cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Makuorka
Makuorkas džiuovintūs lapūs ī nėkuotėna, tūdie anėi taisītė kūrėjėmou. Kap pu ontras svieta vainas pradieti pardavėnietė cėgarietā, makuorkas jau mažā kas ė barūk.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Faksos
thumb|240px|Faksa aparats Faksos īr irengėms, skėrts nauduonantės telepuona kabelēs parsiustė duokomentos.
Kateguorėjė:Sosėžėnuojėms Kateguorėjė:Rakondā
Matolėškė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Pėivīs
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis Kateguorėjė:Mažeikiu rajuons Kateguorėjė:Telšiū rajuons
Fūra
thumb|250px|Fūra „Volvo“ Fūra aba vilkėks ī tuokis sonkvežėmis, katros paskom sau da tempas prīkaba (gal būtė so sava važiouklė aba tonkiau būn posprīkabė, katra vėino galo ožēn ont sonkvežėmė važiouklės).
Fūras ī svarbiausis dākts, katrou naėlgās nūtuolēs vež kruovėnius – fūruom ėšvežiuo kruovėnius terp miestu, atvež prekės ėš ožrobežė. Kap katruos, retā gīvenamuos šalīsė (pvz., Australėjuo, vakarū JAV, Kanaduo), fūras būn nuognē ėlgas (ėš keleta prīkabu), ė važioun dėdlius nūtuolius.
Lietovuo fūras daugiau važinietė pradiejė XX o. pabonguo, šalėis palėika ont svarbiu teptautėniu fūru keliū.
Daugoms fūru Lietovo ī traukiamas Mercedes-Benz, Iveco, MAN, Volvo sonkvežėmiu. Tarībėnie gadīnie fūras liuob trauktė „Kamazā“ ė „Mazā“.
Kateguorėjė:Transpuorts
Viegielie
Viegielie īr jiedrė žovės. Mediuon naktė, nepamatuom prėtīkuojos prī aukuos poul ė lietā jied. Bšn gėliau ė kor dognos kūliets.
Lietovuo gīven ežerūs ėr opies, īr tonkė. Ėš anuos īr gers jiedis.
Kateguorėjė:Žovis
Stoumenėnē gīvē
Kateguorėjė:Gīvē
Biržovienā
Biržuvienā (lt.: Biržuvėnai) - kaimalis Telšiū rajuonė, dešėniajam Virvītes krontė. Īr išlėkes dvars.
Pėrm kart Biržuvienā paminavuotė 1253 metās.
Ketorkėimē
Ketorkėimē - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 23 prietelē.
1925
1925 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ketvėrtadeinī.
Bložgalis
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
1925
Nutėkėmā Lietuvuo
Spalė 29 d. gėmė Irena Jasiūnaitė, uoperas dainėnikė (mecuosuoprans), lietoviū uoperas prėmaduona.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Pelenė (dėina)
Pelenū dėina, Pelenė ī dėina, katra ēn pu Ožgavieniu, ta ī pėrmuojė Gavienės dėina. Kap ėr Ožgavieniu, tap ė Pelenės čiesos prigol nug tuo, katra dėina tās metās ėšpoul Velīkas.
Snėiguonėškė I
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 11 žmuoniū.
Pelenė (dėina)
Pelenū dėina ī dėdlė pasninka, atgailuos dėina. Ton dėina bažninčiuo žmuoniem ont galvū barsta švėntintus pelenus ė ėš anūm paiša krīžali, ba palē krėkštiuoniu viera, žmuogos radas ėš dolkės, ana ė palėiks pu smertėis. Par Pelenė žmuonis mažā mėigta, mažā jied (stėpriau tiktās sīki dėinuo, laikas sausa pasninka), navākšt pu svetius.
Snėiguonėškė I
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Loisos Ajala
No 1991 m. SI Generalėnės sekretuorios, perrėnkts ė šias parėigas Parīžious ėr San Paula kongresous.
Šonramolė
thumb|200px|Šonramolės žėids
Šonramolė ī tuokė dīka ramolė, katra skėras sava smėrdontio smuoko. Kap ė kėtas ramolės, šonramolė muokslėškā prigol prī grėižžėidiu augalū (Asteraceae) šeimuos.
Šonramolė padabnė i Rīma ramolė, bet skėras sava smuoko ė smolkesnēs lapalēs.
Aug pakelies, patuoriūs, panomiūs, laukūs, smiltingūs opiū krontūs. Šonramolė ī trocīzna arkliou, šoniou, katėnou.
Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā
Loisos Ajala
1991 dalīvava LSDP XV sovažiavėme.
Ayala, Lujis
Berkinienā
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Ispanėjės cėvėlėnė vaina
right|250px
Koltūra
Koltūra īr žmuoniū vėsuomenės būklė, anuos išprosėma ruodėklis, korin apibūdėn dvasėnis ė materēlinis anuos gīvenėms. Tas priklausa nu istuorėnė anuos ėšsėvīstīma, no tuo, kuokės nauduo gamības prīmuonės. Vėinuoki bova koltūra žmuogaus ė vėsoumenės, katra lauka arė so pritaikīta tam medė šako ė medžiuojė so nuglodėnta kulė kėrvelio, ė vėsā kėtuoki, kor žemė ar so šiūlaikėnio plūgo ė žmuogos sied traktuoriaus kabinuo.
Ispanėjės cėvėlėnė vaina
Ispanėjės cėvėlėnė vaina - cėvėlėnė vaina, vīkosė nu 1936 m. lėipas ligė 1939 m. balondė. Anam kuovuojė generuola Francėska Franka vaduovaujamė počėstā (naciuonalėstā, fašėstā) prīš demuokratėškā ėšrėnkta Antruoses Ėspanėjės respoblėkas vīriausībė bei anou remontis partėzanā respoblėkuonā. Cėvėlėnė vaina bėngės respoblėkuonu pralaimiejėmo ė Francėska Franka dėktatūras, isigaliėjėmo.
Kateguorėjė:Cėvėlėnės vainas
Štolps (opės)
Štolps īr opalis Mažeikiu rajuonė, Tėrkšliū seniūnėjuo; Vėišetės dešinīsis ėntaks. Tek par Tėrkšliū ė Daubariū suodnas. Palē krontus īr pėliakalnē ė senkapē.
Koltūra
Atskėra žmuogaus koltūra ruoda anuo elgesīs vėsuomenie – dėrbont, bėndraujint so kėtās, leidont laisvalaiki ė t.t.
Katra
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Kaniavas seniūnėjuo.
Koltūra
Tēpuogė veizieket
Kateguorėjė:Koltūra
Katra
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 35 žmuonis.
Kaniūkā (Kaniava)
Kaniūkā - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Kaniavas seniūnėjuo.
2019 m. Okrainas prezidėnta rėnkėmā
2019 m. Okrainas prezėdenta rėnkėmā - Okrainas prezidėntā rėnkėmā. Pėrms tors nutėka 2019 m. kuova 31 d., vuo ontrs - balondė 21 d.
Kateguorėjė:notėkėmā Kateguorėjė:Okraina
Pelenė (dėina)
Kateguorėjė:Žemaitiu švėntės
Statiuonīs
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Kalesninku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Katra
Istuorėjė
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Martins Haidegeris
thumb|1960 m. darīta puortėgrapėjė Martins Haidegeris (g. 1889 m. siejės 26 d. Meskirchė, Badenė-Viurtenbergė – m. 1976 m. gegožė 26 d. Fraiburgė, Vuokītėjuo) bova vuokītiu fėluosuops-egzėstencēlėstos, hermeneutėkas teuoretiks, vėins glabniausiu XX omžiaus mėslītuoju, fenomenologėnės ontologėjės atstuovu.
Muokės Fraiborga universitetė, kor 1915 m. palėka fėluosuopėjės daktaru. Gerā sogīvena so nacėstās, tudie 1933 m. bova ėšrėnkts rektuoriom. Sekontēs metās atsėsakė rektuorė pareigū. Nu 1951 m. - pruofesuorios.
Martina Haidegerė fėluosuopėjė terp lietoviu tīrėnietė pradiejė Vakarūs gīvėnė Jūzaps Gėrnios ėr Ontuons Maceina.
Kateguorėjė:Vuokītėjės fėluosuopā Kateguorėjė:Egzėstencēlėstā Kateguorėjė:Mėslītuojē
Lejuonėškė
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo gīven 37 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Xzibit
Xzibit 2012 m.|thumb Alvėns Natanielios Džuoineris IV (Alvin Nathaniel Joiner IV; g. 1974 m. siejės 18 d.), geriausē žėnuoms kāp Xzibit, īr amerėkėitiu repa mozėkas atlėkiejs ėr aktuorios. Ons tēp lioub vest laida „Pimp my ride“ par MTV.
Dėskuograpėjė
Kateguorėjė:JAV žmuonis Kateguorėjė:JAV mozėkontā Kateguorėjė:Aktuorē
Koudē (Telšē)
Koudē - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Rīškienu seniūnėjuo. Anuo gīven 70 prieteliu.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Paneviežis
Paneviežis – miests Šiaurės Lietovuo, abėpos Neviežė opės, 136 km ė šiauries vakarus nu Vėlniaus. Vadėnams Aukštaitėjės regijuona suostėnė. Īr vėins dėdliausiu Lietovuos miestū (pėnkts palē dėdoma). Paneviežis īr apskrėtėis, miesta savivaldībės ė rajuona savivaldībės cėntros, tēpuogė Paneviežė ė Velžiuo seniūnėjės cėntros.
Ekuonuomėka
Paneviežis – magtīngiausės Aukštaitėjės pramuonės cėntros, torons ītakas ciela regijuona raidā. Svarbiausės īmuonės:
Kateguorėjė:Lietovuos miestā
1926
1926 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided pėnktadienī.
Smertės
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Fonėkolierios
thumb|240px|Keltovs Los Andžėlė Fonėkolierios aba keltovs ( < 'vėrvėlė, līns') īr tromps gėlžkėlis, skėrts keleivēms ožvežtė ont kalna.
Lietovuo
Lietovuo vk 3 fonėkolierē:
Nūruodas
Kateguorėjė:Transpuorts
Balondė 4
Balondė 4 dėina īr 94 metu dėina (kelamasēs metās - 95) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Luoma
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo.
Dālotē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Vėrbale seniūnėjuo.
Istuorėjė
Miestalis ėkorts pū I Svieta vainas, kūmet bova ėšdalīnts Versnopiū dvars. 2001 metās miestalie gīvena 179 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Lėnksmakolnis
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Garlevuos apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Lėgė 1958 m. miestalės vadėnts Liustbergio ( – „lėnksmomū kolns“). 2001 metās gīvenvėitie gīvena 639 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
1382
1382 (MCCCLXXXII) - nekalāmieji metā, katrie prasided otradėini.
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Juonėškė seniūnėjė
Juonėškė seniūnėjė īr Juonėškė rajuona centrė. Centros īr Juonėškės.
Koltūrėnė revoliucėjė
thumb|1967 m. numaliavuots koltūrėnės revoliucėjės [[propagandas abruozdielis.]] Koltūrėnė revoliucėjė, oficēlė ė pėlnā vadėnta Dėdliuojė proletarijata koltūrėnė revoliucėjė bova suocēlpuolitėnis kostiejėms Kėnėjuo, pradiets Kėnėjės komunėstu partėjės kūriejė ė generalėnė sekretuorė Mao Dzeduna 1966 m. Deklarouts tėkslos — itvėrtėntė kėnėška komunėzma sograunont ėšlėkosios kapėtalėstėnios ė tradicėnius Kėnėjės vėsoumenės elementos ė sostėprėntė Mao Dzeduna mėsliu (maoėzma) kāp domėnoujontė Kėnėjės komunėstu partėjės ideoluogėjės pozicėjės. Pasibėngė so Mao smertėm 1976 m.
Koltūrėnė revoliucėjė pridėrba daug ėškadu šalėis ekonuomėkā, koltūrėniams objektams (švėntīkluoms), pražodė nu keliū ligė 20 mėlėjuonu Kėnėjės žmuoniū. 1981 m. šalėis komunėstu partėjė pripažėna, ka koltūrėnė revoliucėjė pridėrba daugiau smagiū ėškadu „žmuoniems, šalē, partėjē“ nego kuoks nuorintās kėts nutėkėms nu pat „Kėnėjės Liaudėis Respoblėkas ikūrėma“.
Līlavienā
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo gīven 27 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Marėjuonėškė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Semeniškės (Trakā)
Semeniškės - gīvenvėitė Traku rajuonė, Grendavės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Žīdrūns Karčemarskis
thumb|Žydrūnas Karčemarskas Žīdrūns Karčemarskis (g. 1983 m. gegožė 24 d. Alītuo) īr Lietovuos futbolininks, pagrėndinis nacėonalėnės rėnktėnės vartininks.
Karjiera
Karčemarskas
Brazdēkē
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Suodnalė (Skaudvėlė)
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Gaila
Gaila - senuobės lietoviu mėtoluogėjuo bova naktėis dėivė. Sapnė ana liuob konkīntė žmuonės ė gīvuolios.
Brazėnskē
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Šėndros
thumb|200px|Šėndrīns
Šėndros toria stuora, šliaužonti, kramuolinga šakni. Anou lapā ėlgi, tėisē, ėlguom makštėm. Žėidā sogolė̄ i tuokės borbūlės, katras paskom nuognē ėšaug ė palėik tomsē rodas aba joudas, vuo vėdou – kap ėš pūka padarītas. Pletas šėndrā šaknėm.
Aug šėndrā pelkies, ežerū, kūdru, prūdu krontūs, balūs, prī opiu atkūlu; lėgo 1,5 m gėloma. Lapā tink pīnėmou.
Kateguorėjė:Vėinskiltē augalā
Navėkā (Tormants)
Navėkā - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Gluntan
200px|thumb|right|Gluntan kuompaktėnis dėsks, ont dėsks vėršele matīt Gluntan gropės narē.
Balondė 5
Balondė 5 dėina īr 95 metu dėina (kelamasēs metās - 96) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Gluntan
Gluntan - Nuorvegėjės šuokiu mozėkas gropė. Gluntan 1965 m. ėkūrė Ørnulf Holthe. Pėrma alboma ėšlēda 1968 m. Gropė ėšėra 1980 m., bat sossėbiega pū naujė 1988 m.
Balondė 5
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Gluntan
Narē
Kateguorėjė:mozėkontā
Šerkšnė
Šerkšnė īr opės Žemaitėjuo, Mažeikiu rajuonė; Vėntas kairīsis ėntaks. Ėštek ėš Plėnkšiū ežera, ė tek i šiaurė. Sīkēs opės ėštakuom īr laikuoms Markėjės opalis, katros itek i Plėnkšiū ežera. Tek par Skoudėškiu, Būgeniu, Šerkšnienu kaimus.
Medelėškė
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo.
Šerkšnė
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis Kateguorėjė:Mažeikiu rajuons
Medelėškė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniū.
1927
1927 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided šeštadeinī.
Starka (Šalčėninkā)
Starka - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Kalesninku seniūnėjuo.
1927
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Medelėškė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Starka (Šalčėninkā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 54 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Prancūzėjės Gviana
Nūruodas
Kateguorėjė:Pėitū Amerėkas valstībės Kateguorėjė:Prancūzėjė
Bikūnā (Zarasā)
Bikūnā - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Suobors
thumb|right|260px|Maskvuos suobors Suobors (rus. собор) – svarbiausė stačiatėkiu cerkvė, katedra. Statuoma tonkiausē miesta cėntrė. Dėdlē poušnus suobuorā būdingi Bizantėjės, senajē Rosėjės arkėtektūrā.
Aitvars
Aitvars (Atvars, Svitėls, Žaltvėkšs, Žalvėsks, Sparīžios, Spiroks, Pūkės, Damavīks, Koklėks, Gausinėlės) – lėtuviū paguonėškojo panteono dėvėška botībė, atmosfėros, ondens, īpat debesū, saugotuos, katras tor rīšė so žeme ė anuos tortas.
Glodė
thumb|240px|Švedėška senuobėnė glodė
Glodė (kėtap trūts, trūta, brokšts, brokštė, brokštės, postīklie, godė, godelė) ī mažos gabalioks kūlė (skalūna, bazanėta) aba šmuots medė, katros skėrts glodintė metalėnius dāktus (peilius, dalgės ė kt.).
1404
1404 - kalāmieji metā, katrie prasided sekmadėini.
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Spenglėninkā
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Grendavės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Lėnkātē
Lėnkātē - Juonėškė rajuonė, Juonėškė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Miestalės īr seniūnaitėjės centrs. Vēk Lėnkātiū pagrėndėnė muokīkla, bėbliuotėka ė pašts (LT-84013).
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 462 žmuonis.
Ruovans Atkėnsuons
right|250px Ruovans Sebastėjans Atkėnsuons (Rowan Sebastian Atkinson; g. 1955 m. vasarė 6 d.) - onglu kuomėks, aktuorios ėr rašītuojs, geriausē žėnuoms kāp pagėndėnis Puona Bīna aktuorios.
Noruodas
Kateguorėjė:Aktuorē
Vietnama vaina
thumb|Vietnama vaina Vietnama vaina – vainū ož Vietnama liousoma, a vieliau ė sovėinėjėma, grandėnė, katra tēsiesė nu 1940 m. vasarė ėkė 1975 m. Patė garsiausė vaina tuo vainų vėrtėnie īr vaina prīš JAV.
Kateguorėjė:Šaltuojė vaina Kateguorėjė:Vainas
Ambraziūnā
Ambraziūnā - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 18 prieteliu. Šalep teka Šošvė, ī Ambraziūnu pėlēkalnis.
Matėškē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo gīven 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Monguolėjė
Monguolėjė – valstībė Azėjuo, tarp Rosėjės ėr Kėnėjės. Dėdliajā dalī Monguolėjės terituorėjės ožėm stepies, šiaurie ėr vakarous – kalnā, a pėitous – dīkoma. Tai bene retiausē apgėvėndėnta valstībė sviete. Akanuomėkuo vīraun kalnakasība ė žemes ūkės. Monguolėjė īr baguota, nes tor namažā gamtėniū ėštekliū.
Nuovėna (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Opės
''Šėts straipsnis īr aple ondens tiekme. Aple opali so vardo Opė veiziekėt čė.'' thumb|240px|Vėina ėš dėdliūju žemaitiu opiu, tas ī [[Virvītė]] thumb|right|240px|[[Neviežis|Neviežė opės, katra senuobie liuob robežioutė Aukštaitėjė ė Žemaitėjė]]
Opės (muot. g., kėtāp da opis [vīr. g.], opė) īr savāmiškos ondenė tekiejėms. Opės īr matėnama krėtoliū, pužemėniu ondenū, ledīnu ė sniega tėrpėma ondenū. Saliedama opės padėrb sava slieni. Paprastā opės itek i kėta opi, jūra aba ežera. Tonkē itekiedamas opis padėrb ėšsėšakuojėmus (deltas) aba estoarėjės). Kalnoutūs vėitūs srūnontės opis dėrb kriuoklius ė slenkstius, vuo līgomūs – vingius. Prī opiu nug senobėniu čiesė kūrės miestā, klestiejė prekība.
Brėzgā
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Rīškienu seniūnėjuo. Anuo gīven 88 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Opės
Dėdliausės svieta opis:
Dėdliausės Žemaitėjės opis:
Balondė 6
Balondė 6 dėina īr 96 metu dėina (kelamasēs metās - 97) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Kruokšlīs
( aba ) - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Kaniavas seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kaimalė aug do oužuolā, katrie bova pasoudīntė 1933 m. Dariaus ė Gėriena žotėis dėina, anims pamėnavuotė (Soudėna Kazėmeratiu draugėjė). 2001 metās gīvenvėitie gīvena 78 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Kulīs
Kolīs – ežers šiauries rītū Lietovuo, Kopėškė rajuonė, aple 9 km i šiauries rītus no Skapėškė.
Kateguorėjė:Kopėškė rajuona ežerā
Konėgėškē (Šėlalė)
Konėgėškē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 70 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Joragē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Garlevuos apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 585 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Mažotē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Vėrbale seniūnėjuo, šalėp gelžkelē Kauns-Kībartā.
Istuorėjė
2001 metās miestalie gīvena 116 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Groudė 31
Groude 31 īr paskotėnė, 365-a metu dėina palē Grėgaliaus kalėnduorio (kelamasēs metās 366-a).
Vardadėinē
Gedganta - Gedgants - Gedgantė - Melanėjė - Melanėjos - Mėngailė - Silva - Silvis - Silvestra - Silvestros - Silvėjė - Silvėjos
Smertis
Kateguorėjė:Dėinas
Galva
thumb|240px|Žmuogaus makaulė Galva aba makaulė ī gīvūnu prīkėnė vėršotėnė kūna dalės, katra ciela gīvata pagrinds ī. Galvuo īr akis, nuosis, borna, ausis, smagenā. Pas stoborėnius gīvius galva sosided ėš kramės ė žondėkauliu kaulu.
Kateguorėjė:Kūna narē
Paulios Grībauskis
Grībauskis Paulios (g. 1984 m. bėrželė 2 d.) īr Lietovuos futbuolėninks, bovė̄s nacēnalėnės rinktėnės vartėninks.
Karjiera
Grībauīskas
Dėrbinsėna
Dėrbinsėna, gaminėms īr pruocesos, katruo meto īr pagamėnma kuokėtās pruodokcėjė (prekės).
Kateguorėjė:Akuonuomėka
Krūtėis viežīs
thumb|right|Mamuogramas ruoda nuormalnė krūtėnė (kairė) ė krūtėnė so viežio (dešėnė).
Žaliūkė
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 10 žmuoniū.
Krūtėis viežīs
Krūtėis viežīs - viežīs, katrs prasided krūtie, apkret vėdėnes kraujagėsles, pėina takos. Īr skėrtingas krūtėis vieže fuormas. Gīduoms krūtėis viežīs so vaistās (huormuonū ė kemuo terapėjė), uoperacėjuom, radėacėjė.
2004 metās JAV nū krūtėis vieže kentiejė 216 000 žmuoniū, vuo tās patēs metās nū anuo mėrė aple 40 000 žmuoniū.
Prevencėjė
Regoleros pretėmā, svuore metėms, stengėms nagert alkuoguole, tuoksėniū kemėkalū, aplėnkuos kenkiėjū īr padedontes prėimuones, nuorėnt ėšvengtė krūtėis vieže. Grūdėnē maistā, popas, natoralos vėtamėns E randams riešotūs gal būt labā naudīngė, nuoront ėšvengt krūtėis vieže
Šaltėnē
Kateguorėjė:Lėgas
Ontkalnis
Ontkalnis - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 17 prieteliu.
Šarkotē
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Kalesninku seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Valerėjuons
thumb|240px|Valerėjuona žėids
Valerėjuons ī tuokis liekarstėnis žuolīns, kėlėma nug Vėdoržemė jūras kraštū.
Valerėjuons ī daugiametis augals, katros ožaug lėgo 2 m aukštoma. Stombris anou statmens, bašakis, tošto vėdorio. Šaknis nuognē ėlgas, 2-4 m ėlgoma, anūm daug. Lapā ėšruod padabnē plonksnuom. Žėidā rausvā balti, sogolė̄ i tuokius skietius, tora gardu smuoka.
Žīdia valerėjuons bėrželė–lėipas mienėsēs.
Aug šlapiūs pėivūs, opiu, ežerū krontūs, medies, prī lėnkiu, pjauniū. Anam tink lėngvs prīmuolis aba prīsmėltis.
Valerėjuona šaknis dėdlė liekarsta ī. Tas ī ospakajuoncos – paded ožmigtė, ramėn nervus, anūs gera nug šėrdėis, galvuos suopolė, par muoterėšku dėinas.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Žuolīnā
1928
1928 - īr kalāmieji metā, katrie prasided sekmadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Bamboo Airways
Bamboo Airways īr Vietnama uora lėnėju bėndruovė. Ana ėkorta 2017 metās y. Bėndruovė tora 20 liektovu ė skrėnd i 44 skėrtingu uora oustu.
Bobē (Šiaulē)
Bobē  - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Puortegrapėjės
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Palēsė (Tormants)
Palēsė - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Juonātē (Šėlalė)
Juonātē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 52 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Saulios Klevinskis
thumb|right|Saulios Klevinskis Saulios Klevinskis (g. 1984 m. balondė 2 d.) īr Lietovuos futbuolėninks, nacēnalėnės rinktėnės vartėninks.
Karjiera
Klevinskas
Žīdkaimis
Žīdkaimis īr gīvenvėitė Trakū rajuonė, Grendavės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 30 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Galkontē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Rīškienu seniūnėjuo. Anuo gīven 15 prieteliu.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Kalnalis (Juonėškis)
Kalnalis - Juonėškė rajuonė, Juonėškė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 451 prietelės.
Līnežeris
(, god. - Линица) - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Kaniavas seniūnėjuo.
Kaimalės īr arkėtektūras pamėnklos. Šalėp kaimalė īr žemīnėnes kuopas, pėitū šmuotė Čepkeliū rezervats.
Klaipiedas onėversėtets
thumb|right|290px|KU versla ėnkobatuorios [[2017 m. balondė 1 d.]]
Līnežeris
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 36 žmuonis.
Klaipiedas onėversėtets
Klaipiedas onėversėtets, aba KU,  – Klaipieduo nu 1991 m. vēkontė aukštuojė muokīkla. Siūlėjė trėjū pakuopu – bakalaura, magėstra ė duoktorantūras – stodėjės ė atlėikt muokslėnios tīrėmos. Vēk 7 fakoltetā. Nug 2016 m. dėrb KU versla ėnkobatuorios.
Stodėjės
1991 m. onėversėtets pradiejė vēkt, so 16 stodėju pruogramu ė 3067 stodentās. 2009 m. Klaipiedas onėversėtets toriejė 67 bakalaura, 46 magėstra ė 3 laipsne nedoudontes stodėju pruogramas. Bendrs stodentu skaitlios (naiskātont duoktarantu), 2005 m. bova 9151, 2006 m. – 9367, 2007 m. – 9223, 2008 m. – 9219, 2009 m. – 8438. 2009 m. pab. trijūs Klaipiedos onėversėteta korounamūs duoktarantūras pruogramūs – edokuoluogėjės, ekuoluogėjės ė aplėnkuotė̄ras, istuorėjės krīpties – stodėjava 60 duoktarantu (dėinėne skīriaus – 57, nākėvaizdėne – 3).
2011 m. sausė 1 d. KU stodėjava daugiau kāp 7500 stodentu. Valstībė fėnansoun 3200 stodentu stodėjės. Kuožnās metās stodėjuon par 100 ožsėinie stodentu, katrie atvažioun vagol apsėmainėma pruograma, i lietuviu kalbuos korsos ė ėntensīves pruogramas. Kuožnās metās par 120 Klaipiedas onėversėteta stodentu ėšvažioun semestra aba vėinu metu stodėjuoms i ožsėine onėversėtetos studijoms ė praktėkā ožsėinē fėrmuos. Vėik stodentu muokslėnės draugėjės, rengēmas stodentu muokslėnės kuonferencėjės; šmuots anū naciuonalėnes ė terptautėnss. Onėversėteta absuolventu skaitlios – daugiau kāp 27 500.
2009 m. doumenėm onėversėteta pedaguogėnis persuonals bova 500 darboutuoju (ožjīmta 486,5 etata, ėš anū 60 – pruofesuoriaus, 197,5 – duocenta, 141,5 – lektuoriaus, 87,5 – asėstenta parēgūs).
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos onėversėtetā Kateguorėjė:Klaipieda
Balondė 7
Balondė 7 dėina īr 97 metu dėina (kelamasēs metās - 98) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. Tarptautėne sveikatas dėina.
Rekstokā
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo gīven 25 žmuonis.
Balondė 7
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Rekstokā
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Austieja
Austiejė Gendvėlaitė, geriau žėnuoma kāp Austieja (gėmė 1993 m. kuova 14 d. Nuorėškiūs, Plongės rajuonė) īr Žemaitėjės dainėninkė, populērė savuom dainėm žemaitiu kalbuo. Anuos kūrėnīs „ŽGŽ“ īr sorėnkės daugiau kāp 1 mln. parveizu, kas, mėslėjama, skaitlėngiausē terp vėsū žemaitėšku dainiu īr. Onkstiau bova sobūrosė gropė Auksa žovis.
Īr bėngosė kėna ė tētra bakalaura stodėjės, darboujas Kelmies mažajam teatrė.
Solo dainiu sārašos
Sārašos nie bėngts
Nūruodas
Kateguorėjė:Žemaitėjės mozėkontā
Kajackėškė
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Kazlu Rūduos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 21 žmuogos.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Vaivuors
thumb|240px|Vaivuorā
Vaivuors ī tuokis augals, katros muokslėškā prigol prī erėkėniu augalū (Ericaceae) šeimuos.
Vaivuors padabnos melīnē. Aukštoms sėik lėgo 100 cm. Stombris statmens, šakuots ī. Lapā ėšėlgi, trompās kuotās, apatė palėik žalė cielus metus.
Žėidokā balti, ėšruod kap kuokės tauralės. Vaivuorā pražīst gegožė pabonguo, ė žīdia lėgo bėrželė vėdorė. Sonuokėn tuokės kamūlėnės, bėškioka paėlgas mielenas ougas, katras nūnuokst lėipas pabonguo ė laikas lėg spalė.
Vaivuorā aug driegnuos, švėisiuos medies, kėmėnuojīnūs.
Kateguorėjė:Ougas Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Bėjuotā (Vėlkavėškis)
Bėjuotā - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Vėrbale seniūnėjuo.
Dėrbīkla
Kateguorėjė:Akuonuomėka
Vox Maris
Vox Maris - regėjuonėnė infuormacėnė pramuogėnė radėjė stoutės, katra sava pruograma transliou 99 MHz dažnio FM bangū Klaipieduo ėr roužė 60 km spindolio ī rīnki Klaipieduos.
Žvingē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo. Miestalie īr medėnė Krīže ėšaukštėnėma bažnītalė (ėšbūdavuota 1939 metās).
Raganu eglė
Raganu eglė īr eglė (Picea abies) so gausomo stoubriū, katra aug Rambīna regėjoniniam parkė, šalep Vėlkīškiu miestalė. Eglė paskelbta gomtuos pamėnklo. Anuos aukštoms 32 m, lėimens 5 m, vuo 80 cm aukštome šakuojas i 18 kamėinu. 2007 m. pabėnguo, pū praūžosės oudras, vėins stoubris nolūža.
Bėjuotā (Vėlkavėškis)
Istuorėjė
Kaimalės ėkorts 1926 m. 2001 metās kaimalie gīvena 9 žmuonis.
Vox Maris
Nu 2007 metu sausė 24 dėinuos radėjuo stuotėis „Vox Maris“ pruograma transliounama ėr Vėlniou, 96,8 MHz dažnio FM bangu roužė aple 70 km spėndolio ī rīnki Lietovuos suostenės.
Bėjuotā (Vėlkavėškis)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Čepelėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 12 žmuoniū.
Žvingē
Istuorėjė
Žvingiū bažnītalė mėnavuonama nū 1588 metū. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 231 žmuogos.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Vox Maris
Kateguorėjė:Radėjė stuotis
Raganu eglė
Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībė Kateguorėjė:Dīvnė medē
Pasēkā (Tormants)
Pasēkā - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Geras FM
thumb|150px|Geras FM logotėps
Geras FM - regiuonėnė mozėkėnė ėnformacėnė radėje stuotės, katra sava prougrama transliou 101.9 MHz dažnio 50 km spindolio ėrīnkou Vėlnious.
Nūruodas
Kateguorėjė:Radėjė stuotis
Žaks Kartėjė
thumb|right|180px Žaks Kartėjė (Jacques Cartier; g. 1491 m. groudė 31 d. – m. 1557 m. siejės 1 d.) bova pėrmāsis Prancūzėjės keliautuos ė buotanėks, katros tīrėniejė Šiaurės Amerėka (Kanada). Ons miegėna soėiškuotė šiaurės jūrū keli, par katrou būt galėma nūplauktė i Azėjė.
Māstautā
Māstautā - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 15 prieteliu.
Karšovuos gėrė
Karšovuos gėrė aba Smalėninku-Vėišvėlės medės īr medė pėitū Žemaitėjuo, Jorbarka, Šėlotės ė Tauragės rajuonūs. Pluots ­­­~42,7 km². Gėriuo prėgol 47 medės. Daugoms mediu īr pošīs (64%), da īr egliu (16%), beržū (13%), joudalksniu (6%), apošiu (1%). Par medė tek' Jūras basėina opis.
Karšovuos gėrė īr sena. Ana skīrė vakarū ė rītū žemaitius, tēpuogi bova kāp pagelba kovounant so krīžioutēs.
Kateguorėjė:Žemaitėjės medės
Piuotruovėcā
thumb|250px|Piuotruovėcu znuoks ė krīžios Piuotruovėcā īr suoda Lėnkėjuo, šalėis cėntrėnė dalie, Mazuovėjuo. Anamė Gīven 352 gīventuojē. Suoduo ežers ī.
thumb|250px|Piuotruovėcā [[Lėnkėjė|Lėnkėjės žemielapie]]
Šaltenē
Kateguorėjė:Lėnkėjės geuograpėjė
1931
1931 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ketvėrtadeinī.
Gėmėm dėinas
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Prīkolės seniūnėjė
Prīkolės seniūnėjė - seniūnėjė Klaipiedas rajuona pėitvakariūs, cėntros - Prīkolė.
Šniūrā (Šalčėninkā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 28 žmuonis.
Prīkolės seniūnėjė
Nūruodas
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona seniūnėjės
Šniūrā (Šalčėninkā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Gardėns
Gardėns  – Godėjės miests, šalėis pėitvakariū šmuotė, šalėp Godėjės robežiaus so Lietova ė Lėnkėjė, šalėp Nemona opėis. Gardėns ī krūvuo rajona ė apskrėtėis cėntros. Ėš vėsu Godėjės miestu, Gardėnė gīven dėdliausės skaitlios Ruomas Katalėku.
Rėdėkėškė
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo gīven 34 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Vėlniaus arkėkatedra bazėlėka
thumb|right|260px|VVėlniaus arkėkatedra bazėlėka
'''Vėlniaus Šv. Stanėsluova ėr Šv. Vladėsluova arkėkatedra bazėlėka (aba paprastā Vėlniaus katedra''') īr Vėlniaus arkėvīskopėjuo, Vėlniaus dekanatė.
Vėdou īr 11 šuonėniu kuoplīčiu, irėngta zakrėstėjė, 6 kolonū portiks. Bazėlėkuo 3 navas, katruos īr atskėrtas pėliuorēs, dėngtās krīžmėnēs skliautās.
Kateguorėjė:Lietovuos bažninčės Kateguorėjė:Vėlnios Kateguorėjė:Bazilėkas
Balondė 8
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Tau
Radijas Tau – stuotės, katra ėkorta 1993 m. vasarė 1 d. Daba savo pruogramas tranlioun 102,9 FM dažnio 50 - 80 km spėndolio aplīinkou Kauna.
Kateguorėjė:Radėjė stuotis
Martīna pošės
thumb|220px|Martīna pošės 2015 m. lėipa
Martīna pošės īr pošės Kelmės rajuonė, Ožvėntė gėrėninkėjuo, Plikšėlė medės 13 kvartalė, valstībės sauguoms gomtuos pavelda uobjekts. Pošės aug 3,2 km rītūsp nū Mėnopiu ė Žeberiū, aple 0,3 km pėitūsp nū ravo tekontės Ošnas, kelė Plikšėlė suodiūsna, atsėėšakuojontė ėš plėnta Ožvėntis–Loukė, šiaurėnie posie. Ana medie īr patė aukštausė, stuoriausė ė seniausė.
Prī medė ved žvīrkelis. Pošės aptverta medėnė tvuoralė, ont anuos stoubrė nū sena prėkabėnt vėsuokiu kuoplīčieliu, abruozdieliu, krīžaliu, rožončiu. Vėita keravuo Mėnopiu kaima žmuonis, čė vīkst muojavā.
Žmuonis skait, ka ta pošės īr švėnta. Ana garbėnama daugiau kāp trės šėmtos metu. Seni žmuonis atmen, ka prī pošėis žmuonis liuob atētė pasėmelstė kūmet sosėrg kuokis tā šeimėnīkštis, jaunėms liuob lokītėis prīš svuotba, liuob prašītė medė palaimėnėma. Puokarė metās medies bruolē prī tuos dīvnas pošėis liuob prėjėmtė prīsāka. Ont pošėis stuobrė prėkalta terp daugomuos kėtū ė kuoplīčielė so Šv. Martīna abruozdielio. Seniau čė bova ėr apieras diežalė.
Literatūra
Kateguorėjė:Kelmės rajuons Kateguorėjė:Dīvnė medē
Ruolonds Džiaukštos
thumb|Džiaukštos Ruolonds Džiaukštos Ruolonds (g. 1978 m. balondė 1 d.) bova Lietovuos futbuolėninks, nacēnalėnės rinktėnės žaidies, katruos luošė gīniejė vėituo. Ož Lietova soluošė 40 varžību.
Karjiera
Džiaukštas
Vietnam Airlines
300px|thumb|right|Vietnam Airlines
Vietnam Airlines īr Vietnama uora lėnėju bendruovė. Ana ėkorta 1955 metās ī. Bėndruovė tora 20 liektovu ė skrėnd i 86 skėrtingu uora oustu.
Kateguorėjė:Uora lėnėju bendruovės
Gaubelē
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Bolienā
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Merkorėjos (planeta)
thumb|Merkorėjos
Merkorėjos (simbolis: ) - mažiausė Saulės sėstemas planeta. Lietovuo ana seniau bova vadėnama Vaivuora.
Butrėmuonīs
Butrėmuonīs – miestielis Alītaus rajuona savėvaldībie, abėpos Plasaupės opelė, pri Ponės-Uonoškė plėnta.
Merkorėjos (planeta)
Kateguorėjė:Saulės sėstemas planetas
Paousopė
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Kaniavas seniūnėjuo, šalėp Ūlas ėr Ousope santakas.
Kaimalė īr Anzelma Matute drevie-moziejos.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Saulė
thumb|200px|Saulė veizėma ėš Žemės Saulė (sėmbuolis: ) īr G2 spėktrėnės klasės žvaiždie Paukštiu Taka žvaizdīnie, tēpuogė Saulės sėstėmas cėntros. Irinki anon sokas planėtas (terp anū Žemė), asteruoidā, kometas. Saulė īr 149,6 mln. km nu Žemės (tas atstoms vadėnams astruonomėnio vėineto).
Saulė īr dėdlē svarbė senuobėnie baltu vieruo, kāp daugomė kėtū senuobėniu vieru (kāp ontās inku inti kolts).
Varnaliežos
thumb|200px|Varnaliežos
Varnaliežos, kėtap varnalieža, kėbis ī tuokis augals, katros muokslėškā prigol prī grėižžėidiu augalū (Asteraceae) šeimuos.
Tas ī dvėmetis augals, katrou stombris būn šakuots, vuo lapā tomsē žali, dėdli (lėgo 45 cm ėlgoma). Šakni vara gėlē. Žėidā rīškē rūžavi, ėš apatiuos pilki, so daug kėbiu, katrėi nūnuokė̄ prī drabožiu, plaukū kimb ė tap platėnas.
Aug patuoriūs, kūlīnūs, tīrūs, dėrvuonūs, šiokšlīnūs, pamedius, sīkēs palėik cielus varnaliežīnus.
Varnalieža lapus ded prī vuotiu, potmeniu.
Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā
Paliotėškē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 13 žmuoniū.
Balondė 9
Balondė 9 dėina īr 99 metu dėina (kelamasēs metās - 100) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Kazlėškē (Kazlū Rūda)
Kazlėškē - gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Kazlu Rūduos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 21 žmuogos.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
1942
1942 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ketvėrtadeinī.
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Dapkėškė
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 31 žmuogos.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Dėgrātē
Dėgrātē - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās Dėgrātiūs gīvena 11 žmuoniū.
Changeling: The Dreaming
Changeling: The Dreaming - vaidmenū žaidėms, katruo veiksmos vīkst Tomsuos Svietė ė nauduojama Storytelling mekanėka. Žaidėma ėšleida kuompanėjė White Wolf.
Rėngē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo gīven 96 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Kriautė kūlis
thumb|250x250px|Kriautė kūlis Kriautė kūlis īr magītings kūlis Žemaitėjuo, Kelmės rajuonė, Pakražotė seniūnėjuo, Vileikiu suoduo. Kūlis riuogs plīnom aramam laukė, prī Kražiu–Jaunėškės plėnta, možne ont apvalaus 157 m aukštoma kalnalė vėršaus. Tas kūlis īr tretiuos vagol dėdloma Lietovuo. Gomtuos pamėnklo ožvadėnts 1990 m.
Kūlė ėlgoms 7,84 m, platoms – 7,65 m, aukštoms – > 4 m, dėldliausis apgliebėms golstē – 23,2 m.
Nūoruodas
Kateguorėjė:Kelmės rajuons Kateguorėjė:Kūlē
Džiaugienā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 81 žmuogos.
Paukštelėškė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Džiaugienā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Paukštelėškė
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Bonuokėške
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 27 žmuonis.
Sikėzmos
thumb|right|230px|Siku sėmbuolis
Ėrkėnē (Telšē)
Ėrkėnē - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Rīškienu seniūnėjuo. Anuo gīven 13 prieteliu.
Sikėzmos
Sikizmos, Sikhi (panjabi r. Sikhi) – viera, katra pagrėndė Guru Nanak, gīvenis XV ė XVI omžēs Talwandi (daba Pakėstans), pabriežis žmuonių līčiu līgībe. Prėskaitlioujama api 20 mln. pasekieju.
Ėrkėnē (Telšē)
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Sikėzmos
Kateguorėjė:Viera
Čėguonėškė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 13 žmuoniū.
Bonuokėške
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Čėguonėškė
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
FK Atmosfera (1973)
FK Atmosfera bovė̄s Lietovuos futbuola klubs. Ans ėš Mažeikiǔ ī. Vēkluos metā nūg 1973 lėgė 1990 m. pradiuos.
Šaltenē
Atmosfera
Zėniūnā
Zėniūnā - Juonėškė rajuonė, Juonėškė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 335 žmuonis.
Kluods Muonė
Kluods Muonė (, 1840 m. lapkristė 14 d. – 1926 m. groudė 5 d.) – prancūzu tapītuos, pėizažėsts, ėmpresiuonėzma atstuovs.
Zėniūnā
Istuorėjė
1949 m. Zėniūnā bova paskelbtė Zėniūnū valstiaus centro. Nū 1995 m. ivējė i Juonėškė seniūnėjės sodiejėma.
Kluods Muonė
Kateguorėjė:Prancūzėjės dailėninkā
Kėnu kalba
Kateguorėjė:Kėnu-tėbetėitiu kalbas
Nerėjos Barasa
Nerėjos Barasa (g. 1978 m. bėrželė 1 d. Mažeikiūs) īr Lietovuos futbolininks, nacėonalėnės rėnktėnės gīniejs.
Karjiera
Barasa Barasa
Selmuonėškē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo gīven 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Švėislaukis
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Kalesninku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Gavrils Princips
Gavrils Princips aba Gavrilo Princip (Kėrėlėtsa: Гаврило Принцип, [gaʋ'ri:lɔ 'prinʦip]) (1894 m. lėipas 25 d. - 1918 m. balondė 28 d.) bova Buosnėjės serbs ė savė vadėna Juguoslavėjės naciuonalėstu. Ons siejams so liuosoma jodiejėmo Mlada Bosna. 1914 m. bėrželė 28 d. Sarajevė Princips nožodė Austrėjės konėgākši Franza Ferdinanda ė anuo žmuona Huohenberga konėgākšte Soufė. Pu ton noždėma sokėla Pėrma svieta vaina.
Šaltenē
Kateguorėjė:Teruorėstā
Jopėteris (planeta)
thumb|150px|Jopėteris
Dėksē
Dėksē - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 11 prieteliu.
Jopėteris (planeta)
Jopėteris (simbolis: ) - dėdliausė Saulės sėstemas planeta.
Kateguorėjė:Saulės sėstemas planetas
Rodnė (Kaniava)
Rodnė - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Kaniavas seniūnėjuo, ož 18 km i pėitos nu Varienas.
Kaimalė, šalėp Ūlas opės ožtvankas īr ondens malūns, katras mėnavuoajams nu XVIII omžė.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Švėtrūnā
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Vėrbale seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kaimalės ikorts 1926 m., kūmet ēje valstībėnė žemės refuorma. 2001 metās miestalie gīvena 48 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Sausė 2
Sausė 2 īr 2-a metū dėina palē Grėgaliaus kalėnduorio. Nu šiuos dėinuos lig metū gala lėikt 363 dėinas (keliamases metās 364).
Gėmėma dėinas
Kateguorėjė:Dėinas
Balondė 10
Balondė 10 dėina īr 100 metu dėina (kelamasēs metās - 101) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Šaltenē
Kateguorėjė:Dėinas
Ramātėškė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Pakalnėškē I (Šėlalė)
Pakalnėškē I - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 30 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Sutkā (Tauragie)
Sutkā - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo gīven 29 žmuonis.
Butrėmuoniu seniūnėjė (Alītos)
Butrėmuoniu seniūnėjė īr Alītaus rajuona šiaurės rītūs, cėntros – Butrėmuonīs.
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos seniūnėjės Kateguorėjė:Alītaus rajuons
Bogušėškē (Kiedainē)
Bogušėškē - Kiedainiu rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 11 prieteliu. Šalep kaima tek Smėlga.
Ondou
thumb|left|240px|Biegons ondou
Ondou ī labiausē svietė paplėtos medega. Tas ī tuokis skīstėms, katros netor juokės skvarmas, kvapa a skuonė, bet gal prėjėmtė bikuokė douta skvarma, skuoni aba kvapa. Ondou sodar 71 % Žemės pavėršė ėr ī bikuokės gīvībės pagrinds. Prī 0 °C ondou jėm kietietė (tas ī šaltė) ė pavirst ledo vuo prī 100 °C jėm virstė dojėm (garās). Kemėškā ondou ī ondenėlė dvėdegėnis (H2O).
Kriepštā
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Rīškienu seniūnėjuo. Anuo gīven 70 prieteliu.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Marėjė Suopolinguojė
thumb|200px|Marėjė Suopolinguojė
Marėjė Suopolinguojė īr abruozdielis Švėntuos Marėjės Dieva Muotīnas, katramė ana ėšruod dėdlē smūtna, ka anuos sūnos Jiezos Kristos bova nūkrīžiouts. Tonkē būn so Jiezom ont keliu aba ronkūs. Anuos veids smūtnos, ašaruots, vuo i šėrdi sosmigosės šuoblės. Tasā abruozdielis (tonkē kap skolptūra, „dievoks“) dėdlē paptėltus Lietouvuo, īpatingā žemaitiūs, svietė dėdlē miegiama ispanakabiūs kraštūs, Italėjuo, Sluovakėjuo, Lėnkėjuo, Vėngrėjuo.
Kateguorėjė:Liaudėis mens
Uonoškė seniūnėjė
Uonoškė seniūnėjė - seniūnėjė Trakū rajuona pėitvakariūs, cėntros - Uonoškis.
Nūruodas
Kateguorėjė:Trakū rajuona seniūnėjės
Panajuotis Janākis
Panagiotis Giannakis (, gėmė 1959 m. sausė 1 d. Atienus) - Graikėjės krepšėnė treneris ė žaidies. Graikėjės nacionalėnės krepšėnė rinktėnes vīr. treneris.
Derceklē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo, ož 10 km i pėitos nū pėitėnė robežiaus so Klaipiedas miesto.
Panajuotis Janākis
Žaidiejė karjiera
P. Giannakis karto so Nikuoso Galio bova pagrėndėnē Graikėjės rinktėnės vedlē 1987 m. Euruopas čempijuonatė, katramė Graikėjė tapa Euruopas čempijuonė, vuo 1989 m. Graikėjė Euruopas čempijuonatė ožjiemė II vėita.
Derceklē
Istuorėjė
2001 metās Dercekliūs gīvena 641 žmuogos.
Panajuotis Janākis
Žaidiejė karjiera
P. Giannakis žaid ižaidiejė pozicėjuo. Krepšėninks sava karjiera pradiejė „Ionikos Nikaias“, vieliau žaid Saluonikū Aris, Atienū Panionios ė Atienū Panathinaikos kuomandūs.
Derceklē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Panajuotis Janākis
Trenerė karjiera
P. Giannakis nu 2004 m. vaduovaun Graikėjės nacionalėnē rinktėnē, so katra 2005 m. Euruopas čempijuonatė laimiejė auksa medalios, vuo 2006 m. Svieta čempijuonatė ožjiemė II vėita.
White Wolf
White Wolf, Inc. - JAV žaidėmu kuompanėjė, katrō labiausē garsė sava vaidmenū žaidėmo Vampire: The Masquerade.
Kuompanėjė 1991 metās ikūrė Mark Rein Hagens ė Steve bei Stewart Wieck'ai. Pavadėnėms pasėskuolėnts nu vėinas Michael Moorcock kningas. Daba White Wolf īr vėin stombiausiū ė pelnėngiausiū vaidmenū žaidėmu kuompanėju.
Kateguorėjė:Kuompioterėniu žaidėmu kuompanėjės
Balondė 11
Balondė 11 dėina īr 101 metu dėina (kelamasēs metās - 102) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Momaitē (Kiedainē)
Mōmātē - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 10 prieteliu.
Žvāzdiū Sėits
thumb|255px|Žvāzdiū Sėits
Žvāzdiū Sėits (Sėitīns, Dongaus Sėits, Sėits, Sėitėnis) tas ī vėins rīškiausiu dongaus žvāzdīnu. Astruonuomėškā ons ī Taura žvāzdīnė. Tas ī  6-9 žvāzdės, katros sogolė̄ padabnē Grīžuoratou. Žvāzdiū Sėits ī 370–420 švėismetiu nug Saulės.
Žvāzdiū Sėits ī kap dongaus dzieguorios. Palē anou žmuonis liuob gaudītėis, kūmet kuoki ūkė darba rēk dėrbtė: kap Žvāzdiū Sėits matuoms vakara žaruo, tap čiesos siejē (žemaitē rokoun: „Žvāzdiū Sėits žaruo – komelė vaguo“ aba „pakuol Žvāzdiū Sėits naleidiasi i žara, naleisi žėrga i bala“). Vuo „ka Sėits prapoul, gegožė praded kūkoutė“. Paskom ons pasiruod aplė lėipas 10, kap ožēn „Septīni bruolē mėigontīs“, tas ī, lītaus čiesos. Rodeni kap pasiruod Žvāzdiū Sėits, čiesos sietė žėimkėntius.
Kateguorėjė:Žvāzdės
Borkšā
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Senuojė gadīnie kaimalie liōb būt vieja malūns. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Smūtkelis
thumb|200px|Smūtkelis [[Šarnielė (suoda)|Šarnielės suoduo]]
Smūtkelis ī tuokis Jiezaus Kristaus abruozdielis, katramė ons ėšruoda dėdlē smūtnos, kamė atsisiedė̄s (ont kūlė, kriesla), dešėnė ronka pariemė̄s sava galva vuo kairė padiejė̄s ont kelė, so eršketiu vainėko ont galvuos. Žemaitiūs smūtkelius liuob dėdlē tonkē ėšbūdavuos kuoplīteliūs – pakeliū, prī nomū, kapūs, mediūs.
Rasietas, smūtkelis i Lietova pakliova ėš Vuokītėjės vuo Lėnkėjės, ons da dėrbams ė kėtūs Rītū Euruopas kraštūs, bet labiausē prīgėjė̄s žemaitiūs ī. Būktās, ons ruod kap Kristos, pu nūkrīžiavėma ė prīsikėlėma pargrīžė̄s i žemė ė dėdlē sosigriaudėnė̄s, ka ont žmuoniū ožleidė̄s tvana. Kėti rokoun, ka Kristos iejė̄s iejė̄s ė dėdlē pavargė̄s, prīsiedė̄s ont kūlė ėr iemė̄s kriuoktė. Ož anon ašaras, žmuonis pradiejė Kristu vaizdoutė ne kap pikta, bet kap smūtna ė gera Dieva.
Kap rokoun lietoviu liaudėis mena žėnuovs Galaunė Paulios, Smūtkelis dėdlē prītėka Lietovuo, ba ešrēšk kuontempliatīvė (dūmuojontė, smūtna) lietovė puovīza ė dūšė.
Kateguorėjė:Liaudėis mens
Ramėnava
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Daukšē (Kiedainē)
Daukšē - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 8 prietelē. Šalep kaima īr Daukšiū aerodruoms.
Džuordžėjė Uokėf
right|thumb|200px|Georgia O'Keeffe
Georgia O'Keeffe (Džuordžėjė Uokuofi, 1887 m. Lapkristė 15 — 1986 m. kuova 6 d.) - bova JAV dailėninkė, katra dėdlē itakava JAV mena nu XX omžiaus tretiuojė dešimtmetė.
Kateguorėjė:JAV dailėninkā
Ūta (Kaniava)
Ūta - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Kaniavas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 25 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Pavarienės
Pavarienės – kaims Varienas rajuon, ė šiaure no Varienuos ėr apie 12 km ė vakaros no Valkėnėnkū gėl. stuoties. Kaime īr kapinės. Kaima pavadėnims kėles no netuol tekantiuos Varienes opės. Tos patiuos kėlmies ėr kituo kaimuo, esantiuo Alītous rajuon netuol Vaienes ėštakū, pavadėnims – Pavarienė̄s.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Dievs
Dievs dėdliuojuo dalī relėginiu sėstemu īr antgamtėnė esībė, garbėnima ė tikiejima uobjekts. Dieva ar dievu egzistavims īr tikiejima (arba vieras), a ne muoksla uobjekts.
Puožiūrē ī Dieva, dievos
Kateguorėjė:Viera
Jakėškē
Dvars
Jakėškiū dvars istuorėniūs šalteniūs mėnavounams nū XVI o. pabėnguos. Lėgė šiū dėinū ėšlėka 1898 m. ėšbūdavoutė 17 kombariū rūmā.
Šeštėnē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Vėrbale seniūnėjuo.
Mėlėikē (Telšē)
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Šeštėnē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 22 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Saulės kuova
Saulės kuova ivīka 1236 m. siejės 22 d. terp žemaitiu ė kalavėjoutiu uordėnā. Mūšis ėvīka kažkortās šalėp Šiauliū miesta, pri Jauniūnu kaima. Žemaitē, vaduovaunami sava konėgaikštė Vīkinta, ožpoulė namuo grīžtontios, žemaitiu žemėsė prisėgruobosius vuokītius. Žemaitē siekmingā suduorojė kalavėjutius, nužodė anū magėstra Folkvina ė šventė pergalė.
Paskum šėta pralaimiejima Livuonėjės uordėns bova sojongts so Teutuonu uordėnu.
Kateguorėjė:Žemaitėjės istuorėjė
Jackson Pollock
miniatiūra|Jackson Pollock Jackson Pollock (Džeksuons Puolaks, 1912 m. sausė 28 d., – 1956 m. rogpjūtė 11, d.) - bova JAV dailėninks, katrs dėdlē itakava abstrakto ėmpresiuonėzma.
Kateguorėjė:JAV dailėninkā
Dreverna
Dreverna - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo, šalėp Koršiu mariu. Anuo gīven 617 žmuoniū.
Šalėp kaimalė īr mėlžėna kaps, katras, vagol legendas liōb padietė kaimalė žmuonims.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Balondė 12
Balondė 12 dėina īr 102 metu dėina (kelamasēs metās - 103) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Valė
Valė ī žmuogaus apsisprėnėma galė. Tas ī kėitoms, tvėrtoms, nūsiteikėms padarītė kon nuors, tas ī, nuors so ožsispīrėmo anon pasėiktė. Valė ī žmuogaus liousoms pasirinktė ė vēktė nuorama krīptėm. Valė kīln ėš apmīslėjėma, rīžta, galės sokaupėma, ketėnėma. Valė bėndrā īr ė valdė, valnoms kon darītė. Aplė kuoki rēkala žmuonis rokoun: „tas ī mona valiuo“ aba „tas nie muona valiuo / nug mona valės naprėgol“. Tas rēšk, ka žmuogos īvertėn, ar ons jiegtom kažka nūvēktė, a natorietom ožtektėnā rīžta ė jiegū ont tou. Tas ī, a žmuogos ī valns ton nūvēktė, a navalns.
Pėliuosuopėjuo dėdlis klausėms ī, a žmuogos tora liousa valė, a netora. Tas ī, a žmuogos ėš tikra vēk patsā apmīslėjė̄s, a mīslėn, ka īr apmīslėjė̄s patsā, vuo ėš tikrā anon pasirinkėmā prėgol nug ėš onkstiau nūlemtū sālīgu.