cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Gieris
Gierė sāvuoka dėdliausē apibendrinta skvarma ėšreišk privaluomībe ėr tun, kas duoruovės puovīza teigama. Šė sāvuoka atspind abelnūsius žmuoniū interesus, sėikius, lūkesnius, atentėis vėltis, sopratėma, kuoks torietom būtė žmuoniū gīvenėms ėr anūm santīkē. Kor rokounama aple gieri, ten rokounama ėr aple duoruove. Tačiau gierė kateguorėjė netapati duoruovē, apimuntē teigamas ėr neigamas žmuoniū gīvenėma poses. Gierė kateguorėjė znuočie tik tun, kas duoruovėškā teigama.
Gieris − pagrindėnė duoruovėnė vertībė, aukščiausė žmuoniū gīvenėma lieta ėr ideals. „Gieris īr umžėns, tauriausė mūsa gīvenėma lieta. Ka ėr kāp soprastomė gieri, gīvenėms īr ne kas kėta, kāp gierė sėikėms“ (L. Tolstuojus). Patė abelniausė skvarma gieris ėšreišk duoruovės kriterėju, katruo pagrindu lietuojami vėsė suocēlėnės tėkruovės reiškėnē bei asabnū žmuoniū veiksmā, puoelgē ėr kėtė duoruovėnė gīvenėma faktā.
Gierė reikšmie vėsuomenės gīvenėmou nuognē dėdelė. Uns ratavuo žmuogou tuobolietė, pakėltė aukščiau, īsėsāmuonintė sava vėita ėr paskirti gīvanėme. Apimdams vėsa tun, kas žmuoniū santīkiūse īr teigama, kėlnu ėr duoruovinga, gieris tamp sėiktėnu idealu.
Gieris nebūn atsėtėktinis. Uns prigaunams īveikus žmuoniū sāmuonie ėr elgesie īvairės bluogė apraiškas. Nugalint bluogi, ītvėrtėnams gieris. „Žmuogos tor darītė gera kou dėdesniam žmuoniū līkiou. Vėsuoks anuo veiksmos, katras īr prīšings šiou oždavėniou, īr zlastings veiksmos, išskėrontis anū ėš abelna, harmuoninga žmuoniū sogīvenėma.
Pūga
Pūga īr agnos snėiga postīms. Pūga meteoroluogėškā vadėnama kūmet viejė stėproms sėik 10 m/s. Anuos čieso ožpost kelius, sosėjouk transpuorts. Esont īpatingā dėdliam viejou gal' būtė griaunamė statėnē.
Kateguorėjė:Uorā
Naujapėivē (Šėlotė)
Naujapėivē - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Osienū seniūnėjuo. Anuo gīven 81 žmuogos.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Negarba
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kretingas seniūnėjuo. Anuo nagīven prietelē.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Vāgovėškē (Kelmė)
Vāgovėškē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Vāgovas seniūnėjuo.
2022 m. Rosėjės invazėjė i Okraina
2022 m. Rosėjės invazėjė i Okraina – 2022 m. vasarė 24 d. Rosėjės prezidėnta Vladimira Putina īsako pradiets Rosėjės gėnkloutu pajiegū Okrainas ožpoulėms. Oficēlē Rosėjės skaituoms vainėnė operacėjė. Prasėdiejė nu konflikta 2014 m., kumet Euromaidana kostiejėma čieso okrainėitiu palėka nuversts prietelėškā Rosėjės atžvėlgio ė skeptėškā eurointegracėjės atžvėlgio nusistatės prezidėnts Viktors Janukovīčios.
Vāgovėškē (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
2022 m. Rosėjės invazėjė i Okraina
Da 2021 m. kuova pri Rosėjės-Okrainas robežiaus, Baltarosėjuo ė 2014 m. Rosėjės aneksoutamė Krīmė pradietas telktė Rosėjės gėnkloutas pajietas. Situacėjė sobluoga 2022 m. vasarė 21 d. Rosėjē oficēlē pripažėnos Donecka Liaudėis Respoblėkas ė Luhanska Liaudėis Respoblėkas naprigolnoma ė tinās ivedos sava karius.
Skaitlioujama, ka nu invazėjės pradiuos žova aba bova nužodīta 7200-10 000 cėvėliu Okrainuo, daugiau kāp 100 000 Okrainas kariū ė 150 000-200 000 Rosėjės kariū bova sožaluota aba nužodīta.
Tas īr dėdliausis gėnklouts konflėkts Euruopa nu pat Ontras svieta vainuos. Konflėkts sokielė dėdliausi mėgracėjės krėzė Euruopuo nu Ontras svieta vainuos čiesa - pėrmuo nedielie Okraina palėka daugiau kāp 1 mln. gīvėntuoju, vuo per pėrmus metus - 8 mln. gīvėntuoju. Diel vainuos ėšauga okrainėitiu skaitlios Lietovuo ė īpatėngā Žemaitėjuo, kor okrainėitiu liuob gīvėntė mizerns skaitlios. I Lietova atvīka daugiau kāp 70 000 atbiegieliu ėš Okrainas. Vaina ė īpatėngā vieliau paskelbta vėsoutėnė mobilizacėjė paskatėna daug rosu ėšvīktė ėš Rosėjės - nu ožpoulėma pradiuos Rosėjė palėka 700 000-800 000 Rosėjės pėlėitiu, ontros tuoks dėdliausis skaitlios pu masėnės migracėjės pu buolševėku perversma 1917 m.
Napritardamas invazėjē 1000 kuompanėju pasėtraukė ėš Rosėjės ė Baltarosėjės. Terptautėnis Baudiamasis Teismos pradiejė bīla, katruo Rosėjė kaltėnama vainuos nusėkaltėmās Okrainuo nu 2013 m.
Kateguorėjė:Okraina Kateguorėjė:Vainas Kateguorėjė:Rosėjė
Kapėtolštėzna
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Šatrėninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 54 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Bioluogėjė
Bioluogėjė vuo biologėjė' īr muokslos aple gīva gamta, anuos diesnius. Graikėškā bios znuočie gīvībė aba gīvenėma, vuo logos - žuodi, savuoka, muoksla. Termėna biologėjė pėrma lėika pasiūlė Žans-Batists Lamarks ė G. R. Trevirans 1802 metās.
Bioluogėjes srėtis
Bioluogėjė apjem platu akademėniu srėtiū spektra:
Anatuomėjė -- astrobioluogėjė -- biokemėjė -- bioinformatėka -- biomekanėka -- biofizėka -- bioteknologėjės -- botanėka -- citoluogėjė -- kriptozooluogėjė -- lėgas -- ekoluogėjė -- embrijoluogėjė -- entomoluogėjė -- evoliucėjė -- genetėka -- histoluogėjė -- antropoluogėjė -- iktioluogėjė -- imunoluogėjė -- pataluogėjė -- epidemioluogėjė -- jūru bioluogėjė -- mikrobioluogėjė -- molekulėnė bioluogėjė -- morfoluogėjė -- mikoluogėjė -- neuroanatuomėjė -- neurobioluogėjė -- onkoluogėjė -- ornitoluogėjė -- paleontuoluogėjė -- parazėtoluogėjė -- fizioluogėjė -- struktūrėnė bioluogėjė -- toksikoluogėjė -- viroluogėjė -- ksenobioluogėjė -- zooluogėjė
Malagas Unicaja
Malagos "Unicaja"(Malagas "Unikaha", oficēlē Baloncesto Malaga) – Ispanėjės ėr Euruolīgas kuomanda. 2006 metu ACB līgas čempijuonā. Kuomanda īr isėkūros Andalūzėjės regijuonė. Klubs žaid José Maria Martín Carpena Arenuo. Geriausis rezultats pasėikts kumet kuomanda palėka ACB līgas čempijuonė ė laimiejė Euruolīgas regoliaro sezuona.
Dėdliausė laimiejėmā
Kuomanda trenėroun Sergio Scariolo, kuomandas prezidėnts Rafael Fernández Díaz īr. Rīškiausės kuomandas žvaizdės M. Brown, P.Sanchez, J. Garbajosa, W. Herrmann ė kėtė īr.
Vėilātē II
Vėilātē II - Rėitava savivaldībie, Tveru seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē, īr ož 10 ī pėitos nu Tverū.
Malagas Unicaja
Nūruodas
Kateguorėjė:Krepšėnė komandas
Grāžtelē (Vėlnios)
Grāžtelē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 43 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Vuošėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 52 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Boruokīnė
thumb|245px|Boruokīnė
Boruokīnė, kėtap da baruokīnė, svėklīnė, barkštē ī tuokė zopė, katra verd ėš svėklėniu boruoku. Ta ī rūgštė zopė, ba anā rēkalings boruoku rasals.
Boruokīnė taisa ėš baruoku (paprastā ėš oždarītu so rasalo, vuo ėš žaliū so lapās būs batvėnē), bolbiu, marku, cėboliu, ided droskas, pėpėru, babkas (laura) lapū. Da boruokīnė gal pagerintė šmuoto mēsuos, ožtrėno, grībās, vuo ton zopė oždara kresnuom, taukās aba smetuona. Jiedams tasā jiedis so douna.
Nuors boruokīnė jiedama ė Žemaitėjuo, ana īpatingā taisuoma aukštaitiūs ė dzūkus – tenās ta zopė pasninka, Kūťiu jiedis ī.
Kateguorėjė:Zopės
Slėnkstis
thumb|250px|Slėnkstis
Slėnkstis aba slėnksnis ī doru staktas apatė; lėntalė aba rāstalis pu dorėm. Ons keravuo ka ėš lauka par apatė nētom šalts uors ė naėšētom šilts.
Ī vierījama, ka par slėnksti nie galam svēkintėis. Tas radas nug papruotė senuobie pasmėrosius gaspaduorius pakastė pu noma slėnkstio.
Kateguorėjė:Arkėtektūra
Jakātē
- Jorbarka rajuonė, Skėrsnemones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 139 prietelē.
Dorės
thumb|200px|Noma dorės miniatiūra|199x199px|Dorės Dorės ī tuokė lėnta, katra oždar iviejėma i bikuoki noma, truobesi aba kėtuoki bodīnka. Paprastiausės dorės ī ėš medėinas sokalta dėdlė lėnta, katra vīrēs jongias so sėina ė par anūs ī varstuoma. Aplinkou dorės padėrbams tuokis riems, vadėnams stakta. Ka dorės patės liuosā nasidarėnietom, anas būn ožšaunamas sklōstio, kablioko aba spīna. Pu dorėm būn tuokė lėntalė ka šėloma neetom i uora, šaukiama slenkstio.
Dėdlės, ėš dvėjū daliū soeenontės dorės šaukiamas vartās.
Kateguorėjė:Arkėtektūra
Juonakalnis
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Vėzgīnė
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Stombris
thumb|200px|Žuolės stombris
Stombris (kėtāp kuots, stombs, stėibs, stimberīs) īr augala viršžemėnė dalės, katra jong šaknis so lapās. Ons ėšlaik lapus, žėidus ė vaisius, doud anėm jiedė medegas, ėr ėškel anūs i uora, ka gautom kū daugiau švėisuos ėr uora.
Stombrē būn ėšsišakuojė̄ ė našakuoti, tēvi ė vėsā stuori, sausi šiaudā ė soltingi, somediejė̄ aba kėiti. Anėi gal šliaužti, vīniuotis aba kabintis.
Kateguorėjė:Augalū narē
Vėinragē
Vėinragē - Rėitava savivaldībie, Tveru seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 21 prietelės.
Zėnkėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Senu Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Rogėnē (Kretinga)
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Vėncentava (Prėinā)
Vėncentava - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Vėkrātē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Vāgovas seniūnėjuo.
Vėncentava (Prėinā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Vėkrātē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 50 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Kalvė
dešinėje|miniatiūra|240x240px|Bovosė kalvė Klaipieduo Kalvė ī dėrbtovė, katruo dėrb kalvis aba šaltkalvis. Kalvie ronku darbo aba so pagelbėnēs rakondās apdėrb geležė, plėina, kėtuokius metalus. Kalvie būn pečios, katramė kaitėn metala, stuov vairē prīkalā, kūjē ė kujalē, kėtuoki rakondā, katrėi rēkalingi apsiētė so metalo.
Šaltenē
Kateguorėjė:Truobesē
Vėncentavs (Rėitavs)
Vėncentavs  - Rėitava savivaldībie, Tveru seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 17 prieteliu.
Joudežerē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Naustremenā
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Osienū seniūnėjuo. Anuo gīven 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Nokia
right|100px Nokia ī vėina terp dėdliausiū telekomonėkacėnės īrongas dėrbieju svietė, īsikūrus ana Suomėjuo. Pagrindėnis korpuoracėjės gamėnīs ī muobėlė̄jė tėlėpuonā (muobėliakā), nors anėi ožsijėm ė kėtū telekomonėkacėju īrengėniū dėrbėmo.
Kateguorėjė:Teknuoluogėjės
Ragės
thumb|250px|Arkliū tempiamas ragės
Vītelėnė
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Ragės
Ragės ī važiavėma prīmuonė, skėrta važioutė par snėiga. Ragės gal' būtė tempiamas arkliū, elniu, šonū, žmuoniū.
Vītelėnė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Ragės
Lietovuo ragės bova žėnuomas nug XIII a. XVI–XVIII a. šaltėniūs mėnavuojamas vėinkinkės ė dvėkinkės puonu ragės. Žemaitėjuo tonkiausē liuob nauduotė puorėnės ragės so tašītuom aba savāmė lenktuom pavažuom, katras vadėnamas šlajėm. XIX–XX a. da nauduotas ėšēgėnės ragės: šlajokės (šlajėkės), šliedelės.
Ragės liuob nauduotė ė žmuoniem vežtė, ė malkuom ėš medės, šėina ė kt. Liuob dėrbintė šlajės ėš ōžoula.
Kateguorėjė:Gīvuoliū transpuorts
Vėlūnelē
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Šiaudėnė (Šatrininkai)
Šiaudėnė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Šatrėninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Švendrėškē
- Jorbarka rajuonė, Skėrsnemones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 116 prieteliū.
Mākūnā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 16 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Zuorūbā
Zuorūbā - Rėitava savivaldībie, Tveru seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 26 prietelē.
Varnėkelē II
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Senu Traku seniūnėjuo.
Kamėnduorios
Kamėnduorios, vikars pas katalėkus ī konėgs, katros paded klebuonō. Paparastā tas būs jaunesnis kap klebuons konėgs, katros palē klebuona nūruodīmus laiduon, krėkštėn žmuonis. Pas lioteruonis kamėnduorios ī tuokis konėgs, katros da netor sava parapėjės.
Varnėkelē II
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Kamėnduorios
Kateguorėjė:Krėkštiuonībė
Tīsātē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Kabelē (Vėlnios)
Kabelē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Tīsātē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 45 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Kabelē (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Naujakėimis (Boivīdē)
Naujakėimės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Staktas
thumb|250px|Staktas
Staktas (dgs.) aba stakta īr i sėina īstatuomi riemā dorėm aba longou. Tiksliau tā staktās ī doru riema viršotėnė dalės, ba apatė šaukiama slenkstio ī. Staktas palaik vėsas dorės, tūdie jēb ana sopūn, sosilaid, ėšsiviep, tāp dorės gal' nabožsidarītė.
Kateguorėjė:Arkėtektūra
Skėrsnemonėškē III
- Jorbarka rajuonė, Skėrsnemones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 107 prietelē.
Kūlopienu seniūnėjė
Kūlopienu seniūnėjė - seniūnėjė Kretingas rajuona pėitūs, centros - Kūlopienā.
Nouruodas
Kateguorėjė:Kretingas rajuona seniūnėjės
Droskas
thumb|Kėitas švėna solfats Droskas īr kemėniu jongėniū klasė, katrā karaktuorėngas medegas, gaunamas rūgštėis ondėnėlė juona pakeitos metala, amuonė aba kėto juono aba bazės –OH gropė pakeitos rūgštėis lėikana (anijuono). Krėstalėnės stroktūras. Palē sandara gal būtė nuormaliuosės, rūgštiuosės, dvėgobas, kuompleksėnės, bipuolėnės. Gal būtė randamas gomtuo. Droskas nauduojamas kemėjės, jiedė, tekstėlės, puopīriaus pramuonie, metalurgėjuo, stėkla dėrbėmė, galvanuoteknėkuo, žemės ūkie (trāšas).
Zuorūbelē
Zuorūbelē - Rėitava savivaldībie, Tveru seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Dounīnė
thumb|240px|Frankėška dounīnė
Dounīnė ī tuokė zopė, katra taisa ėš dounas ėr ondenė. Būn saldė dounīnė, sokraus dieta – ana jied šalta, paprastā vasara (sotropinta douna rēk trompā pavėrtė, paskom dietė sokraus aba medaus ė pastatītė šaltā). Tepuogė būn rūgšta dounīnė, so smetuono pradarīta. Ana da verd atkaitėntūs kanapiūs.
Kateguorėjė:Zopės
Kalnabrėdē
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Verbīlėškės
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 69 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Trakšelē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 34 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Sens Terpopis
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Senu Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 206 žmuonis.
Ida Lindtveit Røse
Kateguorėjė:Nuorvegėjės žmuonis
LKL
thumb|right|260px| LKL (lt: Lietuvos Krepšinio Lyga, smg: Lietovuos Krepšėne Līga) - stėpriaus Lietuvuos krepšėnė līga, katruo luoš 10 komandū, iš kuriū vėina debiutante. Līga īkorta 1993 metās.
Sėstema
Regulieariui sezuon sudar sudar 2 ratā, aštounias stėpriausias komandas patenk ī atkrintamuosias varžības. Tėn susitink pagal pajėgom(1-8, 2-7, 3-6, 4-5). Luošama lėgė dvijū pergaliū, nugalietuojā patenk ī pusfinal'. Tėn susitink pagal pajėgom (1-8 nugalietuoja su 4-5 nugalietuojas, 2-7 nugalietuoja su 3-6 nugalietuojas) žaidama lėgė dvijū pergaliū, nugalietuojā patenk ī didžiūj final, o pralaimiejosėje kovuo dėl 3 vėitas. Finalė kovuojama iki 4 pergaliū, mažajam finalė lėgė trijū pergaliū.
Nuoroudas
Kateguorėjė:Krepšėnė līgas
Kapalėšios
thumb|240px|[[alpės|Alpiu žmoniū kapalėšios]]
Kateguorėjė:Apriedā
Geuometrėjė
thumb|right|Geeuometrėjės fėgūru lentielė (Vėsuotėnė encėkluopedėjė [[Cyclopedia: or, An universal dictionary of arts and sciences|Cyclopedia, 1728 m.)]] Geuometrėjė – matematėkas dalis, tėrontė erdvėnios rīšios. Diel praktėne panauduojėma, geuometrėjė bova vėina pėrmūjū matematėkas šakū.
Euklėds Aleksandrėitis bova pėrmasis žmuogos, apėbriežės aksiuomatėka. Praiejos tūkstontmetiou, atsėrada analėtėnė geuometrėjė, katruo ivesta kouordėnatiu sėstema, a taškā vaizdoujamė kāp skaitliu puora o trejets.
Gianluca Ramazzotti
Gėmė Romuo, Italėjuo 1970 metās. Stodėjava Kalabrėjės tētra akademėjuo, Varšovas tētrė, tēpuogė Parīžė Theatre du Soleil. Dėrba kuompanėjuo Bagaglino, vaduovaunamuo Pier Francesco Pingitore, ė vaidėna anuos koriamuosė laiduosė.
Ons tēpuogė vaidėn serėjalūs Vivere ėr Un posto al sole, fėlme Il Papa Buono, režėsoutamė Ricky Tognazzi. Gianluca Ramazzotti dėrba radėjė laidū vedieju ė dublioutuoju Radiodue radėjuo. Tētrė vaidėna Dekamerone, Rugantino, Ozo Mage ė kt.
Imbarės seniūnėjė
Imbares seniūnėjė - seniūnėjė Kretingas rajuona šiaurės rītūs, cėntrs - Salontā.
Nūruodas
Kateguorėjė:Kretingas rajuona seniūnėjės
Žeberē (Rėitavs)
Žeberē - Rėitava savivaldībie, Tveru seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 49 prietelē.
Ėš Žeberiū īr kėlė̄ do ėžīmos muokslėnīnkā: Pranas Lesauskis ė Liudvikas Stupelis.
Kalnoutė I
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kaniūkā (Kelmė)
Kaniūkā - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 33 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Valiūnėškės
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Tranšuonėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Žėlātē
Žėlātē - Rėitava savivaldībie, Tveru seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 43 prietelē.
Kalnoutė II
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Dėdlīsis Kėnėjės robežios
right|150px Dėdlīsės Kėnėjės robežios (kėnėškā 長城, pinjin Chángchéng) īr gėnībėnis irengėms Kėnėjės šiaurie ė šiaurės vakarūs, vėins ispūdėngiausiu Kėnėjės bodīnku. Tėkslūs ėšmieravėmā nie žėnuomė, ale mėslėjama, ka robežiaus ėlgoms prigaun api 6350 km (glabna robežė ėlgoms api 2400 km).
Vladimirs Putins
thumb|right|260px|Vladimirs Putins Vladimirs Putins, Vladimira sūnos (Владимир Владимирович Путин, gėmė 1952 m. spalė 7 d.) īr dabartėnis Rosėjės prezidėnts. So petrūkio, kumet šali oficēlē valdė anuo partėjės kuolega Dmitrėjos Medviedevs, Rosėjē vaduovau nug 2000 m. Putins īr ėlgiausē Euruopas šali valdons prezidėnts (neiskaitont Aleksandros Lukašenka, katruo daugomas šaliū pripažėnts nie).
Dėdlīsis Kėnėjės robežios
Kateguorėjė:Kėnėjės bodīnkā Kateguorėjė:Naujė̄jė septīnė svieta dīvā
Šventėninkā
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Senu Traku seniūnėjuo.
Šėlėnē (Prėinā)
Šėlėnē - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Šventėninkā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 192 žmuonis.
Šėlėnē (Prėinā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 25 žmuonis.
Šventėninkā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Šėlėnē (Prėinā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Kalnoutė IV
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Vladimirs Putins
Prīš tapdams prezidėnto bova KGB asos, vuo pu SSRS ėšėrėma vaduovava KGB "vākou" FSB. 1999 m. palėka Rosėjės ministro pėrmėninko. Pu Borisa Jelcina atsėstatīdėnėma 1999 m. groudė 31 d. palėka laikėnā ēnontio prezidėnta parēgas. Pu tuo ketorės kartus ėšrinkts Rosėjės prezidėnto (2000, 2004, 2012 ė 2018 m.) 2021 m. Rosėjuo vīka konstitocėnis referendums, pu katruo Putinou soteikta teisė prezidėnto palėktė ligė 2036 m.
Putina valdīma čieso ligė 2014 m. smarkē auga akanuomėka, ale korupcėjė lėka rėmta problema. Vladimirou Putinou vaduovaujont Rosėjė isėtraukė i tas vainas: Ontra vaina Čečienėjuo (paveldėta ėš Jelcina čiesa) ė vaina so Grozėjė, ožėmont Pėitū Osetėjė ėr Abchazėjė. 2014 m. aneksava Krīma ė sankciuonava rosu dalėnius rītėniam Donecka ė Luhanska srėtiū šmuotė. Vieliau ratavuojė Sėrėjės dėktatuoriu Bašara al-Asada Sėrėjės cėvėlėnės vainas čieso, vuo 2022 m. pripažėna Donecka ė Luhanska naprigolnoma ė ožpoulė Okraina. Ligė XXI o. tretiuojė dešėmtmetė pradiuos Rosėjuo ėšauga puolitėniu kalėniū skaitlios, palėka oždarītas valdē napritorontės organizacėjės, radėjė stuotis.
Bova apsižanėjės ė so žmuona Liudmila tor dvė dokteri - Marijė ė Katerina. Ale daba īr ėšsėskīrės.
Putins,Vladimirs Kateguorėjė:Rosėjės prezidėntā
Gedėmins Gėrdvānis
Gedėmins Gėrdvānis ( – 1944–2020 m.) – žemaitiu kėlėma (nug Kretingas), Lietovuos aktuorios, katros lioub vaidīnt puopolēriam TV serėjalė „Gėmėnės“.
kateguorėjė:Lietovuos aktuorē Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis
Naujuojė Kairie 95
Naujuojė Kairie 95 (NK95) - 2007 m. Lietovuo sosėkūris kairiūju jodiejėms, katros kel tėksla „kortė alternatīvė puolitėka“. Vėins pagrėndiniu NK95 jodiejėma ideologa īr pilosups Andrius Bielskis. Jodiejėms paskelbė 45 teziu manifesta, katramė tegiamas socialiniė teisėngoma, tuolerancėjės, nuovatorėškoma, līgībės, kuovuos prīš diskrimėnacėjė, sekuliarėzma idiejės. Naujuojė kairie jong muodernios intelektoalus ė švėitiejus, tokios kāp Jolanta Aidukaitė, Rasa Baločkaitė, Andrius Bielskis, Martynas Budraitis, Linas Eriksonas, Aušra Pažėraitė, Nida Vasiliauskaitė.
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos puolitėka
Tūrava
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Medingienu seniūnėjė
Medingienu seniūnėjė īr Rėitava savivaldībies seniūnėjė, esontė Rėitava savivaldībies rītūs. Centros īr Medingienā.
Suokuonīs (Prėinā)
Suokuonīs - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 35 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Kalnoutė V
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Opānē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 47 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Suodā (Prėinā)
Suodā - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Pratkūnā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Salaka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 27 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Šaknės
right|thumb|250x250px|Medė šaknis
Šaknės ī pužemėnė augala dalės, katra laikas isikibos i dirva ė tāp ėšlaik vėsa augala. Tēpuogė šaknis siorb ėš žemės ondeni ė anamė ėštirposias mineralėnės droskas.
Šaknis būn koukštėnės aba lėimenėnės. Koukštėnės ī platės, netor vėinuos pagrindėnės šaknėis vuo daug mažū. Lėimenėnė šaknės ī vėina, kėita, nug anuos tėktās mažas šaknalės atsišakuo. Kāp katrū augalū lėimenėnė šaknės būn jiedama (boruoks, muorka, pastarnuoks).
Kateguorėjė:Augalū narē
Kartenas seniūnėjė
Kartenas seniūnėjė - seniūnėjė Kretingas rajuona pėitrītūs, centros - Kartena.
Verboškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Šatrėninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 85 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Muolīne
- Jorbarka rajuonė, Skėrsnemones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 101 prietelės.
Ožopē (Vėlnios)
Ožopē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Šatrėninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Žalgėrė seniūnėjė
Žalgėrė seniūnėjė - seniūnėjė Kretingas rajuona pėitūs; cėntros - Ragovėškē.
Medingienā
Medingienā - Rėitava savivaldībie, Medingienu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 396 prietelē, īr seniūnėjės centros.
Valparaėsa regėjuons
thumb|150px Valparaėsa regėjuons īr Čilės regėjuons. Anuo suostėnė īr Valparaėsos. Pluots: 15 396 km². Gīventuoju: 1 884 387 (2012). Giventuoju tonkoms: 111,35/km²
Nūruodas
Kateguorėjė:Čilė
Traktuorios
thumb|250px|Trakuorios „Bielorūsos“ Traktuorios īr savaeigė mašėna, katra īr skėtra atlėktė žemės ūkė, specēlizoutus darbus. Tonkiau pasėtaik ratėnē traktuorē bat tēpuogi īr gamėnamė ė vėkšrėnē. Pri traktuoriaus īr tvėrtėnamė vėsokėi specēlėzuotė rakondā: bulduozerē, krautovā, plūgā, teliegas ė kt.
Antanėškės (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Kalnoutė VII
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Varnėkelē I
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Senu Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 36 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Duobruomėslė
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Maccabi Tel Aviv B.C.
Tel Aviv „Maccabi“ ī vėina ėš stėpreusiu Europas krepšėnė kuomandū. Ana īr ėš Tel Aviva Izraėlie. Kelis sīkius Eurolīgas vicečempėjuonā.
Kuomanda ikorta 1932 metās. Žaid „Menora Mivtachim“ Arenuo („īad Eliīahu“), katra talpėn 10 383 žmuoniū.
Nūruodas
Maccabi
Jangdzė
Jangdzė (tradėcėnė kėnu kalba: 揚子江, sopaprastėntā: 扬子江, pinyin: Yángzǐ Jiāng (Listen)), da vadėnama Čang Dziang, – ėlgiausė opė Azėjuo ė trečė vagol ėlgoma (pu Nila ė Amazuonės) opė svietė.
Opāniuokā
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Jangdzė
Kateguorėjė:Azėjės opis Kateguorėjė:Kėnėjės geuograpėjė
Euruolīga
Eurolīga ( Euroleague) - magtīnga Europas krepšėne līga, katruo rongtīniau 24 stėpriauses Europas žemīna komandas. Terp 16 komandū īr ė Kauna "Žalgiris",
Istuorėjė
ULEB Eurolīga atsėrad 2000-2001 metū sezuonė, pu FIBA-Europe skėlėm. Seneu Eurolīga vadėnuos FIBA Eurolīga. Išpradžiū Eurolīga turiej konkurėn FIBA-Europe rėngt Suprolīg, bet pu metū anuos neblėk, i Eurolīga įsitvėrtėn kap stėpreus Europas līga.
Sistema
24 komandas pagal pajėgom suskėrstuomas i tris gropes pu 8 komandas. Komandas tarp saves sužaid pu do kartus(nomos ė ėšvīka), ėš kėikvėinuos gropes i kėt etap patenk pu 5 stėpreuses komandas, bei geriaus vėsū grupiu šeštuoj komanda. Tada prasided TOP-16 etaps. 16 komandu suskėrstuomas i 4 grupes pu ketores komandas. Anuos sužaid pu do kartus tarp saves (nomos ė ėšvīka). Kėkvėinous grupes dvė stėpreuses komandas patenk i ketvėrtfinal. Katram īr kovuojama iki 2 pergaliū. Poru nogalietuoja patenk i Final ketvert. Katram ė paaškiej čempijuons.
thumb|right|260px|
= Dabartinas komandas = 2017–18 EuroLegos sezona komandas
EurolīgasUnicaja čempijuonā
Kateguorėjė:Krepšėnė līgas
Gedėkienā
Gedėkienā - Rėitava savivaldībie, Medingienu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 80 prietelē.
Opāniuokā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniu.
Gedėkienā
Istuorėjė
Vokėitiu kruonėkuos mėnavuojams, kāp Gedeghinnen.
Opāniuokā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Slabada (Prėinā)
Slabada - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Degotē (Šėlotė)
Degotē - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Žemaitiu Naumieste seniūnėjuo. Anuo gīven 578 žmuonis.
Slabada (Prėinā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 24 žmuonis.
Degotē (Šėlotė)
Istuorėjė
Degotē mėnavuojamė nu XVIII o. pradiuos. 1792 m. gegožė 15 d. sotėiktas Magdeborga tėisės ė herbs. 1909 m. pradėjė dėrbtė pėrmuojė muokīkla.
Slabada (Prėinā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Degotē (Šėlotė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Būds
Būds aba elgėmasis īr uorganėzma aktīvoms, pasėrēškotis refleksās, rēkcėjuom, atsakās, košiejėmās, vēksmās, katrus regulioun psichėka. Būda (elgsėnas) reiškėniams īr priskėriamė fėziuoluogėnē puokītē (skūruos paraudėms), košesē ėr anū puokītē, paprastė ė sodietėnē vēksmā (sāmuonėnga ė tėkslėnga žmuogaus darboutė) ė puoelgē. Palē kompleksėškoma gal skėrtė stereotėpėni, ėšmuokta ė pruotėnga būda.
Koncėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ovānėškē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Kaniūkā (Jorbarks)
- Jorbarka rajuonė, Skėrsnemones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 30 prieteliū.
Benėts Pėrėsos Galduosos
right|thumb|200px|Benito Pérez Galdós Benito Pèrez Galdós (1843 m. balondė 10 d. – 1920 m. Gegožė 4 d.) – ispanu rašītuos. Anuo žīmiausės kūrėnīs „Episodios Nacionales” īr.
Kateguorėjė:Ispanėjės rašītuojē
Isabel Fillardis
thumb|right|220px|Isabel Fillardis Isabel Cristina Teodoro Fillardis (g. 1973 m. Rogpjūtė 3 d. Rio dė Žanėiros) īr Brazilėjės aktuorė ė pramuogėniu laidū vediejė.
Televėzėjuo
Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
Vuobeliu seniūnėjė
250px|thumb|left|Seniūnėjės bodīnkos Vuobeliu seniūnėjė īr Ruokėškė rajuona rītūs, rovežiounas so Latvėjė. Centros īr Vuobelē.
Panathinaikos BC
Atienu "Panathinaikos("Panatinaikos" gr. Παναθηναϊκός) - Graikėjės krepšėnė komanda, vėina seniausiū i stėpreusiu Europuo.
Vuobeliu seniūnėjė
Gīvenvėitės
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona seniūnėjės
Pečiauskā
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Panathinaikos BC
Komanda ikorta 1908 metās. Žaid "Olympic Stadium OAKA", katras talpėn 19 250 žiuruovu.
Pečiauskā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 29 žmuonis.
Panathinaikos BC
Pasėikėmā
thumb|center|300px
Pašakarnis (Kelmė)
Pašakarnis - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Panathinaikos BC
Nūruodas
Kateguorėjė:Krepšėnė komandas Kateguorėjė:Graikėjė
Pašakarnis (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 36 žmuonis.
Pečiauskā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Pašakarnis (Kelmė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Kauna vairiūju tautū koltūru cėntros
Kauna vairiūju tautū koltūru cėntros īr koltūras ė švietėma īstaiga, katruos veikėms paded ėšsauguotė tautėniu mažomū koltūrėnius tapatomus ė uokatījė teigiama tautėniu mažomū integracėjė i Lietovuos vėsoumenė. Īstaiga plietuo tarpkoltūrėnės ė tautėnės tolerancėjės vertībės, sėik kortė pėlėitėnė vėsoumenė.
Istuorėjė
Īstaiga īr īkorta 2004 m. balondė 30 d. Ana īsteigė Tautėniu mažomu ėr ėšeivėjės departaments pri Lietovuos Respoblėkas Vīriausībės ė Kauna miesta savėvaldībės tarība. 2004 m. lapkristė 18 d. sorengts ėškėlmings Kauna vairiūju tautū koltūru cėntra būdīnkas atėdarīms. Lietovuos Respoblėkas Vīriausībės nutarėmo reorganėzavos Tautėniu mažomu ėr ėšeivėjės departamenta, nu 2010 m. sausė 1 d. īstaigas dalinėnka teisės perdoutas Lietovuos Respoblėkas koltūras ministerėjē. Nu pat īstaigas īkūrėma anā vaduovaun direktuorius Dainius Babilas.
Veikla
Kuožnās metās īstaiga organėzou aple 70 koltūras rengėniū: kuoncertu, mena paruodū, vakaruoniu, puoezėjės skaitīmu, kolėnarėnė pavelda ė kningu pristatīmu. Tepuogi organėzuo muokīmus ė semėnarus tautėniu mažomū bendroumeniu vaduovams, līderiams, aktīvėms organėzacėju narēms ė jaunėmō. Īstaiga kvėit muokslėninkus ė specēlistus i muokslėnės kuonferencėjės, semėnarus ė ruokavuones aple tautėniu mažomū istuorėjė, veikla, aktualėjės ė biedas, integracėjės pruocesus. Īstaigas adminėstracėjė kaup, sistemėn ė platėn mediaga aple tautėnes mažomas, pagelbie muokslėninkam, stodentam ė muokėniam atliktė tīrimus, reng pranešėmus ė straipsnius spaudā, dalīvau televėzėjės ė radėjė laiduosė.
Nu 2006 m. īstaiga pastuovē organėzuo puortegrapėjės pruojektus, katrū čieso pruofesionalūs puotomenėninkā bendradarbiaun so tautėniu mažomū bendroumenėm ė Lietovuos muokīklu muokėnēs kurdamė vairias koltūras pristatontēs paruodas. Paskum anas pristatuomas ėr ėšruodomas šalėis koltūras cėntrūsė, galerėjėsė, muokīkluosė, prekības cėntrūsė ė kėtūsė vėišūsė vėitūsė.
Īstaiga glaudē bendradarbiaun so tautėniu mažomū (armienu, baltarosiu, lėnkū, čėguonu, rosu, tuotoriu, ukrainėitiu, vuokītiū, žīdu ė kt.) nevīriausībėnėm organėzacėjėm. Istaiguo kiaurā vīkst tautėniu mažomū bėndroumeniu rengėnē, sosėrėnkėmā ė mena kuolektīvu repeticėjės.
Ta īr vėinintėlė īstaiga Kauna apskrėtie, katra tor tuoki veikluos puobūdi. Panašė īstaiga Vėlniō – Tautėniu bendrėju nomā.
Terptautėnis bendradarbiavėms
Īstaiga ėnėcėjuo ė organėzuon terptautenius pruojektus vagol ES pruogramas: nu 2007 „Muokīmasės vėsa omžiu“ („Grundtvig“, „Leonardo da Vinci“), „Veiklus jaunėms“, nu 2014 m. – „Erasmus+“. Palaikuomė rīšē so veikluos partnerēs ožrobežė valstībėsė: Vuokītėjuo, Jongtėnē Karalīstē, Norvegėjuo, Islandėjuo ė kt. Dalīvaunama kėtū īstaigu pruojektūsė. Īstaigas adminėstracėjės dėrbiejē kel' kvalėfėkacėjė terptautėniūsė muokīmūsė ė semėnarūsė, vīkst i kuonferencėjės, stažoutės, jaunėma mainīmasė ė pažėntėnius vėzėtus vagol pruogramas.
Galerėjė
Kateguorėjė:Lietovuos uorganėzacėjės Kateguorėjė:Kauns Kateguorėjė:Lietovuos koltūra‎
Ožpelē (Medingienā)
Ožpelē - Rėitava savivaldībie, Medingienu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 77 prietelē.
Kėlėmandžars
thumb|right|200px|
Kėlėmandžars – volkanėnis masīvs Rītū Afrėkuo, Tanzanėjuo. Sodėdarės Rītū Afrėkas lūžiu zuonuo. Masīvs sodarīts ėš 3 kūgiu: Kėba (5895 m – aukštliausė Afrėkas vėita), Mavenzė ė Šėras.
Kateguorėjė:Ognėkalnē Kateguorėjė:Tanzanėjė
Alpės
thumb|220px|Muonbalns - aukštiausės Euruopas kalns, asontės Alpiū kalnū sėsstemuo
Karvelėškės (Nemenčėnė)
Karvelėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Ivuonėškės (Vėlnios)
Ėvuonėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Šatrėninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 30 žmuoniū.
Karvelėškės (Nemenčėnė)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ivuonėškės (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Alpės
Alpės – aukštliausė ė dėdliausė Euruopas kalnū sėstema.
Sogėntā
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Žemaitiu Naumieste seniūnėjuo. Anuo gīven 204 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Alpės
Alpės īr 1200 km ėlgoma ė terp 150 ė 250 km pluotoma rėngė nu Vėdoržeme jūras iki Panuonėjės līgomuos Italėjės, Šveicarėjės, Prancūzėjės, Vuokītėjės, Austrėjės, Sluovienėjės terėtuorėjūs.
Kailėnē
thumb|200px|Vīrs so kailėnēs
Alpės
Kateguorėjė:Euruopas kalnā
Kailėnē
Kailėnē (kėtāp fotra) ī tuokis žėimā skėrts aprieds, katros ī padėrbts ėš kuokėtās gīvė kailė. Tas ī vėins ėš seniausiu žmuoniū nauduojamu apriedu, nešiout vėsor, kor tėktās būn dėdlesnis šaltis. Kailėnē ī nuognē šiltė ė geriausē kieravuo nug šaltė.
Coritiba Foot Ball Club
Coritiba (portugalėškā: Coritiba Foot Ball Club) - īr Brazilėjės futbuola kuomanda. Ana īr īkorta 1909 m. Paranas valstėjės Korėtėbas miestė. Nomū rongtīnės luoš "Major Antônio Couto Pereira" stadėjuonė, katram īr 42 000 siedėmū vėitu.
Kailėnē
Anėi gamėnamė ėš lapiu, kralėku, šermounielė, dabra, ūdras, sabala, rounė, katies, šonė, šinšėlas kailė.
Coritiba Foot Ball Club
Nūruodas
Kateguorėjė:Fotbuola kuomandas Kateguorėjė:Brazilėjė
Kailėnē
Kailėnē nug sena ī prašmatnos aprieds ė daba tonkiau nešiuonams diel dailoma nekāp diel šėlomuos. Tas ī dėdlė bieda, nes kailėnēms tonkiausē rēk žodītė gīvūnus.
Kateguorėjė:Apriedā
Ožmedē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 87 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
NRK
NRK - vėišuojė, prėgolontė Nuorvegėjės valstībē, Nuorvegėjės televėzėjės, radėjė ėr interneta transliavėma kuorpuoracėjė.
Istuorėjė
Nuorvegėjuo radėjo pradiėjė transliout 1925 m. NRK bova ėkorta 1933 m.
Nīkstontės rūšīs
Nīkstontės rūšīs aba soviedruonontės rūšīs īr uorganėzmu populēcėjė, katrā īr pavuojos ėšnīktė diel mizerna populēcėjės skaitliaus aba diel kėntontiu aplinkuos sālīgu, pliešrūnu skaitliaus. Īprastā termėns „nīkstontė rūšės“ apjem taksonuomėnė rūši.
Nīkstontės rūšīs irašuomas i Terptautėnė rauduonuojė kninga. IUCN kateguorėjės:
Kateguorėjė:Ekuoluogėjė
Torgātē
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Senu Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Pavėikšnē
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Krėkštiuoniškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Sint Treidens
Sint Treidenas īr miests šiaurės Belgėjuo, Flandrėjuo, i pėitvakarius nu Haselta. Īr garsi miesta ruotošė (nu XIII o., prėklaus UNESCO svieta paveldō), Švt. Panas Marėjės bažninčė (XV o.), pilna baruoka arkėtektūras paminklu.
Kateguorėjė:Belgėjės miestā
Ožpalē
Ožpalē (Užpaliai) īr miestalis Otenuos rajuonė, 17 km šiaurėp nu Otenuos, pri Švėntuosės opės. Seniūnėjės cėntros. Stuov Šv. Trejībis bažnīčė, Šv. Nikuolaujaus cerkvė, gėmnazėjė, bėbliuoteka, ondens malūns, moziejos. Šalep stūksa Ožpaliu ė Šeimīnėškiu pėliakalniu.
Istuorėjė
Ožpalē mėnavuojamė nu XIV omžė. Senuobie tenās stuoviejė lietoviu pėlės.
center|800px|Užpalių kaimo panorama nuo Lygamiškio piliakalnio
Kateguorėjė:Otenuos rajuona gīvenvėitės
Oždoubolis
Oždoubolis - Rėitava savivaldībie, Medingienu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 22 prietelē.
Kartopienā
- Jorbarka rajuonė, Skėrsnemones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 72 prietelē.
Batvėnē
thumb|240px
Batvėnē, kėtap da boruoklapīnė, batvėnīnė, barkštlapīnė ī tuokė zopė, katra verd ėš svėkliu rasala ė boruoklapiu (batvėniu). Tas tonkiausē vasarėnis jiedis ī, taisuoms kap tėktās sožalioun batvėnē. Svėklē batvėniam paprastā keletā dėinū ožraugiami ī – anūs nūlop, ožpėl šalto ondenio, ided dounas plota.
I pavėrosės mēsuos rasala soded rūgosius pjausītus batvėnius, svėkliu galvotės so rasalo, prided marku, bolbiu, cėbolės, pėpėru, babkas lapu. Oždara so smetuono aba kresnuom, sīkēs daded miltu, jied so jouda douna.
Batvėnē seniau liuob būs vėins svarbiausiu vasaras jiediu, katra taisīs vakarīnē aba pavakariou.
Dopoltē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Žalgėre seniūnėjuo. Anuo gīven 486 prietelē.
Istuorėjė
Pėrmuojė lėika pamėnavuotė 1769 m. Kretingas valstiaus ėnvantuoriau.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Džuons Maiklos Talbuots
Džuons Maiklos Talbuots (John Michael Talbot, gėmė 1954 m. gegožė 8 d. Oklahoma Sitės, Oklahomuo) katalėku vėinuolis, JAV dainėninks, dainū rašītuos ė gėtarists, īkūrės uordėna The Brothers and Sisters of Charity Arkanzase, JAV.
Interneta nūruodas
Talbot, John Michael Talbot, John Michael
Juokūbavs
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Žalgėre seniūnėjuo. Anuo gīven 502 prietelē.
Istuorėjė
Jokūbava dvars ėkorts aple 1776-1780 m.
Ožvadėnėmo kėlėms
Ožvadėnėms kėlės nu vīrėška varda Juokūbs.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Narezkā
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Senu Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 44 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Oulėnē kalnā
Oulėnē kalnā – kalnā vakarėnie Šiaurės Amerėkas dalī, besėtēsontīs nu Brėtu Kuolombėjės šiaurėnės dalėis iki Naujuosės Meksėkas. Kalnū ėlgoms - daugiau kāp 4800 km. Aukštliausės taškos - Elberta kalns.
Kateguorėjė:JAV kalnā Kateguorėjė:Kanadas kalnā
Sendvarē (Rėitavs)
Sendvarē - Rėitava savivaldībie, Medingienu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 5 prietelē.
Ruokantėškės (Šatrėninkā)
Ruokantėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Šatrėninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ožmergē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Samavėda
Samavėda ī senuobės indu (arėju) tekstā, katrėi prīgol prī vėdu. Jēb žīmiausiuo vėduo „Rigvėduo“ sogoldītas gīsmės ī, ta „Samavėduo“ gol tuokės soukiamas dainės – sāman. Grīnā palē teksta, tas ī tuos patės „Rigvedas“ dalīs, ale tamtīčiuom ėšdainioutas so varēs pragīsmēs – o, hau, hoji, va.
Samavėduo ī 1875 mantras, katrūs daugomuo apdainioujami dievā Agnis, Indra, Soma. Samavėda īpatingā sosėjus so somas apieravuojėmo.
Kateguorėjė:Vėdas
Vanagē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Žemaitiu Naumieste seniūnėjuo. Anuo gīven 181 žmuogos.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Šaltis
thumb|250px|Diel šaltė sošalė̄s [[ondou, ėškrėtė̄s snėigs]]
Šaltis ī tuokis būvis, kāp nie šėlomuos. Metuoroluogėškā i laikuoma, ka šaltis prasėded kāp uora temperatūra nokrint žemiau kāp 0 °C. Žmuonis šalti jaut skirtingā: kāp temperatūra ī žemiau 10 °C jau būn vieso. Nuognē dėdlis šaltis ī vadėnams speigo. Par anon spierē galam sošaltė.
Kateguorėjė:Uorā
Bėržūnā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Salaka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 112 žmuoniū.
Siekla
thumb|250px|Sieklas
Bėržūnā
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Siekla
Siekla (aba sieklė) ī dākts, katrou gausėnas augalas. Sosided ėš gemala, jiedė medegu, ėš katrū jied naus dāgs, ėr ėš loubalės. Sieklas randas augala vaisiuo.
Dvėskiltiu augalū gemals ėš pradiu ėšleid āškē ožveizėma šaknalė (radicula), dvė sieklaskiltė ė terp anū esonti pomporieli (plumula), sosidedonti ėš lapū pradmenū ė stombrė kūgalė.
Dėdlė šmuota augalū sieklas ī jiedamas (šaukiamas grūdās).
Kateguorėjė:Augalū narē
Martėšiūnā (Vėlnios)
Martėšiūnā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Paverknē (Prėinā)
Paverknē - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Rauškos
Rauškos īr ežers Žemaitėjuo, Šėlalės rajuonė, 8 km i pėitvakarios nū Šėlalės.
Kateguorėjė:Žemaitėjės ežerā Kateguorėjė:Šėlalės rajuons
Robolē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Žalgėre seniūnėjuo. Anuo gīven 196 prietelē.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Ragovėškē
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Veidas
Veidas (žem. Vepelė) kuožna savaite ėšēnontės žornals, lēdams nug 1992 m. spalė 15 d. Ved puolėtėkas ė versla tīrėmos. Savaitraštie aprašuomė ė analėzounuomė ton notėkėmā aba rēškėnē, katrie rēle padara itakas šalėis gīvenėmou, anuos pėlėitem. Ēn lietoviu kalbuo.
Pažieras
Pažieras - Rėitava savivaldībie, Medingienu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 14 prieteliu.
Kovėits (miests)
Istuorėjė
Kovėita miests ėkorts XVIII o. pradiuo. Miests grēta auga pu II svieta vainuos pabonguos. Miests bova magtīngā sogriauts 1990 m., kūmet Kovėita ožpoulė Iraka vaiskos.
Veidas
Nūruodas
Kateguorėjė:spauda
Kovėits (miests)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Kovėita miestā
Naus Terpopis
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Senu Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 33 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Ožžalpē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Konkuolīnė
Konkuolīnė aba kiolkīnė ī tuokė zopė (potra), i katra ēn tuoki ėš miltu nūlipdīti konkuolā.
Anuos būn dėdlė vairuovė:
Konkuolīnē ėm miltus (tokiausē kvėitėnius, rogėnius, nuor gal būt ė žėrniu) anūs somaiša so kiaušēs, ondenio. Paskom paverd trompā so pėino. Konkuolīnė gal vėrtė ne tėktās pėinė, bet ė rasalė, so bolbėm, markās (ėšēn panašē kap makaruonīnė). Kateguorėjė:Zopės
Panemonė (Jorbarks)
Kateguorėjė:Jorbarka rajuona gīvenvėitės
Puopielā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Šatrėninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Cėvėlėzacėjė
thumb|250px|Egėpta cėvėlėzacėjė atmėnėms
Cėvėlėzacėjė īr žmuonėjės ė anū materēlėnės koltūras raiduos etaps, katram būdings materēlinės koltūras soklestiejėms, socēlėinu instėtocėju skvarmavėmasės, ėšrandams raštos ė kt.
Cėvėlėzacėjės puožīmē:
Kateguorėjė:Istuorėjė Kateguorėjė:Koltūra Kateguorėjė:Cėvėlėzacėjės
Happyendless
Happyendless - terpatautėnis mozėkėnis pruojėkts. Tas īr alektruonėnės mozėkas pruojėkts, nū 1998 m.
Patīrės (Medingienā)
Patīrės - Rėitava savivaldībie, Medingienu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 15 prieteliu.
Happyendless
Narē
Dabartėnē gropės narē īr:
Jadžiorvėda
Jadžiorvėda ī vėina ėš vėdu – senuobės arėju švėntū tekstu. Ana būs sokorta aplė 1400–1000 m. pr. m. e. Jadžiorvėda sosided ėš jadžušu (īajus) – tuokiu apieras maldū. Tas ī daugomuo „Rigvėdas“ tekstā, katrėi dėdlē permainīti, pridedont papildomu garsū, fuonetėniu fuormoliu, katrėi rēkalingi prī somas apieras.
Mažiolienėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Jadžiorvėda
Jadžiorvėda skėras i dvė dalė:
Mažiolienėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Jadžiorvėda
Par Jadžiorvėda vėdu tradėcėjė parēn lėgė mūsa gadīnės, ba Jadžiorvėdas konėgā (brahmanā) sokūrė ciela aiškėnamu tekstu šmuota, par katra vėdu tradėcėjė sosijonga so paskesnė hindoėzma tradėcėjė.
Kateguorėjė:Vėdas
Bodrē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Žalgėre seniūnėjuo. Anuo gīven 171 prietelės.
Siela (gropė)
Siela („dūšė“) īr Lietovuos guotėkėnė ruoka kuolektīvs. Ons sokorts 1990 metās ė gīvuo lėgė šiū dėinū.
„Siela“ palėka guotėkėnė ruoka pradėnėnkā Lietovuo, XX o. paskotėniam dešimtmeti anū dainės ''Vėjas. Žvaigždė ė Gėlės užsimerkia'' pakėla i „Radiocentra“ topu viršūne. Tuo čiesu anėi tepuogi sokūrė garsēs daines Rudenio Dievas, Tavęs man reikėjo, Meilę skriaudžia dangus. 2008 metās „Siela“ ėšlaida alboma Euforija, katros gerā īvertints krėtėku ė mozėkas gerbieju. 2010 metās kuolektīvs švėntė sava dvėdešimtmeti katramė dalīvava ė Andrius Mamontovas, Alina Orlova, „Lemon Joy“, „Thundertale“, „Mano juodoji sesuo“. 2011 metās Šv. Kuotrīnas bažninčiuo sorengė akostėni kuoncerta.
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos mozėkontā
Kadagėškē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Žemaitiu Naumieste seniūnėjuo. Anuo gīven 158 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Čėtagons
Čėtagons (bengalėškā - চট্টগ্রাম Chôţţogram) - Banglodeša ė pats miests. 2008 m. anam gīvena 2,57 mėlėjuonā žmuoniū.
Kateguorėjė:Banglodeša miestā
Sergiejos Furgals
Kateguorėjė:Rosėjės puolėtėkā
Gerdaujė
Gerdaujė īr opalis Žemaitėjuo, kairės posės Mėnėjės ėntaks. Prasėded šalēp Pajuodupė, 9 km i rītus nug Gargždū. Līlavuo (vingoriuo) ont vakarū par Perkūnus, išsiteis, tek ont pėitū, paskom dėdliu lonku ėš kairies apsok Gerduvėnū pėliekalni medinguomis vėitūmis. Ītek i Mėnėjė 60,3 km nug anas žiuotiū Atmatuo, šalep Rodātiu.
Suodas šalep Gerdaujės: Pagerdaujės, Nausuodnės, Viežātē, Rodātē.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Šėlėnė (Jorbarks)
Šėlėnė - Jorbarka rajuonė, Skėrsnemones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 23 prietelē.
Mėlēkē (Vėlnios)
Mėlēkē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Padrėižėškės
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 52 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Demuokratėjė
miniatiūra|400px|Demuokratėjės indeksa žemėilopis Demuokratėjė (gr. δήμος 'liaudis' + κρατῶ 'valdau') reišk valdīma skvarma, katruo vėsė pėlėitē tor teisė dalīautė šalėis valdīmė, skėrtėngā nu valdīma skvarmas, katruo tuokė teisė prėklausa vėinā klasē, ėšskėrtėnē gropē o autuokratou. Ta teisė pėlėitē igīvendėn tėisiuogē referendomūs ė plebėscėtūs o per sava ėšrėnktos atstuobos.
Kateguorėjė:Demuokratėjė
Nausuodnės
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Žalgėre seniūnėjuo. Anuo gīven 165 prietelē.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Margā (Jėizns)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės