cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kībartėškė (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Sevėlėjė
Kateguorėjė:Ispanėjės miestā
Sproktā (Jorbarks)
Sproktā - Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 21 prietelės.
Kastėnis (ežers)
54.0583°N, 24.4274°W
Kastėnis īr ežers pietū Lietovuo, Dzūkėjuo, Varienas rajuonė, rītėniam Marcėnkuoniu šmuotė, Dainavuos medie. Ežera ėlgoms ī 0,46 km, pluotoms lėgė 0,34 km. Augštoms vėršom jūras līgė 123,4 m. Krontā neaukštė, aupagė̄ medė. Šalėp ežera pabūdavuotas puoėlsiavėitės.
Ežera vards parēn nuog žuodė kastinis („ėškasts“).
Balondē (Šalčėninkā)
Balondē - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Pabares seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 87 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Janis Blūms
Janis Blūms (Janis Blūms, gėmėė 1982 metās balondė 20 dėina, Rīguo) - Latvėjes krepšininks, žaid Latvėjes rinktinie ė "Lietuvuos rytė".
Bornē (Kelmė)
Bornē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 70 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Radėškė (Šėlalė)
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 1 km i šiaurės šmuota nū Kaltinienū miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 100 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Pluotā (Vėlnios)
Pluotā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Mėckūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kėrkėlā (Kelmė)
Kėrkėlā - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Vėgarā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Peliedkuojē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Biuobiuo regėjuons
Biuobiuo regėjuons īr Čilės regėjuons. Suostėnė īr Konsepsjuons. Pluots: 37 068,7 km². Gīventuoju: 1 861 562 (2002). Giventuoju tonkoms: 50,2/km².
Nūruodas
Kateguorėjė:Čilė
Gavēkē (Vėlnios)
Gavēkē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Skobā
Skobā - Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 35 prietelē.
Dargna
thumb|250px|Dargna
Dargna aba dargana ī tuokis uors kāp ėštėsā līn aba drimb šlapdraba, būn šalta, put vies. Vėsa dongu apdeng tirštė debesē. Tuokis uors būn kāp ožēn cėkluons. Dargna īpatingā tonkē būn rodenie, pavasarie, nesīk ė žėima. Par tuoki uora žmuonis i lauka ēn tiktās kāp būn kuokis rēkals, negal dirbtė lauka darbū.
Kateguorėjė:Uorā
Platėnėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo gīven 71 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Vuožkabalē II
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Bartninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 11 žmuoniū.
Žmuonis
Kaimalie gėmė Lietovuos valstībės patriarks, gīdītuos Jonas Basanavičius (1851–1927 m.).
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Olympiakos BC
Olympiacos (tarėms Olīmpijakos) - Piriejė (Graikėjė) miesta krepšėnė kuomanda, vėina stėpriausiu Graikėjės ė Euruolīgas kuomandu. Ikorta 1931 metās. Onkstiau kuomandā vaduovava lietovis Juonis Kazlauskis, vuo kuomanduo žaidė lietovē Renalds Seibutis ė Eurelėjos Žukauskis. Olympiacos tēpuogė tor fotbuola ė tėnklėnė kuomandas.
Istuorėjė
Kuomanda bova ikorta 1931 metās. 1949 metās kuomanda pėrma karta palėka Graikėjės čempijuonė. Vieliau kuomanda dar aštounis kartus palėka Graikėjės čempijuonė. Paskotėnis karts bova 2022 metās. 1997 metās bova prigauta ispudėngiausė tou čieso pergalė - laimieta Euruolīga. Vieliau kuomanda ėšgīvena nousmoki, ėlga laika čīstā nieka nelaimiejė. 2004 metās finansiniu smagomu mūčījama kuomanda pradiejė treniroutė lietovis Juonis Kazlauskis, ale tās metās tēpuogė anam nieka nepavīka padėrbtė, kuomanda Graikėjes līguo ožjiemė tėktās aštonta vėita, vuo Euruolīguo ėškrėta pu pėrmuojė etapa. Prait sezuon ekipa pradiej su strategėje ka rek žiuriet i ateit. I prisipėrk daug jaunu krepšininku, bet kuomandas vaduova suprata, ka rek jau patīrosiu žaidieju, diutuo bova i keli šėlt i šalt mata žaidieja. Strategėjė pasiteisėn - kuomanda tap Graikėjės čempijuonė, o Euruolīguo tik per plauka nepatek i finala ketverta. Pu sezuona kuomanda palėka vīr. treneris Juonis Kazlauskis, bat anū pakeit vėins tituluotiausiu Euruopas treneriu - žīds Pini Geršuons, kuomanda nusipėrk laba daug rīškiū superžvaizdiū (tarp anū lietovi Arvīd Macijauski.
Nūruodas
Kateguorėjė:Krepšėnė komandas
Saragosa
Saragosa ī miests Ispanėjės šiaurės rītūs. 701 090 gīventoju (2010).
Kateguorėjė:Ispanėjės miestā
Kodėrkas
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Pakoune seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 42 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Gegožėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pelkės (Šėlalė)
Pelkės - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 1 km i pėitū šmuota nū Kaltinienū miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 130 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Bornē
Bornē īr anuokės suodas:
Botkėškė (Kražē)
Botkėškė - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Puopīrėnė (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Botkėškė (Kražē)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 205 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Pelenē (Kelmė)
Pelenē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 21 žmuogos.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Latvėjės miestā
thumb|400 px|Latvėjės miestu ėšsėdiestīms
Švėntuojė
Švėntuojė īr opės Rītū Lietovuo; Vilėjės dešėnīsės, pats dėldliausės ėnatks. Praseded Aukštaitiu aukštomuo, tek i pėitvakarios, pratek ežerū vėrtenē (Sartā, Antalėiptes ėr kt.). Ītek' i Vėlėjē šalep Juonavuos.
Dėdliausi ėntakā: Alauša, Vīžouna, Aknīsta, Beržouna, Anīkšta, Vėrėnta, Sėisartis, Žėrnaja, Šėrvėnta (kair.), Nasvė, Jara, Pelīša, Latava, Mūšē, Dukstīna, Armuona, Geležė.
Miestā pri Švėntuosės: Anīkštē, Kavarsks, Okmergie, Juonava. left|thumb|200x200px|Švėntuojė
Kateguorėjė:Lietovuos opis
Krontā
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Malaga
Malaga ī miests Ispanėjės pėitūs, autuonuomėnem Andalūzėjės regėjuonė. 550 100 gīventoju (2007).
Kateguorėjė:Ispanėjės miestā
Skerpėivē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Bartninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Laukėškės
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Pakoune seniūnėjuo.
Rūstekuonē
Rūstekuonē - Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 40 prieteliu.
Laukėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 94 žmuonis.
Lėga
Lėga ī svēkatas nabovėms, kap kuokė padara (žmuogaus, gīvūna, augala) kūns (ciels gīvats) vēk prastā, nevīkst kuokės ta gīvībėnės, iprastas kūna vēklas. Būn nug smolkiū sotrėkėmu, katrėi tėktās sokel kuoki mizerna napatuogi, suopoli, lėgė dėdliū lėgū, dielē katrūm gīvats nabgali patsā vēktė, ė ton lėga nagīdont, gal spierē atētė smertės.
Sādē (Vėlnios)
Sādē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo gīven do žmuonis.
Lėga
Lėgas rondas vairēs būdās – vėinas dielē kuokė bluoga papratėma (pvz., prasta jiedė jiedėma, kūrėnėma), kėtas dielē švaruos trūkoma, da kėtas parēn nug gėmėma aba gal parētė nug kėtū, jau sergontiu žmuoniū.
Sādē (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Lėga
Lėgas gīda vaistās (vaistažuolėm, ontpėlās, kemėnēs vaistās ėš aptiekas, ožkalbiejėmās, gīvenėma būda pamainīmo). Nug sena atēn tuokis vierėjėms, ka lėgas rondas kap Dieva koruonė ož griekus aba kap vėsuokiu biesu prīkėbėms, tūdie gīdont lėga svarbē ī ne tėktās gertė vaistus, bet ė so anās sakītė ožkalbiejėmus, ka lėgas nabgrīžom.
Merkėnės seniūnėjė
Merkėnes seniūnėjė - seniūnėjė Varienas rajuona vakarūs, cėntros - Merkėnė. Seniūnėjė īr vėina dėdliausiu ė retiausē gīvenamu senionėju Lietovuo.
Laukėškės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Boivīdā (Šalčėninkā)
Boivīdā - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Pabares seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 43 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Merkėnės seniūnėjė
Nūruodas
Kateguorėjė:Varienas rajuona seniūnėjės
Vėiversėnė
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Pakerā
Pakerā – kaims Plongės rajuone, ė pėitos nu Plongės. Pri kaima aug Kripa mėšks.
Gėrolē (Paberže)
Gėrolē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ruokantā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Mėckūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Mursėjė
Mursėjė – ī miests Ispanėjės pėtrītiūs. 436 870 gīventoju (2009).
Kateguorėjė:Ispanėjės miestā
Oužuolėjė (Kaltinienā)
Oužuolėjė - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 5 km i vakarū šmuota nū Kaltinienū miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 40 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Pelenā
thumb|250x250px|Pelenā Pelenā aba plienis ī nedegontės medegas, katras palėik pū ton, kāp sodeg kors. Laikuoma ī, ka kū daugiau pelenū palėik korenėms, tū ons prastesnis ī.
Sabrėna Ferili
thumb|180px|Ferili Sabrėna Ferili Sabrėna ; g. 1964 m. bėrželė 28 d. Ruomuo) īr Italėjės kėna ė tētra aktuorė.
Pelenā
Kūlė ė roduosės onglis palėik nug 1 lėgė 45 % pelenū, skalūnā – nug 50 lėgė 80 %, torpė – nug 2 lėgė 30 %, malkas – 0,43 - 1,82 %, mazots – paprastā mažiau kāp 0,15 %.
Sabrėna Ferili
Gīvenėms
Ana īr sokūros daugiau kap 70 vaidmenū kėnė ė televėzėjuo, tepuogė tētrė.
Pelenā
Ėšsėlīdė̄ pelenā palėik šlaka, katros terš kruosnis ėr aplėnka. Patīs mažiausē vuodījontīs pelenā ī malku ė torpės.
Sabrėna Ferili
Apduovėnuojėmā
right|thumb|170px
Pelenā
Kateguorėjė:Ognės
Želko Obraduovėčė
thumb|230px Želko Obraduovėčė (Željko Obradović, gėmė 1960 metās kuova 9 dėina Čačakė) ī Serbėjės krepšėnė treneris, vėins dėdliausē tėtoloutu Euruopas treneriu. Ėlga čiesa trenėrava Atienu „Panathinaikos“ kuomanda.
Sabrėna Ferili
Nūruodas
Kateguorėjė:Italėjės žmuonis Kateguorėjė:Aktuorē
Želko Obraduovėčė
Pasėikėmā
Obradovic,Zeljko
Šėrdės
miniatiūra|200px
Šėrdės īr moskols, netaisīklėnga kūgė skvarmas, aple komstėis dėdoma bevėdoris uorgans, varontis krauja pu organėzma.
Kateguorėjė:Kūna narē
Petruošē (Kelmė)
Petruošē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Rokšiuonē
Rokšiuonē - Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 9 prietelē.
Narioutakuojē
Narioutakuojē (Arthropoda) ī tuoki bestoumeniu gīvē, katrėi tor nariouta kūna. Tasā ī skaitlėngiausis palē rūšiū skaitlio (aplė 1,5 mln. rūšiū) gīviu polks. Anėi īr paplėtė cielam svietė ba Antarktėdas. Pale kėlėma dėdlē gėmėnėngė žėidoutiems kėrmėnams īr.
Margėninkā (Prėinā)
Margėninkā - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Pakoune seniūnėjuo.
Latgalė
thumb|390px Latgale - vėins ėš ketoriu Latvėjės etnuograpėniu ėr ėstuorėniu regėjuonu, katrous prėpažīst Latvėjės konstėtocėjė, ons īr šalėis rītūs.
Margėninkā (Prėinā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 44 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Kuprėškē (Kelmė)
Kuprėškē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Svėlėškės (Vėlnios)
Svėlėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo gīven 6 žmuonis.
Groudē (Vėlnios)
Groudē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 24 žmuonis.
Svėlėškės (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Aroudėškē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Bartninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 31 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Taurėjė (Vėlnios)
Taurėjė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Mėckūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 78 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Degotē (Šalčėninkā)
Degotē - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Pabares seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Veselava (Vuobelē)
Veselava - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Koržemė
thumb|390px Koržemė - vėins ėš ketoriu Latvėjės etnuograpėniu ėr ėstuorėniu regėjuonu, katrous prėpažīst Latvėjės konstėtocėjė, ons īr šalėis vakarūs.
Veselava (Vuobelē)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Ėžduonā
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 5 km i pėitū šmuota nū Kaltinienū miestalė, i šiaurė nū autuomagėstralės A1. Kaimalie vėik VĮ „Automagistralė“ ėr AB „Kauno tiltai“.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 145 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Kozuokā
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 31 žmuogos.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Pėktiūnā (Jorbarks)
Pėktiūnā - Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 26 prietelē.
Svėists
thumb|220px|Svėists
Svėists īr pėina gamėnīs. Ėšdėrbams ėšsokont smetana ė atkuošont ondeni. Tonkiausē naudounams ožtėptė ont dounas, kepėmou ė mėrkalū ėšdėrbėmou.
Daugiausė svėista apdėrbėma īr Indėjuo, JAV ė Prancozėjuo. Prancozėjuo īr daugiause anuo sojiedama, skaitliounont palē vėina žmuogo – vėdotėnėškā 8 kg par metus. Svėists līduos pri 32–35 °C temperatūras.
Kateguorėjė:jiedē
Gran Kanarėjės Las Palmasos
Gran Kanarėjės Las Palmasos īr miests Ispanėjės Kanaru saluos. 378 500 gīventoju (2007 m.). Šalėp miesta ī glabnos terptautėnis uora ousts. Ī jūru ousts, katram sostoun šmuots laivū, katrie, plaukonttoun par Atlikta vondenīna tor ožsėlėit kora.
Istuorėjė
thumb|300px|left|Krėstopa Kuolomba nams (katram ons apsilankė [[1492 m.)]]
Miests ėkorts 1478 m. Tās patēs metās pradieta būdavuotė Katedra.
Merkėnė
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo, anuos cėntros.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1434 žmuonis, bat 2011 m. gīventuoju skaitlio somenka lėgė 1228.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Plausgālē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Ousėninkā II
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Mėckūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 87 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Godamedis
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Biuobiuo onėversėtets
Biuobiuo onėversėtets īr Čilės onėversėtets. Īkorts: 1988 m. Vėik 6 fakoltetā. Stodentā: 10 000 (2010 m.) Koordinatės: -36.82222°N, -73.0125°W
Nūruodas
Kateguorėjė:Čilė Kateguorėjė:Onėversėtetā
Muolėnėškē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Bartninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Naujējė Vangā
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Pakoune seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Bagduonėškės (Zujūnā)
Bagduonėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo gīven 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kobėnīs
Kobėnīs ī bikuoks dākts so kompo, ožlėnkto galo. Ta gal būtė kartės viedrou ožkabintė, kap rēk ondeni semtė, tepuogė rakonds šėinou peštė, gėmbė, rakonds pantiam vītė (klebets), dākts dorėm, longam ožkabintė, rakonds mediu (tonkiausē vuobelū) šakuom prīlėnktė, rakonds vežėmou soveržtė, dākts žovavėmou, ont katruo kimb žovis, ė panašē.
Kateguorėjė:Dāktā
Valėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Mėckūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 69 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Gaubtėnē gruobā
thumb|150px|Gaubtėnē gruobā pavaizdoutė kāp colon Gaubtėnē gruobā īr paskiausė vėrškėnėma sėstemas dalės daugelie stoumenėniu. Ana atskėr ondėni ė droska ėš šūda prīš anuo pašalėnėma ėš kūna.
Kateguorėjė:Vėrškėnėma sėstema
Vėdžemė
thumb|390px
Vidzeme ī vėins ėš ketoriu Latvėjės etnuograpėniu ėr istuorėniu regėjuonu, katrus prėpažīst Latvėjės konstėtocėjė, ons īr šalėis vėdorie ė šiaurie.
Geuograpėjė
Regėjuonė īr Gaizinkalnis – aukštiausis Latvėjės kalns (311,6 m vėrš jūras līgė), Gutmanė orvs – dėdliausis Latvėjės orvs (500 m³, 10 m aukštoma, 12 m platoma, 18,8 m gėloma).
Šėlienā (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Vertībėškis
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Gėduons Šapėra
Gėduons Šapėra (g. 1974 m. spalė 17 d.) ī Lietovuos dainėninks ė laidū vedies, gropės ŽAS narīs.
Dėskā
Krūvuo so gropė ŽAS:
Kateguorėjė:Lietovuos mozėkontā
Lapkolnis (vėinsiedis)
Lapkolnis - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Vėrškėnėma trakts
Vėrškėnėma trakts, vėrškėnėma sėstema īr kelialāstielėnėms uorganėzmoms būdėnga sėstema, katruo vīkst vėrškėnėms.
Pagėrmounīs
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Pakoune seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 39 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Vėlkiautėnis
Istuorėjė
Miestalės 1954–1963 metās liōb būt Vėlkiautėne apīlėnkės centrs. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 353 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Snėigena
thumb|250px|Snėigena
Snėigena, snėigė, snėigėnis, snėigėnioks, snėigolė īr paukštoks, prėgolons kėkėlėniu (Fringillidae) paukštiu šeimā.
Patėnou vėršogalvis, žėids aplinkou snapa ė lielė īr joudė, melsva atspalvė. Nogara ė petē pilkė, stoumens ėr ontoudegis baltė ī. Skilvis ī rīškē rauduons.
Snėigena given spīglioutiu medies, suodnūs. Kėni sok ėš sausū šakaliū, žuoliū kuotū eglies, 3-16 m aukštomė. Ded 4-5 kiaušius ė perėn 13 dėinū. Ved dvė vadė. Jaunėklē kėni palėik pu 13-16 dėinū. Lietovuo tonkesnė būn žėimuos čieso.
Kateguorėjė:Paukštē
Dvīniškės
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Pabares seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Žėkėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Belgrads
Belgrads (serb. Beograd) īr Serbėjės suostėnė. Anuo gīven 1.75 mln. gīventuoju.
Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Serbėjė
Bartašėškė
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 6 km i pėitvakariū šmuota nū Kaltinienū miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 109 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
ŽAS
200px|thumb|right|ŽAS [[2012 m. uolėmpėitiu sotėkėmė]]
ŽAS (Žertva Ant Smūgio) - Lietovuos mozėkėnė gropė.
Gropės narē
Kateguorėjė:Lietovuos mozėkontā
Poikėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Borbėne
Borbėne - Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 19 prieteliu.
Balandėškės (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Žemgalė
thumb|390px Zemgale (soluotīnėntė vardā Semigalia aba Semigallia) - vėins ėš ketoriu Latvėjės etnuograpėniu ėr ėstuorėniu regėjuonu, katrous prėpažīst Latvėjės konstėtocėjė, ons īr šalėis vėdore pėitūs.
Kateguorėjė:Latvėjės regėjuonā
Bartkėškė (Šėlalė)
Bartkėškė  - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 3 km i vakarū šmuota nū Kaltinienū miestalė.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Lapkolnis (Kelmė)
Lapkolnis - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Seniūnā
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Pakoune seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
2020 m. Lietovuos fotbuola varžības
Lietovuos fotbuola varžības 2020 m.
Nūruodas
Kateguorėjė:Fotbuols
Vīžūnėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Selings
Selings īr suoda rītū Indėjuo, Mizoramė. Selings īr 802 metrā vėrš jūras līgė. Čiuonās prasėded Indėjės nacēnalėnis kel's 150.
Koordėnatės: 23.73333°N, 92.85°W
Nūruodas
Kateguorėjė:Indėjės miestā
Dvarīkstē (Zujūnā)
Dvarīkstē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo gīven 37 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Žagarėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Mėckūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Antuofagasta
Antuofagasta īr Čilės miests. Antuofagastas regėjuona suostėnė. Gīvėntuojū: 296 905 (2002 m.)
Istuorėjė
Tuo vėituo liob gīvent ėndienā. Vėita prėgolė Ėnkū imperėjā.
Nūruodas
Kateguorėjė:Čilės miestā
Kuojė
thumb|180px|Muoterėškas kuoji
Kuojė ī kūna dalės, katra kuokis padars (žmuogos, žvieris, paukštis, varms ė kt.) gal ētė. Žmuogaus kuojė tora kėitus moskolus ė stuorus kaulus, ba žmuogos ēn dvīm kuojėm ėr anuom kliūn dėdlis sonkoms. Žvierē vākšt daugomuo ketoriuom kuojėm, paukštē – dvījuom (daugoms anūm kuoju gana menkas ī, ba tonkiau skraida, nekap vākšta), vuorā tora 8, vabzdē 6 kuojės, šimtkuojē aple 30 kuoju, vuo ī da ė daugiau torantiu padarū.
Kateguorėjė:Kūna narē
Spaudē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 59 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Vajētē
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Borbėškē (Jorbarks)
Borbėškē - Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 87 prietelē.
Ganīpruova (Šėlalė)
Ganīpruova - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 3 km i pėitrītiū šmuota nū Kaltinienū miestalė.
Starta
thumb|250px|Starta Starta īr paukštoks, prėgolons startėniu (Emberizidae) paukštiu šeimā.
Ganīpruova (Šėlalė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Starta
Patėna vėršogalvis geltuons, šmuotuots. Kūns daugiausē geltuons. Patalės nie tuokės rīškės.
Lietovuo tas ī tonkos paukštis, katros čė būn vėsus metus. Given pamedies, nedėdeliūs guojaliūs. Kėni kraun ont žemės terp neaukštu krūmu, givatuories. Kėni dėrb ėš žvieriu plaukū, žuoliū kuotū. Ded 3-5 kiaušius, katrūs perėn 12-14 dėinū. Ėšved dvė vadė.
Kateguorėjė:Paukštē
Panara
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo, ož 4 km i šiaurės rītū šmuota nū Lėškiavas miestalė, ont kaire Nemons kronta. Mietalie īr Merkėnės gėmnazėjės pradėnės skīrios.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 252 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Gielūnā
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Pabares seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 103 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Kalvarėjė
kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Lėns Zareckis
Lėns Zareckis „Chuors“ (g. 1974 m. bėrželė 26 d.) ī Lietovuos dainėninks ė būgnėninks, gropės ŽAS narīs.
Vėlnėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Lėns Zareckis
Dėskuograpėjė
Krūvuo so gropė ŽAS:
Kateguorėjė:Lietovuos mozėkontā
Temuks
Nūruodas
Kateguorėjė:Čilės miestā
Daujuotā (Jorbarks)
Daujuotā - Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 3 prietelē.
Griuovē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo gīven 46 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Laugalis
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 265 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Patamolšīs
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Pakoune seniūnėjuo.
Sėmuons Daukonts
Nūruodas
Daukantas, Simonas Daukantas, Simonas Daukantas, Simonas
Patamolšīs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 66 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Svėlė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniu.
Duobėls Sinkevėčė
Duobėls Sinkevėčė (Dobilas Sinkevičius, g. 1991 m. ) - Lietovuos puolėtėks, partėjės Tvarka ė Tēsėngoms narīs. Dėdlē grētā ėšgarsieje par vėsa Lietova, kūmet par alektruonėni Petra Gražolė puosiedė Sėimė pasėruodė plėks ož Petra Gražolė nogaras.
Svėlė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Pėlvėngē
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 213 žmuoniū.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Duobėls Sinkevėčė
Šaltenē
Kateguorėjė:Lietovuos puolitėkā
Žovėnta
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Pakoune seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 22 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Gardėškė
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 7 km i šiaurės šmuota nū Kaltinienū miestalė.
Istuorėjė
Kaimalės menavounams nū XVI omžiaus pabėnguos. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Dieduonėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Liaudėnėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Mažeikē (Vėlnios)
Mažeikē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Mėckūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 87 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pfizer
Pfizer Inc. - dėdlė JAV farmacėjės bėndruovė, katra ėšdėrb vėsuokius liekvarstus.
Istuorėjė
Bėndruovė XIX omžiou ikūrė (ė lėgė pat 1900 m. anā vaduovava) vuokītiu kėlėma amerėkuons Charles Pfizer krūvuo so sava posbruolio Charles F. Erhart.
Kateguorėjė:bėndruovės
Māšēgalas tvenkėnīs
miniatiūra| Māšēgalas tvenkėnīs īr tvenkėnis Lietovuo, Vėlniaus rajuonė. Anuo pluotībė ī 0,033 km².
La Serena
La Serena īr Čilės miests. Kokėmba regėjuona suostėnė. Gīvėntuojū: 160 148 (2002)
Nūruodas
Kateguorėjė:Čilės miestā
Vėlkėškės (Paberžė)
Vėlkėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kražiu seniūnėjė
Kražiu seniūnėjė – seniūnėjė Kelmės rajuona vakarūs, cėntros – Kražē.
Gīvenvėitės
Kateguorėjė:Kelmės rajuona seniūnėjės
Duoha
Duoha ī Katara suostėnė. Vagol 2005 m. sorašīma skaitlios, anuo gīvena 400 051 žmuonis. miniatiūra
Akanuomėka
Duoha īr Katara akanuomėkas centros, anuo tor galvnos centros dėdliuoses naptuos ė dojo kuomapėnėjės (Qatar Petroleum, Qatargas ė RasGas).
Kuoštovis
thumb|240px|Metalėnis kuoštovis
Duoha
Akanuomėka
Duohuo tor glvanuojė translavėma centra televėzėjės stuotės Al Jazeera.
Kuoštovis
Kuoštovis ī rakonds, so katrou galam ėš kuokė skīstėma ėšvalītė kėitas dalalės. Tap galėma kuoštė ondeni nug smiltiu, dromzliu, kėtū nešvaromu, tepuogė pėina, alu, kėtuokius gieralus čīstėtė nug pašalėniu daliū. Kuoštovē būn ėš bliekas, gelžėis, varė, druobės. Kuoštovė skīlotės tora būtė tuokė dėdloma, ka praleistom skīstėma, bet palėktom kėitas medegas vėdou.
Duoha
Akanuomėka
Kateguorėjė:Suostėnės
Kuoštovis
Senuobie kuošėmou liuob nauduotė kuokė gīvuolė (tonkiausē avėis) gerā ėšdėrbta kaili.
Jaciuonīs
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Pabares seniūnėjuo.
Kuoštovis
Kateguorėjė:Rakondā
Jaciuonīs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Vatikans
300px|thumb|right|Švėnta Petra aikštie Vatikanė
Vatikana Miesta Valstībė (Vatikans, čiesās da vadėnams Švėntoujo Suosto) - miests-valstībė, asontė Italėjės suostėnės Ruomas vakarėniam šmuotė, ont Vatikana kalvuos, puopīžiaus rezėdencėjė.
Vatikana pėlėitībė tor aplė 350 žmuoniū.
Nuors Vatikans īr vėina mažiausiū valstībiu svietė, bat ons tor sava gvardėjė, pėnėngus, pašta žėnklus ė kėtus valstībē būdėngus atrėbutus. Vatikana pasėdėdžiavėms - Švėntuojė Petra bazilėka, laikuoma dėdlingiausė ė fainiausė svieta katalėku bažnīčė.
Istuorėjė
Senuobie ont Vatikana kalvuos, kor daba isėkūrus valstībė, stuoviejė Nerona cirks. Valdont tam imperatoriou cirka terėtuorėjuo bova nukrīžiouts pėrmasis puopīžios - Šv. Petros. Pu katra čiesa krėkštiuonē tuo vėituo pabūdavuojė bažnīčė, a praejos 250 metu imperatuorios Konstantėns ont apaštala Petra kapa pastatė dėdlinga bazilėka.
Ligė XIX omžiaus Vatikans nabova puopiežiu rezėdėncėjė, bat XIX omžiou dėdlesnė dali puopiežiaus žemiu atiemė naujē susėkūrus Italėjės valstībė. 1870 metās kumet Ruoma bova prijongta pri Italėjės, puopīžiaus valdas da labiau somažiejė. Kadongė puopiežē bova tō nepatenkintė, anėi ragėna boikotoutė Italėjės valstībė, vuo tō patio čieso faktėškā valdė Vatikana.
1929 metās puopīžios Pijos XI pasėrašė Laterana sosėtarėma, katrō remontės oficēlē bova sokorta liousa Vatikana valstībė.
Puolitėnė sėstema
Valstībės sontvarka īr absuoliutėnė muonarkėjė (teokratėjė). Puopīžios tor aukštiausė īstatīma leidomojė, vīkdomujė ė teismėnė galė. Draugom ons īr ė Ruomas Katalėku bažnīčės galva. Puopiežio renk ligė gīvuos galvuos kardėnuolu tarība.
Kėta infuormacėjė
Kateguorėjė:Euruopas valstībės Kateguorėjė:Katalėkībė
Kuoplītninkā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo gīven 88 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Šaltopis (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Krauklėnė
thumb|240px|Krauklėnė
Vārėškis
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Krauklėnė
Krauklėnė ī pluots krūtėnie, esons terp kraukliu. Ana sauga gīvībėškā svarbius kūna narius – šėrdi ė plautius – nū sožėidėmu.
Kateguorėjė:Kūna narē
Vārėškis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Duomontā (Jorbarks)
Duomontā - Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 5 prietelē.
2015 m. šaudīms Kuoluorada Springsė
2015 m. šaudīms Kuoluorada Springsė - 2015 m. lapkristė 27 d. notėkės šaudīms JAV,Kuoluorada Springsa miestė, šėimuos planavėma klėnėkuo. Mėnavuonama, ka bova sožėistė 4 puolėcėjės parėigūnā ė krūva cėvėliū žmuoniu. Šaudītuos bova sogauts gīvs. Bova ėššauta 20 lėiku par 5 minotės.
Šaltėnē
Kateguorėjė:notėkėmā
Konskovolė
Konskovolė īr miestalis pėitrītiu Lėnkėjuo, Lioblėna vaivadėjuo, terp Pulavu ė Lioblėna. Par Konskovole tek Kurūvkas opalis. Īr 2207 gīventuoju (2014 metās).
Miestali īr dvė bažnīnčės, ė lioteruonu kapā. Terp 1532 ė 1870 m. Konskovolė torėjė miesta statosa. Ontruos svieta vainuos čieso bova kuoncntracėjės stuovīkla.
Kateguorėjė:Lėnkėjės miestā
Nilfisk
thumb|right|200px|Nilfisk grėndū plouvėma mašėna BA 410
Nilfisk, pilns ožvadėnėms Nilfisk-Advance A/S, aba Nilfisk-Advance - Danėjės valīma prītāsu ė irengėmu ėšdėrbėma bėndruovė. Bėndruovie dėrb aple 5500 žmuoniū, centrėnė būstėnė īr Danėjuo.
Istuorėjė
Bėndruovė 1906 m. ėkūrė Peder Andersen Fisker (1875–1975) ė Hans Marius Nielsen (1870–1954), ton gadīnie ana vadėnuos Fisker & Nielsen. Lėgė 1954 m. bėndruovė pardavė 1 mėlėjuona dolkio siorbliū.
Kateguorėjė:bėndruovės
Kratīklė
Kratīklė aba kratīklie ī tuokis rakonds – žabs vilnuom, lėnam kratītė prīš verpont. Da tink kratītė spaliam, pakūluom. Tep kratont ėsikrata dolkės, vėsuoki šapā. Kratīklė tor būtė gerā ėšdruožta, ne žalė medė, ba kėtap ont juos ėms pakūlas veltėis.
Kateguorėjė:Rakondā
Vėbrantėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 24 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Rankagva
Rankagva īr Čilės miests. Ėšvadoutuoja Generuola Bernarda O'Hėgėnsa regėjuona suostėnė. Gīvėntuojū: 214 344 (2002)
Nūruodas
Kateguorėjė:Čilės miestā
Botkātē (Šėlalė)
Botkātē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 3 km i rītū šmuota nū Ėžduonū miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Mėckūnā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Mėckūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1415 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Dainavuos gėrė
54.1°N, 24.36667°W dešinėje|miniatiūra|250x250px|Dainavuos gėrė ė Ūlas opės Dainavuos gėrė, kėtap Droskėninku-Varienas mėškā, Godū gėrė ta ī dėdlė gėrė Dzūkėjuo, Varienas rajuonė ė Droskėninku savėvaldībie, patė dėdliausė ont vėsuos Lietovuos. Anuos pluotībė ī 1450 km² (patė medė 1145 km²). Sosided ėš aplė 250 mediu (mėškū). Dėdlis anuos šmuots pakliūn į Dzūkėjės nacēnalėni parka, vuo pėitā i Čepkeliu rezervata. Vakarūs sėik Nemona, pėitūs – Lietovuos robežio so Baltarosėjė, šiaurės vakarūs – Merkėnė, šiaurės rītūs – Valkėninkus. Pat vėsa gėrė ēn gelžkelis Vėlnios-Gardėns. Dainavuos gėriuo do miesto ī – Droskininkā ė Variena.
Dainavuos gėruo aug ėštėsā pošīnā (anūm čė ī 90 %). ī mažomielė beržīnu (4 %), eglīnu (3 %), joudalksnīnu (3 %). Daugomuo tas ī švėisē ė jauni šėlā, katrėi aug ont sausū kuopu, vuo mišresnės ė brondesnės aug gėrės pėitūs.
Gėriuo gausoms mielīniu, žemougiu, brokniu, spongouliu ė grību (īpatingā lapielaižiu, zelionku, baravīku). Drūtu žvieriu daug nie, ale ožtatās daug retū paukštiu (kortėniu, īvu, ereliu žovėninku, jūrėniu ereliu, tetervėnu, gerviu, šilvarniu, tūtliū ė kt.). Tepuogis ī vėlkū, baltūju zoikiu, ūdru, šermounieliu, žaltū, šnīpštieliū. ī retū vombuoliū.
Al Jazeera
Al Jazeera (arabėškā: الجزيرة, al-ğazīrä, tarėms vagol IPA [al.dʒaˈziː.ra]), īr terptautėnės televėzėjės translioutuos, ikorts 1996 metās. Žuodis Al Jazeera rėišk sala. Televėzėjės centros īr Duohuo, Katarė. Pruogramas transliounamas arabū ė onglū kalbuom.
Tinkls
Al Jazeera tor kelės tėkslėnios televėzėjės kanalos. 2007 m. pradiou vėikė ton kanalā:
<dl><dd> </dd></dl>
<dl><dd> </dd></dl> <dl><dd> </dd></dl> <dl><dd> </dd></dl> <dl><dd> </dd></dl> <dl><dd> </dd></dl> <dl><dd> </dd></dl>
Fėnansavėms
Televėzėjės īkūrėmou Katara emīrats devė 150 mėlėjuonū JAV duol., pakuol ana palėks pelnīnga nū reklamas pajamū, bat tas 2001 m. nanotėka, emirats nostatė, ka kuožnās metās skėrs pėnėgū (pavīzdiou, palē Arnaud de Borchgrave 50 mėlėjuonū JAV duol., ). Kėtė magtīngė pajamū šaltenē īr raklama, pajamas ož kabelėne televėzėjė, ož transliavėma sotartės ė fėlmoutas mediagiuos pardavėma. 2000 m. pajamas ėš reklamas sodarė 40 pruoc.
Šaltenē
Kateguorėjė:Televėzėjės kanalā
Ēmotē (Jorbarks)
Ēmotē - Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 14 prieteliu.
Šaukienā (suoda)
Šaukienā - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Valengėškės
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Pakoune seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 25 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Akmenas tvėnkėnīs
miniatiūra| Akmenas tvėnkėnīs īr tvenkėnis Lietovuo, Vėlniaus rajuonė. Anuo pluotībė ī 0,133 km².
Kateguorėjė:Lietovuos tvėnkėnē Kateguorėjė:Vėlniaus rajuons
Vaisios
thumb|200px|Ėvairus vaisē Vaisios īr žėidėniu augalū narīs, katram, siekmingā apvaisėnos, vīstuos sieklas. Vaisios sodarīts ėš apīvaisė ė sieklu. Ons daras ėš peržīdiejosė žėida dalėis – stiprē padėdliejosės sieklas gaubiantės mezgėnės. Brandindamė sieklas augalā ėšnauduo daug energėjės.
Palē kėlėma vaisē skirstuomi i paprastousius, sotelktėnius ė sodietėnius, palē apīvaisė būda - i sausousius ė soltingousius.
Kėtas reikšmės
Vaisios tēpuogė tor daug kėtuokiu prasmiū, pradedont filosuopėjė, ožbėngont biuoluogėje.
Vaisiom īr vadėnams kūdėkis iki gėmėma.
Kėbīšē
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo.
Marios Berenis
Marios Berenis (g. 1973 m. kuova 4 d.) ī Lietovuos dainėninks ė laidū vedies, gropės ŽAS narīs ė anuos ikūries.
Dėskuograpėjė
Krūvuo so gropė ŽAS:
External links
Kateguorėjė:Lietovuos mozėkontā
Kriautiūnā (Vėlnios)
Kriautiūnā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo gīven 22 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Līdovienā (Kelmė)
Līdovienā - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Versmėnė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pagėrīs (Kelmė)
Pagėrīs - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Koitėnīs
Koitėnīs ī tuokis žmuogaus bovėms, kap ons ėm selptė, ruodas, ka galva sokas (tas ī, vaizdos ėm soktėis palē aba prīš dzieguoriaus ruodīklė), svāmie tepuogė selpst, daras kuokto, vimda. Koitėnīs kīln dielē vairiū dingstiū – apsitrūcėjėma, galvuos aba stobora somošėma, smagenū lėgū (auglė), ausėis oždegėma ė pnš.
Koitėnio selpst ė kap katrėi gīvuolē, pvz., avis.
Kateguorėjė:Lėgas
Karmuoniškės
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Pabares seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Ėiva
250px|thumb|Paprastuojė ėiva (Prunus padus) thumb|250px|Jėvas žėidā
Akelātē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Bartninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena nivėins žmuogos.
Ėiva
Ėiva īr slīvėniu puošėimė medis aba krūms. Žīd pavasarė čieso (gegože) baltās, labā kvapnēs žėidās. Aukštoms 3-10 m. Čia ne kalba, o tarmė, dialektas. Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Medē
Akelātē
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Marėjampuolė
Marėjampuolė (1955–1989 m. Kapsuks) – Lietovuos miests, 56 km i pėitvakarios nu Kauna; Marėjampuolės apskrėtėis, Marėjampuolės savėvaldībės cėntros ė Sūdovas suostėnė, Marėjampuolės seniūnėjės cėntros. Ėš šiaurės i pėitos ēn gelžkėlės.
Geuograpėjė
Marėjampuolė ī Sūdovuo, pėitvakariū Lietovuo. Sūdovuos anuos suostėnė. Atstoms nūg Vėlniaus – 139 km, nūg Klaipiedas – 236 km.
kateguorėjė:Marėjampuolės savėvaldībės gīvenvėitės
Vādagėnė
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Ikikė
Nūruodas
Kateguorėjė:Čilės miestā
Liuolē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo, anuos centrs.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 544 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Gautā
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 5 km i pėitrītiū šmuota nū Kaltinienū miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 34 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Šeimīna
Šeimīna īr suocēlėnis jongėnīs, svarbiausė vėsoumenės sodietėnė dalis. Šėima sodara terposavi gėmėnīstės rīšēs sojongtė žmuonis: tievā, vākā, senelē.
Kateguorėjė:Žmuonėjės rieds
Galgē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Mėckūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1011 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Gadvāšā
Gadvāšā - Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 39 prietelē.
Lapautėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo gīven 33 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Daukšēgėrė
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Pakoune seniūnėjuo, kairiam Nemona krontė.
Istuorėjė
1944 metās bova ožvēstas dėdles suodnas, ėšbūdavuotas vaisiū saugīklas. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 70 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Varnėškės (Paberžė)
Varnėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 22 žmuonis.
Gėrkā
Gėrkā  – Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 32 prietelē.
Tverū–Patīrė medės
55.73333°N, 22.08333°W
Ousėninkā I
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Mėckūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 217 žmuoniū.
Tverū–Patīrė medės
Tverū-Patīrė medės ī mediu šmuots Žemaitėjuo, Rėitava savėvaldībie, 2 km ont vakarū nuog Tverū. Ožjėm 28,3 km² pluota ė prigol prī Tverū gėrėninkėjės.
Ousėninkā I
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Tverū–Patīrė medės
Tverū-Patīrė medės sosided ėš tuokiū mediu, beje: Ožpeliu, Patīrė, Zuorūbu, Tverū, Skirpstīna.
Aug daugomuo eglīnā (52 %), tepuogė ī biržtvīnu (29 %), pošīnu (9 %), baltalksnė (7 %) ė joudalksnė alksnū (3 %).
Patīrė medie ī Dėdliuosės gėrės (Aukštuojė tīra I) telmologėnis draustėnis. Gėriuo gīven stirnas, brėidē, šernas, elnē, jienuotā, lapės, kiaunės, zoikē, ondatras, vuoverės, dabrā, slonkā, jierobės.
Šaltenē
Kateguorėjė:Žemaitėjės medės Kateguorėjė:Rėitava savėvaldībė
JAV naciuonalėnė krepšėne rėnktėnė
JAV naciuonalėnė krepšėnė rėnktėnė, neoficelē vadėnama Dream Team (žemaitėškā Svajuoniu komanda) - JAV atstuovaunontė nacionalėnė krepšėnė rinktėnė. Nu 1992 metū terptautėnies varžībuos gal dalīvautė NBA žaidiejē.
1992 metā
1992 metu Barseluonas olimpėnies žaidīnies pėrma karta bova leista dalīvautė NBA žaidiejams, JAV nusprendė i olimpijada nusiūstė geriausius sava tuo meta žaidiejus. Susibūrosės i vėina komanda superžvaizdės nepraluošė nė vėinū rongtīniu ė vėsus sava varžuovus nugaliedava ne mažesnio kāp 32 taškū skėrtomo. Tuoj komanduo žaidė i tuokės krepšėne legendas kāp Medžiks Džonsons, Laris Bėrds, Maikls Džordans ė kėtė.
1994 metā
1994 metās Svieta čempijuonatė nebžaidė nė vėins 1992 metū komandas narīs, Svajuoniu komanda i svieta čempijuonat atvažiava atjauniejus, bet komandas senuoses žvaigždes bova pakeitoses kėtas, katruos irgi atruodė dėdle gerā i be varga laimiejė čempijuonat.
1996 metā
I Atlantas olimpėnes žaidīnes atvīka Svajuoniu komanda katruo bova net pėnkė 1992 metū rinktėnes narē, komanda tep pat turiejė 1994 metū ekipas do narius, tikta pėnkė žaidieja nebova žaidė "Svajuoniu komanduo".
Olimpijaduo JAV žaidiejā viel be varga tāp čempijuonāss
2000 metā
2000 metū Sidniejaus olimpinies žaidīnies viel dalīvava NBA krepšininkā, anėi viel laimiejė auks, bet vės dėltuo pu šiū olimpiniu žaidīniu bova pradieta rokoutėis ka ne užkalnū tas mets kada Svajuoniu komanda pralaimies bėnt vėinas rongtīnes, tuos ruodas atsirad dėltuo, kad pusfinalie JAV tik per plauk nenusileid Lietuvuos rinktėne, JAV laimiejė 85-83.
2002 metā
Tas kas vos neivīka Sidniejou ivīka Indijanapuolė, Svieta čempijuonatė JAV Svajuoniu komanda patīrė tris pralaimiejėmus i teužjiem tiktā šešt vėit. JAV pralaimiejė Argentinā (gropes varžībuos'), Jugoslavėjē (ketvirtfinalie) ė Ėspanėjē (kovuo dėl 5-6 vėitū). Komand sudarė daug riškiū žvaigždžiu. Bova ė naujuoku ė senbuviu ė gers treneris, bet nieks nepadiejė. Mits apie Svajuoniu komandas nenugalėmom pradiejes nīkt pu mača su Lietova galotėnā prapoulė.
2004 metā
Po patėrta fiasko svieta čempijuonatė JAV krepšėnė federacėjė žadiejė subortė super komand, katra viel laimies be didėsniu problemu Olimpėnes žaidīnes, tačiau susidūrė su problemuom katrū nesitikiejė - vėsas rīškiausias žvaigždes atsisakė žaistė už tėvīn' ė ī rinktėnė bova pakvėistė daugiausia jaunė talentingė krepšininkā. JAV rinktėnė gropes varžībuos' praluošė Puerto Rikou, Lietovā vuo pusfinalie nusileida Argentinā, bet bronz laimiejė.
2006 metā
I Svieta čempijuonata JAV važiava su daugoma sava žvaizdiū, ale superkomandas viel nesurinka. Daug žaidieju bova traumoutė, kėtė diel asmenėniu prīžastiū nežaidė. Vės diutuo JAV komanda žaidė ganietėnā gerā, komanda praluošė tik pusfinalie graikams, ė užjiemė tretė vėit.
2008 metā
JAV rinktėnė i Pekina Olimpijad atvežė itin stėpr komand, katruo žaid pates rīškiauses žvaigždes. Komanda be didėsniu sunkumu tapa B gropes nugalietuojė, vuo ketvirtfinalie neturiejė varga su Australėjė. Pusfinalie pu ganietėnā atkakliuos kovuos nugaliejė Argentin, vuo finalė pu dėdlē dramtėškas ė atkakliuos kovuos nugaliejė svieta čempijuonus ėspanus rezoltato 107-118.
Gaudvāšā
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 5 km i pėitrītiū šmuota nū Kaltinienū miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Varšova
Varšova īr Lėnkėjės suostėnė. Ana īr šalėis cėntrėnė dalī, Mazuovėjuo, pri Vīslas opės. Gīven 1 732 707 gīventuoju. Varšova ī koltūrėnis, muokslėnis cėntros.
Nūruodas
Kateguorėjė:Lėnkėjės miestā Kateguorėjė:Suostėnės
Šaukienā
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 721 žmuogos.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Koitis
thumb|240px|Koitis
Koitis ī tuokė medė, katra sosided ėš nuognē tonkē soaugosiu jaunū eglātiu ė pošaliu, iegliu. Tuokis pat lapoutiu mediu miškelis guojos ī.
Da veiziekat
Kateguorėjė:Medė
Godakėimės
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo, ož 5 km ī šiaures rītos nu Merkėnės. Anuo gīven 170 prieteliu.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Korapka
thumb|250px|Korapka Korapka īr mažā skraidons paukštis, katros prėgol prī pazanėniu (Phasianidae) paukštiu šeimuos.
Vatienā
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Korapka
Anuos kūns būn palšā rods, sver aple 400 g. Ėšrašīts menkās skersās roužās. Ont krūtėnės ī tomsė pasaguos skvarmas diemie. Korapkas laikas krūvuo, tonkiausē vākštiuo ont žemės, vuo paskom so alaso pakīl, skrend vėkrē ė tėisē.
Given dėrbamūs laukūs, kor ī gausoms krūmu. Kėni sok ont žemės terp žuoliū. Gegožė mienėsi ded 12-24 palšus kiaušius. Perėn anūs 24 dėinas, ved vėina vada.
Vatienā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Korapka
Lietovuo korapka ī tonkos paukštis. Žėimuos čieso laikas artiau suodu. Les augalu sieklas, grūdus, tēpuogi dāgus, vabzdius.
Kateguorėjė:Paukštē
Tolpė
thumb|230px|Tolpės Tolpė ī tuokė kvietka, katra muokslėškā prigol prī vėinskėltiu augalū. Kėlėma ėš Vėdorėnės Azėjės ī. Lietovuo ana gausē augėnama darželiūs, prī nomū, kapūs.
Tepretėškė
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Tolpė
Žīda tolpės pavasarė čieso rauduonās, geltuonās, baltās ė da vairiū barvu žėidās. Gausėnas tuokėm ropalėm.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Kvietkas
Tepretėškė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 12 žmuoniū.
Kročā
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Tepretėškė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Kročā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Lētē (Vėlnios)
Lētē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo gīven 73 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kiauliekā
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Pabares seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės