cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Davids Hilberts
Kateguorėjė:Vuokītėjės matematėkā
Kamša (Zarasā)
Kamša - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Bargavuonės (Skaistgėris)
Bargavuonės - Juonėškė rajuonė, Skaistgėrė seniūnėjuo asontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Heibana kalbas
Kateguorėjė:Nigerė-Kuonga kalbas
Bargavuonės (Skaistgėris)
Kateguorėjė:Juonėške rajuona gīvenvėitės
Liaudėškē (Zarasā)
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 24 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Pruosos
thumb|right|210px|Pruosos, nauduots [[Žemaitėjė|Žemaitėjuo XX omžiaus I posie.]] Pruosos (lt. Lygintuvas) - boitėnės rakonds, so katrou pruosėjamė drabožē ė kėtė audėnē.
Kateguorėjė:Rakondā
Ženklas X
Ženklas X īr Lietovuos mozėkas gropė. Gropė ėkorta 1988 metās. Anou ėkūrė Vėlniaus dailės akademėjės stodentā. Gropė bova nonīkos, bat atkorta 2006 metās.
Gropės narē 1988 metās:
Dėskuograpėjė
Lietovuos mozėkontā
Optėka
Optėka - fizėkas muoksla šaka, katra tėr švėisos elgesė ė savībis, tep pat švėisas sāveiko so materėjė. Optėka nagrėnie ragemosės, ėnfrarauduosės ė ultravioletėnės švėisas elgesė.
Kateguorėjė:Optėka
Kampėškē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Alšienu seniūnėjuo. Suodnuo īr luogėstėkas centrs „Baltic Logistic City“, katrs bova pradiets būdavuotė 2006 m. siejės 7 d., vuo ožbėngts 2008 metās.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 41 žmuogos.
Pakštē (Kiedainē)
Pakštē - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 10 prietelē.
Kampėškē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Akmenėškė
Akmenėškė īr gīvenvėitės:
Grēžē (Akmenė)
Grēžē - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Žemaitokā
Kateguorėjė:Žemaitėjė
Rāšātē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Paukštakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 33 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Glitā
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Slėiks
thumb|170px|Slėiks
Nuormontelē
Normantelē - Juonėškė rajuonė, Skaistgėrė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Slėiks
Slėiks īr žėidouts kėrmėns, katros gīven pu žemė.
Slėikā gīven dirvuo, lėgė 10 cm gėloma. Žėimuos aba sausruos čieso gal īsėroustė 60–80 cm, sīkēs lėgė 2 m gėlomon. Jied vėsuokius pūviesius, trūniesius. Šliaužadoms pu žemė ana akie, poikėn dirvas viedėnėma, ondens nutekiejėma.
Bėjūnā (Kauns)
Bėjūnā - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Alšienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 78 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Kauns
Kauns  – ontros vagol dėdloma Lietuvuos miests, ėšsėdiestės šalėis cėntrėniam šmuotė, Nemona ė Nerėis santakuo, aple 100 km i vakaros nug šalėis suostėnės Vėlniaus ėr aple 214 km i rītos nū oustamėistė Klaipiedas. Svarbos pramuonės, transpuorta, muoksla ė koltūras cėntros. „Laikėnuojė Lietovuos suostėnė“, 2022 m. Euruopas koltūras suostėnė. Kauna apskrėtėis, miesta savivaldībės, Kauna rajuona savėvaldībės, arkivīskopėjės cėntros.
Kauns 1920–1940 metās bova Lietovuos suostėnė. 1939 metās miestė bova sorėngts tretėsis Euruopas vīru krepšėnė čempijuonats.
Žmuonis
Miestė gīven aple 288 tūkstontiu žmuoniū, gīventuoju stėpē somažiejė diel emigracėjės. Miests dėdlē akademėšks, magtīnga dalės Kauna prieteliu īr stodentā, profesuorē, aba kėtēp sosėrėšėn so muokslo, teknuoluogėjuom.
Kaunė gerā vīstuoma transpuorta infrastroktūra, miestė īr 34 piestiūju ė transpuorta tėlptā. Palē tautībė miestė gėven 93 pruoc. lietoviu, 4 puoc. – rosu ėr 3 pruoc. kėtū tautu prieteliu. Kaunė stodėjaun žmuonis ėš vėsa Svieta. Dėdlis šmuots anū stodėjoun medėcėna.
thumb|left|200px|Laisvės aliejė Kaunė
Henrės Fuords
Henrės Fuords (1863 m. lėipas 30 d. - 1947 m. balondė 7 d.) bova pramuonėnėnks, autuomuobėliu gamīklas Ford Motor Company ikūries.
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV žmuonis
Liktarna
thumb|right|210px|Liktarna, nauduota [[Žemaitėjė|Žemaitėjuo XX omžiaus I posie]] Liktarna - rakonds apšvėitėmou.
Lėmpa
thumb|Lėmpa su švėisuos diodās Lėmpa žmuogaus sokurts dėrbtėnės švėisuos šaltėnis īr. Tonkiausē nauduonamas liostruosė.
Liktarna
Kateguorėjė:Apšvėitėms
Lėmpa
Kateguorėjė:Apšvėitėms
Naktinės Personos
Naktinės Personos bova Lietovuos estradas mozėkėnė gropė, katron labā aktīvē vėikė terp 1992 ė 2002 metū. Gropė ėkūrė Alanas Chošnau ė Aras Vėberis.
Sėnglā
Kateguorėjė:Lietovuos mozėkontā
Krakiu seniūnėjė
Krakiū seniūnėjė - seniūnėjė Kiedainiu rajuona šiaurėis vakarūs, centros - Krakies. Pluots: 164 km², giv. - 3064 (2011 m.), gīv. tonkoms: 22,5 žm./km².
Sun Jatsens
thumb|Sun Jatsens
Sun Jatsens (kėn. 孙中山, pinyin Sūn Yìxiān, 1866 m. lapkristė 12 d. – 1925 m. kuova 12 d.) - Kėnėjės revuoliociuonīrios ė puolitėnis līderės, pėrmasā Kėnėjės Respoblėkas prezidėnts.
Tēpuogė veizieket
Kateguorėjė:Kėnėjės prezidėntā
Ekvatuorė Gvėniejė
Ekvatuorė Gvėniejė ī valstībė Cėntrėnė Afrėkuo. Robėžioujas so Gabuono ė Kamerūno, tepuogė anā prīgol kelets salū Atlanta ondenīnė, vėinuo ė katrū (Biokė) īr šalėis suostėnė Malabs.
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Giordano Bruno
thumb|250px| Džiordans Bruno (Giordano Bruno, 1548 – 1600 m. vasarė 17 d.) bova italu fėluosuops, kosmuoluogs ėr okultėstos.
Islandėjės vieleva
right|thumb|[[Abruozdielis:FIAV 100100.svg|23px Pėlėitėnė Islandėjės vieleva. Pruopuorcėjės: 25:18]]
Giordano Bruno
Kateguorėjė:Okultėstā Kateguorėjė:Italėjės žmuonis Kateguorėjė:Žmuonis, katrėm Ruomas inkvėzėcėjės bova ivīkdīta smertėis bausmė
Islandėjės vieleva
Islandėjės vieleva - ī mielėnam statiakompėm fuonė esontė balts ė rauduons skandėnavėškos krīžē.
Kateguorėjė:Vielevas Kateguorėjė:Islandėjė
Vėizuonā
thumb|200px|right|Vėizuonā thumb|200px|left|Vėizuonā thumb|200px|right| thumb|200px|left| thumb|200px|left|
Vėizuonā - uoptėnės rakonds so katrou vėizamė uobjiektā, aba rėiškėnē, katrie īr ož tuokė atstoma, par katrou plėka akėm nabēn ėvėiziet.
Vėizuonos sodara uobjektīvs, uokoliars ė prėzmės.
Kateguorėjė:Rakondā
Pašėlė
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Īlakiū seniūnėjuo. Pašilės šmuotė īr prėvatos Ruoma Daujuota moziejos.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 430 žmuoniū.
Magotėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Pėitū Uosetėjės vaina (2008 m.)
Pėitū Uosetėjės vaina - vaina, katron kariava vėinam šmuotė Grozėjė, vuo ontram nu Grozėjės nuorontės atsėskėrtė separatėstėnės Pėitū Uosetėjės, Abkazėjės raspoblėkas ė Rosėjės Federacėjė. Vaina ējė žemie, dongou ė ont vondens. Vaina prasėdė̄jė 2008 m. rogpjūtė 1 d., kumet, pasak Grozėjės, Pėitū Uosetėjės separatėstā apšaudė grozėnu kaimalios ė ėšpruovakava Grozėjės kariuomenė gīniuotė žmuonis.
Vainas kronoluogėjė
Despite the declared ceasefire, fighting intensified. . Ons krėipies par televėzėjė, ka Pėitū Uosetėjuo ė Abhazėjuo tor būt ivesta tvarka ė sostabditė krėmėnalėnē rėižėmā, katrie pagaliejė Pėitū Uosetėjė ė Abhazėjė. Ton naktė ė onkstė rīte bova pasiūsta Grozėjė karioumenė ožjimtė Pėitū Uosetėjės glavnuojė miesta Tskėnvali. Rosėjės medėjė grētā ėnfuormava žmuonis aple krėzė Pėitū Uosetėjuo, davė natėisėngos žovosio ė sožeistū žmuoniū skaitlios ė tēp patėisėna Rosėjės ėsėkėšėma i kuonflėkta " Rosėjė paskalbė, ka Tskėnvalėjė Grozėjės pajiegas nožodė 2000 žmuoniū. Bat ton skaitlios nabova vieliau patvėrtīnts liousās šaltenēs. Grozėjės prezidents Sakašvilės pranešė, ka Rosėjė bova muobėlėzavosė tankos da lėgė ton Grozėjės atakas prīš separatėstos. . Rosėjės tanka atsėrada Gruore miestė. Rosėjės karioumėnė jiemė važiuotė ont Tbilise, bat apsėsoka ož aple 1 adīnas važiavėma atsoma nu Grozėjės suostėnės.
Akmenėškē (rēšk)
Akmenėškē īr gīvenvėitės:
Karčiomka
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 44 žmuonis.
Klompės
thumb|right|210px|Klompės, nauduotas [[Žemaitėjė|Žemaitėjuo XX omžiaus I pusie]] Klompės, topelės (lt: Klumpės) īr ėš medė padėrbts apavs.
Rolv Asbjørn Amdal
Rolv Asbjørn Amdal (g. 1946 m. spalė 17 d.) īr nuorvegū žornalėsts. Ons pradiejė sava karjera 1974 metās laikraštie Dagsavisen.
Kateguorėjė:Nuorvegėjės žmuonis
Karčiomka
Istuorėjė
1923 m. suoduo gīvena 7, 1959 m. - 5, 1970 m. -	80, 1979 m. - 95, 1989 m. - 82, 2001 m. - 44, 2011 - 	25, 2021 m. - 24 gīvėntuojē.
Klompės
Kateguorėjė: Apavs
Pėitū Uosetėjės vaina (2008 m.)
Homanėtarėnės puovėikės
Vagol 2008 m. rogpjūtė 18 d. Žmuoniū tėisiū priežiūras rapuorta kuonflėkta pradiuo (rogpjūtė 7 d.) Grozėjės kariuomėnė panauduojė par dėdle jiega, dikuo žova cėvīlē. Vagol ton pate rapuorta Rosėjės kariuomėnė panauduojė par dėdle jiega, dikuo žova cėvīlē Pėitū Uosetėjuo ė Guore miestė ė ėrinki anou. Rosėjės kariuomenė žodė civėlios, kartie biegas ėš kara zuonas. Rosėje ožjimtuo Grozėjės terėtuorėjuo žmuonės bova žoduomė, prievartaunamė ė mūčėnamė.
Nuo 2008 m. rogpjūtė 8 lėgė 13 Tskėnvale lazaretė gīdomė bova 273 nokentė̄jė, bova atvežtė 44 lavuonā lėgė rogpjūtė 18, Rosėjė prėpažėna, ka Pėitū Uosetėjuo žova 133 žmuonės.
Šaltenē
Kateguorėjė:Vainas
Pručē
Pručē - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 11 prietelē.
Pėitū Amerėka
Pėitū Amerėka - ketvėrts palē dėdoma žemīns.
Valstībės:
Autonomėje terituorėje:
Kateguorėjė:Žemīnā
Gėrėninkā II (Kauns)
Gėrėninkā II - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Alšienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 75 žmuonis.
Stanelē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Paukštakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 287 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Gėmbetėškė
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Sārašos:Čekėjės miestā
Sārašė īr dėdliausė Čekėjės miestā:
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Gėmbetėškė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Ana Mena
thumb|right|250px|Ana Mena Ana Mena (gėmė 1997 m. vasarė 25 d. Esteponuo, Ispanėjuo) īr pop mozėkas dainėninkė.
Euklėds
thumb|150px Euklėds (, gīvena api III o. pr. Kr.), čiesās da vadėnams Euklėdo ėš Aleksandrėjės bova senuobės graiku matematėks, daba žėnuoms kāp „Geuometrėjės tievs“.
Nūruodas
Kateguorėjė:Senuobės Graikėjės žmuonis Kateguorėjė:Matematėkā
Jouks
thumb|150px|Besijoukions vīrs abruozdielie
Jouks ī vaizdos žmuogaus džiaugsma, linksmoma, smagoma ėšrēškėms – žmuogos platē šīpsas, leid joukėmasi garsa. Īpatingā dėdlēs jouka prīpuolēs žmuogos gal imtė ašaruotė, portītėis, kočiuotėis ont žemės. Jouks kīln ėš špuosu, dėdliū zabuovu, smagībiu, nuors gal būtė sokelts ė kotenont aba kėltė kėtuom aplinkībėm (ėš dėdlė liūdesė, kap psichėkas lėga).
Priverpstė
thumb|right|210px|Priverpstė, padėrbta 1914 metās i nauduota [[Žemaitėjė|Žemaitėjuo.]] Priversptė (lt: Prieverpstė), kalvarata lėntėl, pri katruos prirėšams siūlū koudielis.
Jouks
Joukās vadėn vairės zabuovas, katras ī tīčė joukou sokeltė.
Kateguorėjė:Jausmės
Ibn Chaldūns
thumb|Ibn Chaldūna biostos [[Alžīrs|Alžīrė.]] Ibn Chaldūns, pėlns vards Vali al Dinas Abdarahmanas ibn Muhamadas ibn Abi Bakras Muhamadas Ibn al Hasanas ibn Chaldūnas (1332 m. gegožė 27 d. Tonėsė – 1406 m. kuova 17 d. Kairė) bova arabu istuorėks, fėluosuops, šalėis vēkies. Nu 1362 m. Šiaurės Afrėkas ė Granadas emīru paluociu magtīngs pareigūns (viziris, dipluomats, kariaunas vaduovs). Nu 1384 m. gīvena Kairė, dėrb aukšta ranga teisiejo. Ibn Chaldūns īr parašės kninga aple vėsuotėnė istuorėjė (Pamuokontis pavīzdē ėš arabu, persu, berberu ė so anās gīvėnosiu tautū istuorėjės kninga). Anamė aprašė arabu ė berberu, Šiaurės Afrėkas, Artėmū Rītū ė Persėjės istuorėjė.
Augzelē
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Īlakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 35 prietelē.
Ibn Chaldūns
Kateguorėjė:Arabā Kateguorėjė:Istuorėkā
Sorbielie
Sorbielie īr tuokis žėidouts kėrmėns.
Augzelē
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Sorbielie
Sorbielės gīven prieskūs, lietā tekontiūs ondenīs. Anas sorb vairiū gīviu krauji. Tor tīčē esontius solptukus, katras prėkimb prī skūruos, pragriauža žaizda ė solp krauji nelaidont anom sošašietė. Sorbelie gal būtė ba jiedė daugel dėinu, no kap prīsisorb, tūmet ėšsolp daugiau kraujė nekap patė svera.
Sėmuona de Bovuar
Sėmuona de Bovuar (, ciels vards Simone Lucie-Ernestine-Marie-Bertrand de Beauvoir, g. 1908 m. sausė 9 d. – m. 1986 m. balondė 14 d.) bova prancūzu rašītuojė, fėluosuopė ė femėnėstė.
Sorbielie
Senuobie sorbielės nauduotas kraujė nosolpėmou, ba vierīta, ka dielē tuo kraus pasidėrb poikesnis.
Sėmuona de Bovuar
1965 m. pėnkės dėinas karto so gīvenėma draugo Žano Polio Sartro lankies Lietovuo.
Sorbielie
Kateguorėjė:Kėrmėnā
Rīnga
Rīnga īr Latvėjės suostinė, ėšsidiestius prī Rīnguos īlonkas, šalėp Daugovuos žiuotiū. Ana īr dėdliausis ė glabniausis pramuonės, versla, koltūras ė pėnansu cėntros Baltėjės šalīsė, ė šaukiama Baltėjės suostėnė. Gīventuoju skaitlios – 698 529 (2016 m.)
Sėmuona de Bovuar
Īr parašiosė nemažā kningu, ėš katrū žėnuomiausė īr 1949 m. ėšlaista „Ontruojė lītės“.
Rīnga
Rīnguos senamiestis īr ītraukts i UNESCO Svieta pavelda sāraša. Miests truopnē garsos gausė Art Nouveau arkėtektūra, krūvuo gal līgintė so Viena, Sankt Peterburgo ė Barseluona, tora gerā ėšsilaikiosi senamiesti.
Sėmuona de Bovuar
Kateguorėjė:Prancūzėjės fėluosuopā
Rīnga
Miesta 1201 m. Daugovuos saluo ikūrė vīskops Alberts, katros bova ė Kalavėjoutiu uordėna īkūries (1202 m.).
thumb|left|180px|Miestė īr daug poikē tvarkomu skvierieliu thumb|left|180px|Operas i baleta teatros
Kateguorėjė:Latvėjės miestā Kateguorėjė:Suostėnės
Peter Joachim Sævik Amdam
Peter Joachim Sævik Amdam (g. 1971 m. spalė 28 d. - m. 2016) īr nemuokama žornala Platinum Contemporary Magazine redaktuorios. Īr bovės nemuokama žornala Natt og Dag redaktuorios ė dėdžiėjos.
Kateguorėjė:Nuorvegėjės žmuonis
Koalibu kalba
Koalibu kalba (koalibu kalbuo gal būt vadėnama Kwalib, Abri, Lgalige, Nirere, ė/aba Rere) Nigerė-Kuonga kalbū makruošeimīnuos kuorduofana kalbū puošėimė, heiban kalbū gropės kalba, katruo rokounas Sudanė. Žmuonės prigolontis Koalib Nuba, Turum ė Umm Heitan etnėnėms gropėms rokounas koalibu kalba.
Šaltėnē
Kateguorėjė:Nigerė-Kuonga kalbas
Skrīlē
thumb|250px|Skrīlē so smetuona
Skrīlē (da sīkēs saka lazankas) ī tuokis jiedis ėš miltu. Anėi ī taisuomi ėš pluonā ėškuočiuotas tešluos (ėš kvėitėniu miltu ėr ondenė, sīkēs da ided kiaušiu), katra sopjaust kvadratalēs aba rombalēs. Skrīlius jied so vairio mėrkalo – smetuona, svėisto, kresnuom, varškė, taukās, grībom.
Skrīlius tonkē taisa posrītē aba vakarīnē. Da būn ė zopė ėš skrīliu – skrīlīnė.
Rokounama, ka skrīlē būktās radas kūmet karalė̄nė Buona ėš Italėjės i LDK atvežė lazanėjės.
Kateguorėjė:Žemaitiu jiedē
Kretils
thumb|right|210px|Kretils, nauduots [[Žemaitėjė|Žemaitėjuo XX omžiaus I posie.]] Kretils, kretėls (lt. Kretilas)
Kateguorėjė:Rakondā
Taučiūnelē
Tautiūnelē - Juonėškė rajuonė, Skaistgėrė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Maršuonėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Vėlkuokšnis
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Alektrėnė lėmpele
Alektrėnė lėmpele – pakeitams elektėnės švėistova, a lėikās boitėne a kėtoke prietaisa komponents.
Vėlkuokšnis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniū.
Alektrėnė lėmpele
160px|right|Skaidraus [[stėklos|stėkla alektrėne lėmpele]]
Vėlkuokšnis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Alektrėnė lėmpele
Lėmpleliu tėpā
Alektrėnės lėmpeles būn ėvairiu tėpu:
Kateguorėjė:Lėmpeles
Okrainas vieleva
thumb|250px|[[Vaizdas:FIAV_111110.svg|20px Okrainas vieleva. Pruopuorcėjės: 2:3]] right|250px
Okrainas valstībės vieleva – statiakompė skvarmas, padalinta i dvė vėinuoda aukštė golstė joustė – vėršoutėnė jousta īr mielėna, vuo apatėnė – geltuona.
Kateguorėjė:Vielevas Kateguorėjė:Okraina
Kėrzėnė (Avėžėinē)
Kėrzėnė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Avėžėiniū seniūnėjuo. Anuo gīven 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Juonātē I
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Srāgis
thumb|250px|Srāgis
Srāgis jied augalus, anū vaisius, ougas, tēpuogi kremblius.
Kateguorėjė:Gīvē
Grozėnā
Grozėnā (grozėnu kalba: ქართველები, kartvelebi) - īr tauta, kėlosė ėš Grozėjės. Krūvuo svietė īr 4-5 milijuonā.
Kateguorėjė:Euruopas tautas Kateguorėjė:Azėjės tautas
Kėitē (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Ožtrėns
Ožkolo liuob gardintė bolbīnė, šotīnė, sīkēs zopės, kuošės.
Kateguorėjė:Mēsuos jiedē
Suomėjė
Suomėjė (, SV Finland), pėlns pavadėnėms Suomėjės Respoblėka (, SV Republiken Finland) īr valstībė šiaurės Euruopuo, pri Baltėjės jūras. Tor robežio so Švedėjė, Rosėjė ė Nuorvegėjė.
Istuorėjė
Patis pėrmė̄jė gīventuojē Suomėjuo gīvena dā kūlė gadīnie 8500 m. pr. Kr. Palē vėina ėš teuorėju fėnougrā čė atvīka tēpuogē dā kūlė gadīnie. Mažne 700 metu trokosės bendruos istuorėjės so Švedėjės karalīstė pradė laikuomi 1154 m. 1809 m. ana kāp Suomėjės dėdliuojė konėgākštīstė bova prijungta pri Rosėjės imperėjės, vuo 1917 m. groudė paskelbė naprīgolnoma. Ontra svieta vainas pradiuo Soomėjė, kāp ė Baltėjės šalis, miegėna prijungtė TSRS, bat Suomėjė gebiejė pasiprīšintė, diel kuo 1939-40 m. bova kėlosė Žėimas vaina, pu katruos ėš Suomėjės palėka atėmtas terituorėjės rītūs.
Geuograpėjė
Čiesās priskėrama Skandinavėjē, ale patė šalės tėk šiaurie tor robežio so Skandinavėjės posiasalio. Šalės īr terp 60 ė 70 laipsniu šiaurės platomuos, īr vėina ėš labiausē i šiaurė nutuolosiu svieta šaliū. Ketvėrta dalės šalėis terituorėjės īr ož šiaurės puolēratė.
Demuograpėjė
Suomėjuo 2021 m. gīvena 5,5 mln. gīvėntuoju. 91,5 % gīvėntuoju īr suomē. Švedu kalba īr gėmtuojė 5,2 % šalėis gīvėntuoju. 68,7 % gīvėntuoju prigol liuteruonu bažnīčē, ale 28,5 % neprigol juokē vierā.
2021 m. šalie bova 9 miestā, katrūs gīvena daugiau kāp 100 000 gīvėntuoju:
Koltūra
Nu senuobės Suomėjės koltūrā itaka dėrba kėtas Euruopas šalīs, īpatėngā Švedėjė, tēpuogė Vuokītėjė. Rītū Suomėjē itaka dėrba Rosėjė, vuo pu svietas vainū - tēpuogė populērė koltūra.
Suomėjės tradicėnė mozėka tor pamata arkajėniesė liaudėis mozėkas tradicėjuosė. Liaudėis mozėka liuob būtė perdouta ėš kartuos i karta. Pu krėkšta Suomėjės mozėka prisėdiejė pri euruopėitėškas mozėkas vīstėmuosė.
Daba daug Suomėjės gropiu, īpatėngā ruoka ė metala žonru, īr žėnuomas cielam svietė: HIM, The Rasmus, Nightwish, Apocalyptica ė Lordi, tēpuogė kėt0 žonru gropės – Bomfunk MC’s ė Darude.
Nūruodas
Kateguorėjė:Euruopas valstībės
Matolėškės
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Tėrkėlėškē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Alšienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 48 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Gargždā
Gargždā īr miests vakarū Žemaitėjuo, pri Minėjės opės, 17 km i rītos nu Klaipiedas. Klaipiedas rajuona cėntros.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės Kateguorėjė:Žemaitėjės miestā
Hans Kristian Amundsen
Hans Kristian Amundsen (g. 1959 m. groudė 2 d.) īr bovės laikrašte Nordlys redaktuorios ė žornalėsts. Daba ons dėrb Nuovegėjės valstībės sekretuoriom.
Kateguorėjė:Nuorvegėjės žmuonis
Steponava (Kiedainē)
Steponava - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 3 prietelē.
Kaklos
Žmuonis kakla dabėn karuolēs, kabotēs, šalėkās, grondėnelėm, kakluorīšēs.
Kateguorėjė:Kūna narē
Slinkis
thumb|250px|Slinkis
Earth Song
Earth Song (žem. Žemės dainė) īr tretis sėnglos ėš Maikla Džeksuona alboma „HIStory: Past, Present and Future, Book I“. Ta īr baladė, torontė blioza, guospela ė uoperas elementu. Dainie apdainioujamas akuoluogėnės biedas, vainas, kėtas žmuonėjės sokeltas pruoblemas. Sava čieso ana bova dėdlē puopoliarė, pelnė Grammy apduovėnuojėma, sosėlaukė pripažėnėma ėš daug aplėnka keravuojontiu uorganėzacėju.
Slinkis
Slinkis aba šliožos īr tuokis gīvis, katros prėgol prī skėlvėkuoju maliosku (Gastropoda). Ons nator kraukla kāp srāgis, tudie anuo kūna narē pakavuotė nogaruo.
Earth Song
Nūruodas
Kateguorėjė:Dainės
Slinkis
Makaulie īr čiopėklē ėr akis. Borna so dontēs. Jied kremblius, ougas, vėsuokius augalus, trūniesius, bat būn ė pliešriū slinkiu.
Žemaitėjuo slinkēs da vadėnamė ė šēp vėsuoki liūlē (kėrmėnā). Vierījama, ka tas, katros īkėš pėršta ė pamaiš slinkiu varmasa, ton dėdlė laimė paskum notink.
Kateguorėjė:Gīvē
Brno
thumb|400px|Brno Brno miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. Anam gīven 367 700 žmuoniū.
Istuorėjė
Miests pėrmuojė lėika pamėnavuots 1091 metās. Miesta tėisės ėgava 1243 metās.
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Šliūpėškes
Šliūpėškes - Juonėškė rajuonė, Skaistgėrė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Paukštakē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Paukštakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 94 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Marėjė Kondratenka
Mariia (Maša) Kondratenko (, onsktiau - Маша Краш aba Maša Kraš, g. 1999 m. groudė 5 d.) - okrainietiu aktuorė ė dainė. Dėdlē ėšpuopolerėjė 2022 m. so daina Vanka-vstanka.
Ožobalē (Vėlnios)
Ožobalē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Avėžėiniū seniūnėjuo. Anuo gīven 79 žmuonis.
Marėjė Kondratenka
Kateguorėjė:Okraėnas žmuonis
Ožobalē (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Anders Nyland
Anders Nyland (g. 1975 m.) īr laikrašte Bergensavisen redaktuorios. 2006-2009 metās ons īr bovės laikrašte Akershus Amtstidende vīr. redaktuorios.
Kateguorėjė:Nuorvegėjės žmuonis
Okraina
Okraina īr valstībė rītū Euruopuo, pri Jouduosės jūruos. Tor robežio so Baltarosėjė, Rosėjė, Lėnkėjė, Slovakėjė, Vengrėjė, Moldavėjė ė Romonėjė.
Istuorėjė
Okraina tor ėlga istuorėjė. Vėdoromžēs ton valsībė liob vadīntėis Kijėva Rosė, bat neteka liousoma ė bova pakliovosė i LDK, Lėnkėjės, Austrėjės valdė. XX o. pradiou atsėkuovuojė lioudoma, bat ana ožkariava SSRS. Liousa palėka par naujė 1991 m. 2014 m. anou ožpoulė Rosėjė ė ožjiemė ė uokopava šmuota terėtuorėjės. 2022 m. Okraėna magtīnga ožpoulė Rosėjės kariauna, katra prėdėrba krūva ėškadu ė kara nosėkaltėmu prīš Okraėnas žmuonis.
Geuograpėjė
Okraina īr valstībė pėitrītiu Euruopuo. Vakarū Okrainuo īr Karpatū kalnā, cėntrėnis ė rītėnis Okrainas šmuotā īr tonkiausē līgomas, aba kalvas. Dėdliam šmuotė terėtuorėjės žemės īr derlīngas, tonkē pasėtaika joudžemis. 2014 m. Okraina ožpoulė Rosėjės Federacėjė. Šmuota valstībės 2014 m. ožgroubė ė okupava Rosėjė, vuo 2022 m. prasėdiejė vaina vėsuo šalie, anou ožpoulos Rosėjē.
Meldotėškē
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Okraina
Geuograpėjė
Kateguorėjė:Euruopas valstībės
Varatnėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Baltrėmā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 86 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Varatnėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Gendvėlėškės
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Dėdliuojė akuonuomėnė krėzė
thumb|150px|JAV [[BVP 1920-1940 m.]] Dėdliuojė akuonuomėnė krėzė - dėdliausė kapėtalėstėne ūke krėzė, ivīkos 1929–1933 metās ė apiemosė vėsas ūke šakas ė valstībės.
Krėzė prasėdiejė JAV pu joudaja ketvėrtadėine (palē kėtos šaltėnios – keleta mienesiu ankstiau), pu panėkas Niojuorka vertībėniu puopīriu bėržuo Vuol Strīte 1929 m. spale 24 d., staiga nokrėtos akcėjuo kainams, pa kuo prasėdiejė bankruotu ė isėskuolėjėmu vėrtėnė, apiemosė vėsas kapėtalėstinės valstībės.
Kateguorėjė:Akuonuomėka
Kėrėlauka
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Flyr
Flyr - Nuorvegėjės uora lėnėju bėndruovė, ikorta 2020 m. Tonkiausē skraida terp Nuorvegėjės ė Euruopas valstībiu.
Kateguorėjė:uora lėnėju bendruovės
Ōžoulīnė (Juonėškis)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Šniūrā (Kauns)
Šniūrā - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Alšienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Šimtkuojis
Šimtkuojis aba šimtakuojis īr gīvis, katros prėgol prī narioutakuoju (Arthropoda).
Kūns īr ėlgs, nariouts, so gausomu kuoju. Anėi gīven tenās, kor īr driegna, tomsu, tonkē laikas pu kūlēs, sklepūs.
Kateguorėjė:Gīvē
Šieps
thumb|right|210px|[[Žemaitėjė|Žemaitiu šieps, XIX o. pr.]] Šieps - rakonds ėndams o apriedams laikītė. Seniausės lietovėškas šiepas toriejė vėinas dorės, a nu XX a. paplėta trėdorės. Seniauses šiepas natoriejė staltiu - anie paplėta tik XIX o. pab. Šiepu dorīs bov dabėnamas augalėne muotīva ornamentās.
thumb|left|210px|Šiepa prišakėnė posė, padėrbts 1858 metās Žemaitėjuo
Kateguorėjė:Rakondā
Muonaka vieleva
thumb|220px|[[Abruozdielis:FIAV 110110.svg|23px Pruopuorcėjės: 4:5]]
Muonaka vieleva ī statiakompė skvarmas, padalinta i dvė vėinuoda aukštė golstė joustė – vėršoutėnė jousta īr rauduona, vuo apatėnė – balta.
Valakā (Kiedainē)
Valakā - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 9 prietelē.
Ivar Brynildsen
Ivar Brynildsen (g. 1959 m. lėipas 26 d.) īr keturiū laikraštiū (Edda Medias gropė) redaktuorios.
Krežis
thumb|right|210px|Krežis ėš [[Žemaitėjės]] Krežis īr pints rakonds, daiktam sosidietė. I krežius tonkiausē rėnk ougas, grības, ded bolbės, baruokus, markus. Da žėnuoms kap kiuocis, kiuocalis, kiuocios, kiuocė, krestis.
Kateguorėjė:Rakondā
Parškalnis
thumb|250px|Parškalnis (Pėlėis kalns)
Parškalnis ī vėins patiū garsiausiu ė dėdlingiausiu Žemaitėjės pėliekalniu. Ons stuov Šėlalės rajuonė, prī Borbiškiu suodas, Varniu regėjuonėniam parkė, prī šiaurės vakarėniu Paršežerė krontū.
Parškalnis sosided ėš 2 aba 3 kalnū. kairėje|miniatiūra|240x240px|Pėlėis kalns ėš pėitrītiu Pradiuo stuov Pėlėis kalns, katros ī 15–20 m aukštoma ėš pėitū ė šiaurės sopams pelkīniu, vuo šiaurės vakarūs ī žemesnė aukštoma. Anamė arkeoluogā rada kūlėniu kėrvaitiu, vairiū metalėniu rakondu.
kairėje|miniatiūra|240x240px|Paršpėlė kalns nug Pėlėis kalna I pėitrītius nug Pėlėis kalna, ož Melnīčės opiesma ė prūda stuov Paršpėlė kalns. Tas ī žems kalns, ėš vėsū posiu apsopts liūnu. Anamė rasta kūlėnė glodė, žėistū poudu šokiu, apdegosė muolė tinka gabalū.
Da ož 400 m ont vakarū stūksa aukštausis apīlinkiu kalns Sargakalnis.
Nūruodas
Kateguorėjė:Žemaitėjės pėlēkalnē
Ruanda
Ruanda ī nadėdlė valstībė Cėntrėnė Afrėkuo. Robėžioujas so Uganda, Burundio, Kuonga DR, Tanzanėjė.
Šalės pagarsiejė 1994 metās, kap tenās vīka cėvėlėnė vaina, par katra nūžodīta par 1,3 mln. gīventuoju.
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Maskva
Maskvuo īr Rosėjės pravaslavu bažnīčės patrijarchata rezėdencėjė, isėkūrus Danėluova vėinoulīnė.
Maskvuo vīka 1980 m. vasaras uolėmpėnės žaidīnės.
Istuorėjė
Ofėcēlė miesta ikūrėma data īr 1147 m. balondė 4 d. Ton dėina miests pėrma sīki pamėnavuots rašītėniūs šalteniūs.
1156 m. Jorėjos Duolguorokis, ton čieso ons bova Rosėjės dėdlīsis konėgākštis, i rinki miesta ėšbūdavuojė gīnības sėina ėr ėškasė rava.
Miests bova TSRS, vuo daba īr Rosėjės suostėnė.
Nūruodas
Kateguorėjė:Rosėjės miestā Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Miestā, katrūs vīka vasaras uolėmpėnės žaidīnės
Dėlbėkē
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Īlakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 90 prieteliu.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Kakluorīšis
thumb|100px| Kakluorīšio žemaitiūs vadėn skarelė kaklo apdėngtė thumb|120px|Dabartėnis kakluorīšis Kakluorīšis ī tuokė medegas skiautė, katra apdėnga kakla, ka tas nesošaltom, ka anon neperpūstom vies. Paskesnio čieso kakluorīšio pradiets šauktė tuokis (tonkiausē vīrėšks) papoušėms – ėšėlgs medegas šmuots, katros tēsias nug kakla lėg krūtėnės. Tuokis kakluorīšis īr vīrėška kuostioma dalės (ēn sīkiom so švarko, marškėnēs) aba ruod žmuogaus prīgolnoma kuokē drauguovē (pvz., komjaunėma kakluorīšē).
Kateguorėjė:Apriedā
Mėnauka
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Čioinē (Akmenė)
Čioinē - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 29 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Smālē (Kauns)
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Alšienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 24 žmuonis.
Čiokčiu-kamčiadalu kalbas
thumb|Čiokčiu-kamčiadalu kalbu paplėtėma žemielapės
Čiokčiu-kamčiadalu kalbas (da gal būt vadėnamas Louravetlanu kalbuom) īr šiaurės rītū Sėbėra kalbū šėima. Čiesās so kėtuom, genetėškā nasosėjusiuo, senu Sėbėra gīventuoju kalbuom gropounamas i paleuoazėniu kalbu grope.
Čiukčiu-kamčiadalu kalbu šėima sodara 5 kalbas:
Kateguorėjė:Čiokčiu-kamčiadalu kalbas
Bėjēkē (Juonėškės)
Bėjēkē - Juonėškė rajuonė, Skaistgėrė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Bernt Eivind Eggen
Bernt Eivind Eggen (g. 1944 m. vasarė 10 d. Telemarkė, Nuorvegėjuo) īr nuorvegū rašītuos ė žornalėsts. Nū 1989 m. lėgė 1991 m. bova laikrašte Ny Tid redaktuorios.
Kateguorėjė:Nuorvegėjės žmuonis
Luopešis
thumb|right|210px|Pakabėnams pints luopšīs vākou lingoutė, nauduots [[Žemaitėjė|Žemaitėjuo XX omžiaus I posie.]]
Luopšīs, luopešis, luopišelis, - luovelė vākou golietė.
Kateguorėjė:Rakondā
Kompaktėška fluorescentėnė alektras lėmpalė
thumb|250px|Spėralės skvarmas kompaktėškas fluorescentėnės alektras lėmpalės
Kompaktėška fluorescentėnė alektras lėmpalė' (CFL; dar gal būt vadėnama „alektras energėje tauponti alektrėnė lėmpele“) – fluorescentėne lėmpele, katra gal būt patalpėnama ī standartėnė alektras lėmpelē skėrta patrōna.
CFL veik ėlgiau ė sonauduo mažiau alektras energėjės, līgėnont so kaitrinėmės lėmpelemės. Paskaičiouta, ka ėšdegoses api 500 adīnu anuos atperk anu dīdlesne pėrkėma kaina ė praded taupīt pėnėgos alektras energėjės vartotojou. CFL lėmpeles būn dažniausē B ėr A ekonomėškoma klasiu. Ekonomėškesnes (t.ī. naudojontios mažiau alektros energėjės) īr A klasės CFL lėmpeles, bat anos īr brongesnes ož B klases lėmpeles.
Rinka
Pasaulinie rinkuo kompaktėškas fluorescentėne alektras lėmpeles atsirada 1980-1981 metās. Lėmpeliu pardavimā vėsa čėso auga ėr aug. Tēp īr dėl ėlga lėmpeliu tarnavėma čėsa ė mažesne porėike alektras energėjā.
Naudojiems Žemaitėjuo ė Lietovuo
Žemaitėjuo ė Lietuvuo kompaktėškas fluorescentėne alektras lėmpeles atsirada api 1990 m., bat ėšpopoliarėja ape 2005-2006 m. Tēp bova dėl santīkėnā ėlgā bovusiu dėdliu šiu lėmpeliu kainu.
Brongstont alektras energėjā Žemaitėjė ė Lietovuo kompaktėškas fluorescentėne alektras lėmpeles palėik vės popolerenses ė īr naudojamas vis platiau.
Žemaitėjuo CFL lėmpėles ėšdėrb Klaipiedas bendrove Naujasis Sirijus, katros īr aukštos A klases (dėdliausē sutaupontes alektras energėjės klase) ė kokībėškas.
Ožpelkē (Trakā)
Ožpelkē - gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 17 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Ožodvariuonīs
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Avėžėiniū seniūnėjuo. Anuo gīven 6 žmuonis.
Induonezėjės vieleva
thumb|right|250px|[[Abruozdielis:FIAV 111111.svg|23px Valstībėnė Induonezėjės vieleva. Pruopuorcėjės: 2:3]]
Ožodvariuonīs
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Induonezėjės vieleva
Kateguorėjė:Vielevas Kateguorėjė:Induonezėjė
Smertėis bausmie
thumb|right|275px|Smertėis bausmies taikīms svietė {{legend|#3f9bbb|Oždrausta}} {{legend|#d4df5a|Netaikuoma, ėšskīront dėdlē sonkios nosėkaltėmos}} {{legend|#e8aa30|Netaikuoma praktėkuo pastarousios 10 metu}} {{legend|#cc7662|Teisietā taikuoma bausmė}} Smertėis bausmė īr vėina seniausiu svietė taikuomu sankcėju ož labā sonkios nosėkaltėmos. Šiūlaikėnies valstībies smertėis bausmės taikīms īr aprėbuots aba apskrėtā panaikėnts: čiūt nė cieluo Euruopuo, Luotīnu Amerėkuo, daugomuo Rameje ondėnīna valstībiu smertėis bausmė nie taikuoma. Kai katrūs valstībies, nepanaikėnosiūs smertėis bausmies, ana taikuoma ož sonkiausios nosėkaltėmos asmeniou. Mosolmuonėškūs kraštūs smertėis bausmė tēpuogė taikuoma ož seksoalėnios nosėkaltėmos.
Kateguorėjė:Smertės Kateguorėjė:Krėmėnuoluogėjė
Jorasėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Sa Porasas sala
thumb|right|200px|Sa Porasas sala
Sa Porasas sala (Isla de sa Porrassa) ī Baleru salīna sala, prėgol Ėspanėjā. Ta īr nagīvenama sala. Platiausiuo vėituo īr 400 metru platoma. Aukštiausė saluos vėita īr 36 vėrš jūras līgė.
Istuorėjė
2015 m. saluo gaistra pakielė pāuglē ėš Škuotėjės.
Kateguorėjė:salas
Šomers
Šomers aba Šumers īr istuorėnis regijuons Mesopotamėjės pėitūs (daba prigol Irakou). Tamė regijuonė III tūkst. pr. Kr. bova Šumeru civilizacėjė. III tūkst. pr. Kr. pabėnguo anūs nukariava amoritā ė bova ikorta Babiluonėjės šalės. valstybės susidarymo (III tūkst. pr. m. e. pabaiga). Ta īr seniausė Mesopotamėjė civilizacėjė.
Glabnė̄jė regijuona gīvėntuojē ė šomeru civilizacėjės padėrbiejē bova šomerā, europėdu tauta, katruos genetėnē rīšē so kėtuom palėikt neaiški. Skaituoma, ka šėta tauta Mesopotamėjuo apsigīvena IV tūkstontmetė pr. Kr. ontruo posie.
Kateguorėjė:Mesopotamėjė Kateguorėjė:Istuorėnē regijuonā
Kėvėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 22 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Guonātē
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Īlakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 55 prietelē.
1923-1970 m. vėike pradėne muokīkla, katruo pėrmuojė muokītuoja bova Marcelė Raštikytė, ėš vėsa čė dėrba 12 muokītuojo.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Erkė
thumb|240px|Erkė
Īr dėdlis gausoms vėsuokiu erkiu. Vėinas īr nuognē mizernas, neapveizėmas ė gīven patalūs, skūruo, kėtas gīven ont augalu ėr anūs jied. Bat patės žėnuomiausės īr krauji solpontės erkės. Anas gīven ont žuoliū ė lauk, ka galietu prī kon tās prėsėkabintė. Tumet norepliuo ont minkštuos skūras vėituos ė praded solptė krauji. Kāp solp tāp nuognē ėšsėpūt, pasėdėrb daugom sīkiu dėdlesnės kāp bova. Erkės parneš kvaraba – Laima lėga, erkėni encefalėta.
Kateguorėjė:Gīvē
Vingrėjė
Vingrėjė vuo Vingrėjės Respoblėka īr valstībė cėntrėnė Euruopuo. Robežioujas so Austrėjė, Slovakėjė, Okraina, Romonėjė, Serbėjė, Kroatėjė ė Slovienėjė.
Lars Holst
Lars Holst (gėmė 1848 m. lapkristė 22 d., mėrė 1915 m. gegožė 31 d.) bova nuorvegū laikrašte Dagbladet redaktuorios 1883 m.
Vingrėjė
Geuograpėjė
Vingrėjė ī centrinės Euruopas valstībė.
Lars Holst
Kateguorėjė:Nuorvegėjės žmuonis
Vingrėjė
Akuonuomėka
Vingrėjė ī liousuos rinkas akanuomėkas valstībė. Valstībė ī ES narie.
Vingrėjės koltūra
Kateguorėjė:Euruopas valstībės Vengrėjė
Zanthus
Zanthus - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Ruomans (literatūra)
Kateguorėjė:Literatūras žonrā
Šatės
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, ī vakaros no Barstītiū, Šatiū seniūnėjuo. Seniūnėjės centros. Anuo gīven 457 prietelē. Miestalie īr Šv. Juona Krėkštītuoja bažnītalė.
Istuorėjė
Čė liōb dėdlė Šv. Juona Krėkštītuoja atlaidā terpokare gadīnie. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 457 žmuonis.
kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Bržeclavs
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Bučios
thumb|right|210px|Bučios žuvims gaudītė, nauduots [[Žemaitėjė|Žemaitėjuo XX omžiaus pėrmuo pusie.]] Bučios, bučius (Lt. Bučius) - pints dibinīs žovims gaudītė.
Kateguorėjė:Rakondā Kateguorėjė:Žovavėms
Bėlžē
Bėlžē - Juonėškė rajuonė, Skaistgėrė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Renė Dekarts
Renė Dekarts (René Descartes) — prancūzu fėluosuops, matematėks ė fizėks. Laikuoms moderniuoses fėluosupėjės pradėnėnko.
Kateguorėjė:Prancūzėjės fėluosuopā
Japuonėjė
Japuonėjė, 日 (saulė) 本 (šaknės/kėlėms), požuodiou „saulės kėlėma“) īr Rītū Azėjės šalės, asontė terp Ramiuojė ondėnīna ė Japuonėjės jūras, Kuoriejės posesalė rītūs.
Istuorėjė
Japuonėjė perėmė kėnu rašta IV-V o., tumet jiemė plėstė budėzmos, atsėrada pėrmė japuonu literatūras kūrėnē. 794 m., perkėlos Japuonėjės suostėnė i Heian-kyō prasėdiejė Hiean čiesos, dažnā vadėnams Japuonėjės menū auksa omžiom. Jau ontruo tū čiesa posie skvarmavosė kariū-samuraju slouksnės, vuo pu Genpei vainas 1185 m. laimietuos Joritomo Minamoto palėka pėrmo šiogūno ė ikūrė karėni Kamakuras šiogūnata. XVI o. salas prigavos Onglėjės, Puortogalėjės, Uolandėjės ė Ispanėjės prekībėninkams prasėdiejė Vakarū svieta itaka Japuonėjē, ale 1600 m. nugaliejos Iejaso Tokugavā ė anam tapos šiuogūnou, bova ėšvarītė vėsė katalėku mėsiuonierē ė mažne vėsė pėrklē, a Japuonėjė izuoliavuosė. Tas troka ligė 1853 m., kumet i Japuonėjė atplaukės JAV laivīns, vaduovaunams Metju Perė isakė atsėvertė svietou. 1867 m. atsėstatīdėna paskiausis šiuogūns, vuo 1868 m. prasėdiejė magtīngė akuonuomėnē, puolitėnē ė suocēlėnē puokītē, katrū čieso vakarū pavīzdio veikē bova pritaikītas valdės stroktūras, teisėnė sistema ė karioumenė. Tokugavas šiogūnats palėka Japuonėjės imperėjė.
Ta sostėpriejosė imperėjė jiemės vīkdītė imperēlėstenė puolitėka, prisėjongdama svetėmas žemės ė 1910 m. jau valdiosė bovosė Riūkiū karalīstė, Taivana, posė Sakalina, Kuoriejė. Antantės bloka, katramė bova Japuonėjė, pergalė pėrmuojuo svieta vainuo padėdėna šalėis itakėngoma ė leida tuoliau vīkdėtė ekspanciuonėstėnė puolitėka. 1931 m. ana uokuopava Mandžiūrėjė ė sosėlaukė Tautū Sājongas pasmerkėma. Ale veikē ėš anuos ėšstuojosė Japuonėjės imperėjė 1936 m. so Nacėstėnė Vuokītėjė pasėrašė Antikominterna pakta.
Ontruojuo svieta vainuo Japuonėjė kuovuojė Berlīna-Ruomas-Tuokėjė Ašėis šmuotė. Japuonėjė kapėtoliava tėktās 1945 m. rogpjūtė 15 d., mažne nedielė pu JAV atuomėniu buombu numetėma ont anuos. Pu vainas Japuonėjė ėšlėka okopouta Jongtėniu Valstėju ligė 1952 m. 1946 m. sošaukto Terptautėnė vainas Tuolėmūju Rītū trėbonuolo bova teisiamė Japuonėjės imperėjės līderē ož vainas nosėkaltėmos. 1947 m. isigaliuojė naujuojė Japuonėjės konstitucėjė, palē katrou šalės īr čīstā pacifėstėnė ė atsėsaka teisės skelbtė vaina.
JAV karioumenės bazės šalie īr palėkė ligė šiuolē.
Geuograpėjė
thumb|right|Japuonėjė Japuonėjė – salū valstībė, asontė parsėgoldios palē Azėjės Ramiuojė ondėnīna pakrontė. Ėš rītū salas sop Ramosis ondėnīns, a vakarūs - Japuonėjės, pėitūs - Rītu Kėnėjės, šiaurie - Ochotska jūras. Terp Honšiū ėr Šikoku salū isėterpos Japuonėjės vėdėnė jūra.
Koltūra
Japuonėškas koltūras substrats skvarmavuosė pakankamā izolioutuo terituorėjuo. Kėta vertos, skvarmavėmousi dėdlė itaka padarė kuoriejėitėškė, kėnėškė, vieliau vakarėitėškė elementā, ėš kuo ožgėmė tuokė japuonu koltūra, katra veizem dabartėniūs čiesūs.
Tradėcėnē Japuonėjės menā - ikebana, origami, ukijo-e, lielės, keramėka, vaidėnėmā (bunraku, šuokis, kabuki, rakugo, no), arbatos gierėma ceremuonėjė, kuovuos menā Budo, arkitektūra, suodā, kardā). Tēpuogė Japuonėjē būdīnga specėfėnis jiedis (vėrtovė). Ėš tradicėnė ukijo-e mena ė vakarėitėška mena atsirada manga, vuo tuokė teknėka padėrbts animacėnis fėlmos vadėnams anime, ešplėtė cielam svietė. Pavīzdē - Pokémon, Dragon Ball Z.
Glabna Japuonėjės viera – šintoėzmos („dievū taks“), paremts saulės deivės Amaterasu ė gomtuos koltu. Be senū tėkiejėmu Japuonėjuo anam itaka padarė budėzmos ė konfucēnėzmos.
Soskėrstīms
Japuonėjė īr soskėrstīta i 47 oficēlius admėnėstracėnius vėinetus – prefektūras. Anuos sosėskvarmava XIX o. pabėnguo vėituo daugiau kāp tūkstontė metu egzėstavosiu žemiu. Be anū, īr neoficēlė admėnėstracėnē vėinetā - regijuonā.
Žmuonis
Etnėnė sodietės: ape 99,2% japuonā, 0,6% kuoriejėitē, 0,1% kėnā, 0,1% ainā ė kėtė. Daba mizernā aug imigracėjė ėš Artėmūju Rītu ė Pėitrītiu Azėjės. Genetėškā tėktās aple 4,8% japuonu īr grīna japuonėška tėpa.
Miestūs gīven ape 82% pieteliu, vėrš 26% – Tokėjou. Daugoma pieteliu sosėtelkė rītėnie šalėis dalie, katruo īr mažne vėsė dėdliausė miestā.
2018 m. Japuonėjuo bova 792 miestā, 1945 m. - tėk 205.
Dėdliausė miestā
Žemiau ožrašītė dėdliausė miestā Japuonėjuo.
Akuonuomėka
Krūvuo so JAV ėr ES, Japuonėjė īr vėina magtīngiausiu svieta akanuomėniu jiegū. Japuonėjės akuonuomėkuo dėdlē taikuomas inovacėjes ė praktėkuo taikuomė muoksla prigavėmā.
Ramīgala
Ramīgala (lt: Ramygala) - Lietuvuos miests Paneviežē rajuonė, 24 km i pėitūs nu Paneviežē. Pri kele Panevėžīs-Kiedainē. Seniūnėjės cėntros. Stuov Šv. Juona Krikštītuoja bažninčė (pastatīta 1914 m.), veik gimnazėjė (anuo istuorėjės muziejos), lėguonėn, pašts, vaistėnė, socialėnės globuos nomā (nu 2006 m.). Miests isikūrės Opītes opes kairiajamė krontė.
Dragėnē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 77 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Ramīgala
Ramīgalas bažninčė ė gėmėnazėjė - vėinė seniausiū pastatū miestė, torintīs ėstuorėn reikšm'.
Istuorėjėė
Ramīgalas vards ėstuoriniūs šaltiniūs bova mėnavuojams nu XIII omžiaus (kāp „Remigale“). Prīš 1492 m. (kėtas šaltėnes, 1431–1500 m.) pastatīta pėrmuoji bažninčė. Pats miestielis pamėnavuots 1503 m., 1525 m. mėnavuojams valsčios, vuo 1540 m. ė dvars.
1888 m. Ramīgaluo bova atidarīta vaistėnė, 1895 metās – pašts. Nu XIX a. ontruoses poses iki 1950 m. Ramīgala – valsčiaus cėntros, 1950–1962 m. bova rajuona centros. Miesta teises Ramīgalā suteiktas 1957 m.
Iki tarībėnes melioracėjes Ramīgal sopa Liūnū, Pėkšruos, Uslajas ė Žarčiū pelkes ė durpīnā.
Pavadėnėma kilmie
Ramīgalas vards ėš pradžiū, musintas, reiškė „ramos gals, rami vėita“, kadangi anuos pavadėnėm sudara do sondā: ram- (nu ramos – „tīlos, be triukšma, jaukos“) ė -gala („krašts, pakraštīs, srėtes“). Mažiau tikietėna versėjė, ka vėituovardis kėles nu asmenvarde Ramīs, bet tuoks asmenvardis dabā neaptīnkams.
Herbs
Ramīgalas herbs bova patvirtints 2003 m. sausė 13 d. Prezidėnta dekreto. Herba žaliamė fuonė īr vaizdoujams unt vėinuos stuovintis gondros.
Vieleva
Vielevas žaliamė fuonė - gondros katras stuov unt vėinuos kuojas. Kampūs išdiestītas pasagas. Vielevas kraštā apvestė rauduono apvalaus pjūve apvado.
Žīmė žmuonis
Ramīgaluo gėmėė dailininks keramiks Mīkuols Vrubliauskis (1919-1998), artists Saulios mikuolaitis (1966-2006).
Nūruodas
kateguorėjė:Paneviežė rajuona gīvenvėitės
Karzinka
thumb|right|230px|Pintas karzinkas, [[Žemaitėjė]] Karzinka - mažos krėžielis ouguoms, siūlāms i kėtuokiems mažiems daktāms sousidietė.
Kateguorėjė:Rakondā
Mėnēkėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Butniūnā (Juonėškės)
Butniūnā - Juonėškė rajuonė, Skaistgėrė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 42 prietelē.
Grėcātē
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Īlakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 53 prietelē.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Siligs
Siligs īr miestalis pėitū Italėjuo, Sardinėjuo, Sasarė provincėjuo. Onsā īr isėkūris 450 m aukštomė vėrš jūras līgė. Siligė gīven 9,6 tūkst. žmuoniū (2008 m.).
Kateguorėjė:Italėjės miestā
Kuoriejės vaina
220px|thumb|Kuoriejės vaina – rauduonā noruodītas [[Šiaurės Kuoriejės, TSRS ė Kėnėjės, žalē Pėitū Kuoriejės, JAV ė JTO kuontruolioutas terėtuorėjės]]
Kuoriejės vaina – – Šaltuoses vainas dalis, vaina terp Pėitū ė Šiaurės Kuorieju, vīkės 1950 m. bėrželė 25 d. – 1953 m. lėipas 27 d. (bėngiesė paliaubuom, ale taikas sotartis nebova pasėrašīta).
Kateguorėjė:Vainas Kateguorėjė:Šiaurės Kuoriejė Kateguorėjė:Pėitū Kuoriejė
Tuotuorėškės (Trakā)
Tuotuorėškės - gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 12 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Budėzmos
thumb|right|160px|Budėzma sėmbuolis - Dharmas tekinis Budėzmos īr svieta līgė viera, katra atsėrada šiaurės Indėjuo I tūkstontmetė pr. m. e. vėdorie, paskiau ėšplėta Pėitrītiu ė Cėntrėnie Azėjuo, dā Tuolėmūsiūs Rītūs. Budėzma pradėninko laikuoms Sidharta Gautama (apė 560-480 m. pr. m. e.), gava Budas (Buddha sanskrėta kalbuo rēšk "pabodės, praregiejės, nušvėtės") vardo. Ons - istuorėnis (palē kai katrus šaltėnius - posiau legėndęnis) indu princos, valna valė ėšsėžadiejės karalėšku paluociu prabonguos.
Budas muokslos pruopagoun žmuogaus tuobuliejėma ė muoka, ka žmuogus pats kor sava lėkėma. Budėstėnis mėslėjėms neprėpažīst vėina prietelė garbėnėma - žmuogaus aba Dieva. Budėzma esmie - tikiejėms, ka atbustė ar nušvėstė gal bet katros žmuogos, katros vis besekartounontiu isėkūnėjėmo (Samsara) tekmie vaduovausas Budas pavīzdio ėrgė muokėmo ė remsas sava asmeneniem pastonguom. Budėstu tėkslos - atbostė patiam ė padietė ėšsėgelbietė ėš skausmengu atgėmėmu visīms kitīms padarams; galotėnis atbodėma (nušvėtėma) tėkslos - nėrvana.
Indėškasis budėzmos zars ėšninka, vėn kelės vėitas Nepalė. Svietė gīvėn 520 mln. budėstu.
Budėzma atšakas
Trīs pamatėnės dabartėniu dėinū budėzma aštakas Vadžrajana, Theravada ė Mahajana īr. Kėtė muokslėninkā anas klasėfėkoun bėškioka kėtēp.
Kateguorėjė:Budėzmos
Yalgoo
Yalgoo - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Miestalės ėkorts 1896 m.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Holokausts
thumb|150px|Nordhauzena lagerė lavuonā thumb|[[Vėlnios|Vėlniuo žīdus konvuojounontis lietoviu puolicėninks.]] Holokausts, da retiau vadėnams Šoa bova sėstemėšks žīdu genuocėds 1939–1945 m. vīkdīts Tretė Reicha Vuokītėjuo ė anuos okupoutuos terituorėjuos. Lietovuo ė Žemaitėjuo holokausts prasėdiejė sīkio so nacėstėnė okupacėjė. Kadongė Žemaitėjė bova pri pat robežiaus so Vuokītėjė, anuo holokausts prasėdiejė pėrmotiausē (ėšėmtės - Kauns, kor žīdā pradietė naikīntė pėrmuom okupacėjės dėinuom). Getā palėka padėrbtė tēpuogė Žemaitėjės miestūs - Šiauliūs (pradiets likvidoutė 1944 m. lėipa) ė Telšiūs (likvidouts 1941 m. groudi).
Armuolėškės
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Kakta
thumb|250px|Muotreškas kakta
Armuolėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Mosės
Mosės aba da mosė, mosalie īr vabzdiū gėmėnē prėgolons varms.
Mosės tor vėina puora sparnū, skėlvis tromps, padėrbts ėš 5-8 daliū. Anas veisas vėsuokiūs nešvaromūs, šiokšlīnūs, kūties, šūdė. Tonkē patėnk i žmuoniū nomus. Mosės parneš pavuojėngas lėgas, tūdie īr nuognē nuovījėmas.
Armuolėškės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Jans Ots Johansens
Jahn Otto Johansen (g. 1934 m. gegožė 3 d. - mėrė 2018 m. sausė 1 d.) rašītuos, puolėtuoluogs, bovis nuorvegū laikrašte Dagbladet redaktuorios terp 1977 m. ė 1984 m.
Mosės
Mosiu īr dėdlis vairoms: nomū mosės, šūdmosė, lavuonmosė kuopūstmosė, prī mosiu prėgol ė bėmbalā.
Holokausts
Vuokītėjuo žīdus persekiuotė pradieta da A. Hėtleriou palėkos kanclerio 1933 m. pradiuo, ale masėniu žodīniu masta persekiuojėmā igava jau prasėdiejos Ontrai svieta vainai, pėrmiausē Lėnkėjuo, katra pėrma nacē ožpoulė.
Jans Ots Johansens
Kateguorėjė:Nuorvegėjės žmuonis
Holokausts
Lietovuo ė Žemaitėjuo holokausta 1941–1944 m. organėzava čiuonās gaspaduoriavė vuokītē, ale i ton nusėkaltėma palėka itraukts šmuots lietoviu ė žemaitiu, tēpuogė kolaboroujontiu institocėju. Bova tēpuogė žīdus kavuojosiu ė kėtēp aktīvē ratavuojosiu žmuoniū (Jed Vašem priskaita 920+ Lietovuos gīvėntuoju, da daugiau īr pripažėntė ratavuojosēs Lietovuos). Lietova per holokausta neteka dėdliausia noušėmtė žīdu gīvėntuoju tarp Euruopas šaliū so gausiuom žīdu bendroumenėm.