujontiu glodenas paveizas, īsitėkėnėmā, skuomā, interesā, karaktuorė savībės. Īna prietelīstė nie sointeresouta, ana nasiderėn so saunuoruom, lokomčēs, nesang pagrīsta duoruovėniu puoreikiu bendrautė.
Prietelīstės pagrinda sodara abėposis prieteliūm nūšėrdoms ėr atvėroms, ėštėkėmībė ė pasitėkiejėms. Prietelīstė žmuoniūm gīvenėma pratortėn, padara vertingesnė ė prasmingesnė.
Prietelīstė, palē Aristuoteli, īr patė dėdliausė vertībė: „Prietelīstė ė neīkainoujama, ė nūstabė: mes garbstuom tō, katras mīl sava prietelius, ė torietė daug prieteliu ėšruoda dėdlē glaunē, vo kap kas mīslėn, ka būtė vairiu žmuogom ė prietelio – tuolīgo.
Kateguorėjė:Psėchuoluogėjė
Kūjātis
thumb|340px|Kūjātis Kūjātis, plaktoks īr rakonds, katros skėrts kažkon tintė aba kaltė. Tonkiausē so kūjātiu kalami cvekā, skalduomas vėsuokės medeas, tintuonama dalgė. Kūjātis sosided ėš medėnė aba plasmasėnė kuota ėr ėš sonkiuos metalėnės galvuos.
Kateguorėjė:Rakondā
Pukuvers Budzvīds
Pukuvers Budzvīds Lietovuos dėdīsis konegākštis, valdė LDK aplė ~1291-1294 m. Aplė 1285 m. pradiejos valdīt anuo dėdlesnem bruoliau Botegeidiau ans palėka LDK sobmuonarko, vuo Botegeidiau mėros palėka LDK dėdliuojo konėgākštiu. Pukuvera Budzvīda sūnom īr lākuoms Vītenis ė mūsintās (bat ton nier ėruodīta) Gedemėns.
Klėšē
Klėšē - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 121 prietelės.
Pukuvers Budzvīds
Kateguorėjė:Lietovuos dėdlė̄jė konėgākštē
Sorvėlėškė suoda
Sorvėlėškė suoda - Kiedainiū rajuonė, Sorvėlėškė seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 8 prietelē.
Lagumuots Garis
Lagumuots Garis (Lagumot Gagiemem Nimidere Harris) bova Nauru politėks, 1978 – 1978 ė 1995 – 1996 buvo Nauru prezidėnts.
Kateguorėjė:Nauru prezidėntā
Stendė
Stendė  – Latvėjės miests. Gīventuoju sk. 1780 (2016 m.)
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1991 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Pakamuonē
Pakamuonē - vakarėniė Pagiegiū savaivaldībies dālī asonť gėvenveiti. Pakamuonē īr ōž maždoug 3,8 km ė šeuris vākaros no Rukū gėvenveitis.
Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Bliūdsokē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Gardama seniūnėjuo. Anuo gīven 98 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Der Spiegel
Der Spiegel ― kuožnasavaitėnis vuokītiū žornals, katramė raša akanuomėkas ė puolėtėkas temuom.
Lēdams nū 1947 m.
Kateguorėjė:Spauda
Paprūdē (Kelmė)
Paprūdē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 142 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Kuovgėrē
Kuovgėrē - vakarėniė Pagiegiū savaivaldībies dālī asonť gėvenveiti. Kuovgėrē īr ōž maždoug 3,7 km ė šeuris vākaros no Rukū gėvenveitis.
Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Puoezėjė
Puoezėjė īr gruožėnės literatūras dalis. Puoezėjės kūrėnē īr ailės. Ėšraiškami jausmā, kabuos skomboms, ėšgīvenėmā.
Ožoežerė (Sodervė)
Ožoežerė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sodervės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 25 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kalnītē (Šėlalė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 46 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Dėdēsis spruogėms
thumb|350px|Vėsatas radėmasės ėš Dėdėjė spruogėma
Dėdēsis spruogėms īr sāvuoka, Dėdliuojė spuogėma teuorėjuo aprašontė Vėsatas radėmasė akėmirksni. Teuorėjė ī nug tou, ka galaktėkas nuognē tuolst vėina nug kėtuos. Ta tėigėma ožtvėrtėn stebėmu galaktėku švėisuos spektra pasislinkėms, aiškėnams Habla diesnio. Remiantis tou diesniu galėm liousā apskaitliout, ka vėsas galaktėkas prīš aple 13,7 mėlėjardu metu bova vėinuo vėituo.
Belgėjės dvasėninks Žoržs Lemetrs (Georges Lemaitre) 1927 m. bova pėrms, pasiūlė̄jės idiejė, ka Vėsata prasidiejė nug „pėrmīkštė atuoma“ spruogėma.
Kateguorėjė:Astruonuomėjė
Kelamė̄jė metā, katrėi prasėded oterninkė
Tas kalėnduorios tėnk kuožniems kelamė̄sėms metams, katrėi prasėded oterninkė.
Kateguorėjė:Kalėnduorios
Skėrlienā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 205 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Žiuogrē
thumb|250px|Žiuogrē ([[Bėliuonē)]]
Žiuogrē, kėtap žiuogrā, žiuogrės ī tuoki virbā, ėš katrū dėrbama tuora, katra tepuogė šaukiama žiuogrēs. Senuobie Žemaitėjuo daugomuo tuoras liuob būs ėš žiuogriu. Tuokės tuoras būn ė statmenas, ė golstas. Žiuogrius taisa ont tuoras, sostatītas ėš statmenū basliū (štolpaliu), ė golstiu žardiu (kartiu).
Žiuogris, kap brangesnė tuora nabova nauduonama laukam, pėivom tvertė, tėktās suodom, suodnam, žuolėninkam, daržam. Žiuogris žemaitiu laikīta ož gražė tuora: ana liuob ruodīs, ka gaspaduorios tvarkings ī. Žiuogrē sergst, ka i kėima nailiektom vėštas, kiaulės, avis, uožkas.
Žiuogrius dėrb ėš eglėšakiu. Par žėima nug anūm nuskot skojės, žėivės, ėš sokapuoj vėinuodās gabalās. Tepuogė par žėima tuorā padėrb ė kartis so štolpalēs, katrėm nauduon ōžoula, pošėis, eglės medega. Kap ėš žemės ėšēn šalmenē, kasa doubalės štolpalėm. Tūmet par štolpaliu skīlės parkėš kartis, vuo terp kartiu pėn žiuogrius.
Kateguorėjė:etnuograpėjė Kateguorėjė:Medėina
Dainē II
Dainē II - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 108 prietelē.
Pagėrėlē (Prėinā)
Pagėrėlē - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Šėlavuota seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Kaupā (Kelmė)
Kaupā - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Šėlgalē (Šėlotė)
Šėlgalē - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Gardama seniūnėjuo. Anuo gīven 39 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Švėtrėgāla
thumb|250px
Strenčē
Strenčē  – Latvėjės miests. Gīventuoju sk. 1228 (2016 m.)
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1928 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Švėtrėgāla
Švėtrėgaila tēsė Vītauta Dėdliuojė sėikėma palėkts Lietovuos karalio, bat Lėnkėjės puolėtėku pastenguom bova nūstomts nūg valdiuos. Riemies dėdliausē statiatėkėška LDK bajuorėjė.
Sūrėškē
Sūrėškē - Kiedainiū rajuonė, Sorvėlėškē seniūnėjė esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 13 prietelio.
Ekspla
Ekspla - Lietovuos bėndruovė, katron kor ė ėšdėrb lazieriod. Bėndruovė ėkorta 1983 m., vėik Vėlniou. Ekspluo dėrb aple 130 žmuoniū. Bėndruovė pardoud sava aukštuos prėdėitėnės vertės pruodokcėjė i zars vėsa Svieta šalės.
Kateguorėjė:bėndruovės
XIII Euruopas futbuola čempijuonats
XIII Euruopas vīrū futbuola čempijuonats (trumpiau Euro 2008) - Euruopas čempijuonats, katros vīka 2008 m. bėrželė 7-bėrželė 29 d. dėinuom Austrėjuo ė Šveicarėjuo. Tas īr ontros Euruopas čempijuonats, katros vīka dvėjūs šalīs. Laimietojās patapa Ėspanėjės kuomanda.
Dalīvē
A gropė:
B gropė:
C gropė:
D gropė:
Reggie Freeman
Reginald Phillip "Reggie" Freeman (Redžėnalds Fėlėps "Redžis" Frīmens, gėmė 1975 m. gegožė 19 dėina Niojuorkė) - JAV krepšėninks 2005-2006 metās žaidės Kauna „Žalgiris“ kuomanduo.
Frīmena ūgis īr 198 cm, svuoris 96 kg. Ons žaid lengvuoje "krašta" ė atakoujonte keravuotuoje puozėcėjuos.
XIII Euruopas futbuola čempijuonats
Nūruodas
Kateguorėjė:Fotbuols
Pleinė
Pleinė - vakarėniė Pagiegiū savaivaldībies dālī asonť gėvenveiti.
Geuograpėjė
Pleinė īr ōž maždoug 4,9 km ė šeuris vākaros no Rukū gėvenveitis.
Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Žemaitiu plents
thumb|250px|Žemaitiu plents pri [[Nemakštē|Nemakštiu]]
Žemaitiu plents īr kels par vėsa vėdorė ė vakarū Lietova, katros sojūng Kauna so Žemaitėjės miestalēs ė Klaipieda. Uns bova nutėists Smetuonas čieso, 1934–1939 m. Kelė ėlgoms īr 195,5 km.
Ēn nū Kauna par Ariuogala, Raseinios, Krīžkolni, Laukova, Rėitava, Gargždos. Sovietu čieso pastačius autostrada Vėlnios-Kauns-Klaipieda Žemaitiu plenta reikšmie somažiejė.
Kateguorėjė:Lietovuos kelē
Kalnienā (Jorbarks)
Kalnienā - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 27 prietelē.
Kim Kardašijan
thumb|upright|Kim Kardašijan (2019) Kimberly Noel "Kim" Kardashian (gėmė 1980 m. spalė 21 d. ) īr JAV, armienu kėlėma, rēlībės televėzėjės žvaigzdie, muodėlis ė aktuorė.
Šaltenē
Kateguorėjė:JAV aktuorē
Medinē (Šalčėninkā)
Medinē - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Mėkalėnė (Prėinā)
Mėkalėnė - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Šėlavuota seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Lavuorėškiū seniūnėjė
Lavuorėškiū seniūnėjė - seniūnėjė Vėlniaus rajuona rītūs, centros - Lavuorėškės.
Nūruodas
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona seniūnėjės
Paramuotėlis
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Sobatė
Sobatė  – Latvėjės miests. Gīventuoju sk. 684 (2016 m.)
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1917 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Sėgėts Puoškos
Sėgėts Puoškos (1957–2021 m.) bova Lietovuos puoets, lėteratūras vākam goldītuos. Lėterata karjiera pradiejė 1991 m.
Kateguorėjė:Lietovuos rašītuojē
Plaškē
Plaškē - vakarėniė Pagiegiū savaivaldībies dālī asonť gėvenveiti. Plaškē īr ōž maždoug 5,3 km ė vākaros no Rukū gėvenveitis.
Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Grėciūnā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 107 žmuonis.
Kokštėnė
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, ož 2 km i pėitrītiū šmuota nū Kviedarnas miestalė.
Grėciūnā
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kokštėnė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kēmarėnė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Šiaudienā I
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Gardama seniūnėjuo. Anuo gīven 52 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Vaina
thumb|250px|
Vaina īr kuonflėkts terp valstībiū aba kėtū gėnkloutu gropiu, kumet organėzoutā nauduojamė gėnklā aba fėzėnis mačnums. Vaina gal notėkt ė valstībės vėdou (tuokė vadėnama cėvėlėnė vaina).
Terpatautėnės vainas gal būtė:
Totlē
Tiūtlē - vakarėniė Pagiegiū savaivaldībies dālī asonť gėvenveiti. Tiūtlē īr ōž maždoug 4,6 km ė šeuris vākaros no Rukū gėvenveitis.
Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Loknė
Loknė gal rēkštė:
Kotorē
Kotorē - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 59 prietelē.
Spėgočē
Spėgočē - Kiedainiū rajuonė, Sorvėlėškē seniūnėjė, pri Neviežia opės esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 8 prietelē.
Krīžkalnis
Krīžkalnis īr suoda Žemaitėjuo, patiūs Raseiniu rajuona vakarūs, Nemakštiu seniūnėjuo. Čė īr valstībėnės rekšmies transpuorta mazgs - sosėkrīžioun autastrada Kauns-Klaipieda, kels Rīga-Tėlžė ė Žemaitiu plents. Īr autuobosu stuotės.
Kateguorėjė:Raseiniu rajuona gīvenvėitės
Vīdautėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sodervės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 61 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Talsē
Talsē  – Latvėjės miests. Miests īr Kuržemės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 10 377 (2016 m.)
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1917 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Valstībė
Valstībė terptautiniu santėkiu pluotmie paprastā vadėnama tam tėkruo konkrečiuo veituo gyvoujanti poėlėtėni organzacėjė, torėntė vėslaikine valde, nuolatėnuos gīventuojus ėr soverineteta.
Markusos Stėfėns
miniatiūra| Markusos Stėfėns (Marcus Stephen) bova Nauru puolitėks, 2007 – 2011 bova Nauru prezidents. Kateguorėjė:Nauru prezidėntā
Mendzisargē
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Kepalē (suoda)
Kepalē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kviedarnas suoda
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, i rītū šmuota nū Kviedarnas miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 72 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Danėlava
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 95 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Muolėnė (Prėinā)
Muolėnė - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Šėlavuota seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Pīplėškė (Šėlotė)
Pīplėškė - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Gardama seniūnėjuo. Anuo gīven 47 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Paramuotis
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 180 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Stombrāgėrē
Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Loknė (Švėntuojė)
Loknė īr opės šiaurės vakarū Žemaitėjuo, Skouda rajuona vakarūs, dešėnės posėis Švėntuosės intaks.
Prasided i pėitvakariu posė nug Skouda ė zars par vėsa sava ėlgībė (tėktās skīros pėrma kėliuometra) srūn par Lietovuos–Latvėjės robežio. Itek i Švėntuojė šalep Sriauptū.
Intakā: Geišopė (Ģeišupe, Latvėjuo) (dešėnis).
Kateguorėjė:Latvėjės opis Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Dombrėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sodervės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 61 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Mutla
Mutla - aukštiausės Kovėita kalns, katron dėloms īr 300 m.
Istuorėjė
Kalna aukštoms pasėtarnava par abo Iraka karos XX o. pabėnguo ė XXI o. pradiuo.
Kateguorėjė:Azėjės kalnā
Rėnė Garis
Kateguorėjė:Nauru prezidėntā Rėnė Garis (René Reynaldo Harris) bova Nauru puolitėks, 1999 – 2000, 2001 – 2003, 2003 – 2003 ė 2003 – 2004 bova Nauru prezidents.
Gruobinia
Gruobinia  – Latvėjės miests. Gruobinia īr Kuržemės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 3977 (2016 m.).
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1695 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
K2
K2, Čuoguoris ( pinyin Qiáogēlǐ Fēng) - ontrs palē dėdloma svieta kalns. Īr terp Pakėstana ė Kėnėjės. K2 aukštoms – 8611 m. Kalna 1856 m. atrada Euruopas tuopuograpėjės tarnības ekspedėcėjė.
Šaltenē
Kateguorėjė:Azėjės kalnā
Lioselėjė Santuos
thumb|left|180px|Lucélia Santos
Truoškūnā (Vėlnios)
Truoškūnā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Lioselėjė Santuos
Maria Lucélia dos Santos (g. 1957 m. Gegožė 20 d. Santo André, San Paulos) īr Brazilėjės aktuorė ė pramuogėniu laidū vediejė.
Truoškūnā (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Lioselėjė Santuos
Nūruodas
Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
Dievītis
Dievītis īr ežers Žemaitėjuo, Šėlalės rajuonė, 5 km i pėitus nū Laukovuos. Pri ežera šiaurėnė kronta īr Padievītė kaims, tūliaus i pėitus – Šiaudova. Ont kronta stuov pėliekalnis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuons Kateguorėjė:Žemaitėjės ežerā
Dėruogs Gėora
Dėruogs Gėora (Derog Gioura) bova Nauru puolitėks, 2003 – 2003 bova Nauru prezidents.
Kateguorėjė:Nauru prezidėntā
Pažerīs (Kelmė)
Pažerīs - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Mongun Taiga
Mongun Taiga (, tov. - Мөңгүн-Тайга) - kalnū masīvs Sėbėrė, Rosėjuo. Kalna aukštoms 3970 m.
Kateguorėjė:Azėjės kalnā
Literatūra
thumb|250px|Senas [[knīngas]] Literatūra – luotīnėšks žuodis (litteratura) ė reišk – tas, kas parašīta.
Gruožėnė literatūra išreišk žuodini mena. No senū laikū ana skėrstuoma i tris pagrindėnės dalis –epa, līrėka ė drama.
Paprastiau sakont literatūra īr mena rūšės, kor žuodēs ė sakėnēs nupiešamė pasaulė (žemės, dongaus, vėsuokiausiu daiktū, gīvū būtībiu, žmuoniū) vaizdā, i ėlgiausius aprašīmus surėktavuojemas intrigas ė vėsuokiausė veiksmā, ka skaitītuos gal isėjaustė ė pargīventė, tarsi dalīvautom tūs aprašītūs veiksmūs ė vėskou matītom sava akimis. Literatūra pagal rašīma būda ė išdiestīma i puopieriaus lapa skėrstuoma i pruoza (neeiliuota) ė puoezėjė (eiliuota).
Kateguorėjė:Literatūra
Rašts
thumb|200px|Rašts (sanskrėto ė persėškā)
Rašts ī tuokė, tam tīčiuom padėrbta znuoku sėstema sosėžėnuojėmou. Tas ī paprasts ė patuogos būds ruokoutėis so žmuonėmis, so katrās nagalat pasikalbietė. Ba tuo, tas ī tuobols rakonds pasižīmietė sava mėslės.
Rašts, katrou šindėin liousā galam užrašītė žmuogaus kalba, atsirada, tāp veizont, nasenē – maždaug prīš šešis tūkstončius metu. Bet anuo užoumazga pasiruodė žīmē onksčiau – prīš keliasdešimt tūkstončiu metu, tās žilās senuobės omžēs, kumet pruotingāsis žmuogos, muokslėninku luotīnėškā šaukams homo sapiens, sokūrė̄s garsū kalba, panuora sava mėslės sotartėnēs znuokās pardoutė kėtam. Žėnuomās, pradiuo sotartėnē žėnklā bova natūrali.
Pėišėniū rašts – tas jau tėkruojė rašta pradė. Tāp saka vėsi raštuotīrėninkā.
Senuovės žmuoniū pėišėnēs ė braižėnēs rimtā pradieta duomoutėis tiktās praējosė omžė vėdorie. Daug ginču sokielė 1864 metās Proncūzėjuo, Madlena orvė rasts mamota paišėnīs, ėšraižīts kaulėnie pluokštelie. Pažongi muokslėninkā tvėrtėna, ka mamota atvaizda sokūrė senuojė kūlė gadīnės žmuonis, mamota omžėninkā. Vuo bėblėjės šalėninkā itėkėniejė, ka tou meto, ka gīvena mamotā, Žemie dā nabova žmuogaus.
Raštuotīrėninkā pėišėniū rašta vadėn piktograpėjė. Žuodis piktograpėjė sodarīts īr ėš luotīnu kalbuos žodė pictus, katras znuočėj „pėišts, dažīts“, ė graiku kalbuos žodė grafos (γράφος), katras znuočėj „rašau, krapštau“. Atskėras piktograpėnė rašta žėnklos-pėišėnīs vadėnams piktograma. Graiku žuodis gramma (γραμμα) znuočėj „ruodbalsė“ (lėtera, radie). Jė atskėrs piktograpėnė rašta žėnklos-pėišėnīs ėškėrsts arba ėšriežts kūlie, ta ons vadėnams petroglifo. Žuodis petroglifs sodarīts ėš graiku kalbuos žuodžiu petra (πέτρα), katras znuočėj „kūlis“ (akmou), ė žuodė gliufo (γλυφό), katras znuočėj „riežo, raižau“. Piktograma ė petroglifs – tėi sosižėnuojėma žėnklā īr. Anėi kon nuors praneš, prīmen, aiškėn, leid arba draud.
Rašts gėmė na vėinuo vėituo. Rašta sėstemas napriklausuomā vėina nu kėtuos raduos Vėdorėniūsiūs Rītūs, Kėnėjuo ė Cėntrėnie Amerėkuo. Nieks tėkslē nagal pasakītė, kudie žmuonis pradiejė rašītė, bet pėrmūsius rašītėnius žėnklus tėkriausē nauduojė vadā, ka paruodītom sava galė, ė miesta uofėcėrē, sorašėniedami ė skėrstīdami jiedi bē kėtus dalīkus. Pavīzdžiou, Cėntrėnie Amerėkuo rašts bova nauduojams tik ont karalėškūju paminklu.
Bortėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Lembos
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 97 žmuonis.
Šėlavuots
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Šėlavuota seniūnėjuo.
Istuorėjė
1806 metās Šėlavuote bova ėšbūdavuota medėnė kuoplītalė. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 386 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Vampire: The Masquerade
thumb|200px|right|Vampire: the Masquerade taisīkliu kningas revised leidėma vėršelis Vampire: The Masquerade (žem. Vampīrā: Maskarads) īr vaidmenū žaidėms ėš World of Darkness (Tamsuos Sviets) serėjės ė nauduojontės Storytelling sėstėma, leidams kuompanėjės White Wolf. Tas žaidėms īr pėrmasis ė iki daba puopoliauriausios šėtuos kuompanėjės žaidėms.
kateguorėjė:Kuompioterėnē žaidėmā
Laurīnėškės (Vėlnios)
Laurīnėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sodervės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 16 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Lavuorėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Lavuorėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 585 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
2012-2016 m. LR Seima nariū sārašos
Straipsnie īr LR Sėimā nariū sārašos, katrėi palėka ėšrīnktė ė bova 2012-2016 m. LR Seima narēs.
Ž
Kateguorėjė:2012-2016 m. Lietovuos Seima narē
Muostėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Lavuorėškiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Muostėškies 2001 metās gīvena 647 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Krīžėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Aleknā (Pagiegē)
Aleknā - vakarėniam Pagiegiu savėvaldībės šmuoti asonť gīvenveitė. Aleknā īr aple 4,3 km i šiauris vakarus nu Rukū gīvenvėitės.
Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Pakroustielė
Pakroustielė - Kiedainiū rajuonė, Sorvėlėškē seniūnėjė esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 1 prietelis.
Ronka
thumb|260px|right|Ronkas raumenīs: 1. Krotėnės dėdlīsis raumuo, 2. Ėstrėžėnis raumuo, 4. Deltėnis raumuo, 10. Dvėgalvis žasta raumuo, 11. Snapėnis žasta raumuo, 12 Trėgalvis žasta raumuo Ronka (luot. membrum superius liberum) — vėršotėnės galūnės laisvuoji dalis, katra prėsėtvėrtin petiu lanka kaulās, sanarēs ė raumenėmės. Ronka sosėded ėš:
Kateguorėjė:Kūna narē
Dorbė
Dorbė  – Latvėjės miests. Dorbė īr Kuržemės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 561 (2016 m.).
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1893 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Nausiedā (Šėlotė)
Nausiedā - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Gardama seniūnėjuo. Anuo gīven 23 žmuonis.
Šalėp kaimalė ēn kels Gardams-Šviekšna, rītū šmuotė tek opės Tenenīs (Mėnėjės ėntaks).
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Pliauškātē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Lėntėnė (Kelmė)
Lentėnė - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Nasvītalē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, ož 5 km i šiaurės vakarū šmuota nū Teneniū miestalė.
Lėntėnė (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Nasvītalē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Lėntėnė (Kelmė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Nasvītalē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Mėlkūnā
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 85 žmuonis, vuo 2011 m. - 108.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Žmuogos
thumb|250px|Žmuonis (Homo sapiens)
Žmuogos īr svietė duomėnoujontė gīva būtībė. Palē bioluogėnė skėrstīma žmuogos īr žėndoulis, primats, artėms beždiuonėm, ė anuo rūšės Homo sapiens sapiens īr. Nū kėtū gīvūnu žmuogos ėšsėsker, ka gal rokoutėis, tor gerā ėšsėvīstiosi abstraktu mėslėjėma, ė terposavi bendraun sodietėngās suocēlėnēs sontīkēs. Fėzėškā ešsėsker, ka vaikšt ont dveju kuoju nekāp daugoms kėtū gīvūnu, tor sodietėngas smegenis, poikē ėšlavėntas ronkas. Skėrtėngu lītiu žmuonis vadėnami vīrās ė muotrėškuom.
Trine Kryger Simonsen
Trine Kryger Simonsen (gėmosė 1972 m.) - Danėjės dėzainere, dėrbantė Buogenses miestalie.
Vėikla
2002 m. ana sokūre prekes znuoka Trine Kryger Simonsen ė tēp ožvadėna sava īmuone. Ton prekes znuoka kuoncepsėjė elegancėjė ė kuonceptoaloms. Dėdlės diemesīs skėrams muotrėškū aprangā. Drabožiū ėšdėrbėms vīstuoms tėk Euruopuo.
Chiutena kalns
miniatiūra|Chiutena kalns
Chiutena kalns (monguolėškā: Хүйтний оргил) aba Nairamdals (Найрамдал оргил, kėnėškā: Youyi Feng, 友誼峰) īr aukštiausis kalns Monguolėjuo. Anuo augštoms ī 4374 m.
Kateguorėjė:Azėjės kalnā
Kėnosos Arojs
Kėnosos Arojs (Nangindeit Temanimon Kenas Aroi) bova Nauru puolitėks, 1989 – 1989 bova Nauru prezidents.
Kateguorėjė:Nauru prezidėntā
Jūžintu seniūnėjė
250px|thumb|left| Jūžėntu seniūnėjė īr Ruokėškė rajuona pėitūs. Centros īr Jūžėntā.
Gīvenvėitės
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona seniūnėjės
Pakroustė
Pakroustė īr Kiedainiū rajuonė, Sorvėlėškē seniūnėjė, pri keliuo Sorvėlėškis-Mėigienā esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 44 prietelē.
Meškėnė
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Gardama seniūnėjuo. Anuo gīven 97 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Čarlzos Mensuons
right|150px Čarlzos Mailzos Mensuons (Charles Milles Manson; g. 1934 m. lapkristė 12 d. – mėrė 2017 m. lapkristė 19 d.) bova vėins žīmiausiu JAV ė svieta nūsikaltieliu, labiausē žėnuoms dielē sava vēkluos 6ajamė dešimtmetie. Dėdlė̄jė gīvenėma dali ons praleida kalejmūs, pradiuo diel mašėnu pavuogėmu, klastuojėma ė vuogėma ėš kredėtėniu kuorteliu.
Ekscentrėškos mozėkonts Marilyn Manson, katruo tėkros vards Brajans Hogs Vorneris, īr pasakė̄s, ka anuo scenėnis vards sosided ėš Merlīn Monruo ė Čarlza Mensuona vardū.
Manson
Slabada (Lavuorėškės)
Slabada - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Lavuorėškiū seniūnėjuo. Anuo 2021 metās gīvena 165 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Šintoėzmos
thumb|260px|Šintoėzma ženlos - tori, Itsukushima thumb|160px|Šintoėzma ženlos - tori
Šintoėzmos (jap. 神道 (Šinto, Shintō) – pažuodiou „dievu kels“) – animėstėnė aba paguonėška japuonu viera. Garbėnima objekts īr gamta ė ana ėkūnėjantīs kami, katrie gal būt kāp dievā, gamtuos dūšes arbe tiesiuog dūšėnes botībės.
Kateguorėjė:Viera
Doubelė
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1917 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Grėkēnē (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Aleksandriškės (Sožiuonīs)
Aleksondrėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Īr kelėivėniu stacėjė, šalėp kele stuov krīžios.
Istuorėjė
Suoduo 2001 metās gīvena 28 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Klebėškis
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Šėlavuota seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 328 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės