cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Alėjuošios
Alėjuošios īr žėidėnis augals so storās miesingās lapās. Natoralē aug Pėitū Afrėkuo ale dabā tonkē daug kor augėnams kap kambarėnis augals.
Kvėitlaukis
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Kroupiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Dvelingops
Dwellingup - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Eddy Navia
Eddy Navia īr Bolivėjės mozėkonts, charango (Andu kalnū gitara) vėrtuozos. Bova Andu mozėkas gropiu Savia Andina ėr Sukay narīs.
Dvelingops
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1910 m.
Viežātē (Tauragie)
Viežātē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo gīven 11 žmuoniū.
Dvelingops
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 32.72°S 116.06°E.
Choinikā
Choinikā (Хойнікі) ī miests Baltarosėjuo, Gomėlė srėtie, aple 50 km ė pėitrītius nug Mozīrious. Rajuona cėntros. 14,2 tūkst. gīvėntuojū (2004 m.). Medienas apdėrbėma, statlībėniū mediagu pramuonė.
Kateguorėjė:Baltarosėjės miestā
Eddy Navia
Nourodas
Kateguorėjė:Mozėkontā
Viežātē (Tauragie)
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Grėgaliūnā (Kazlū Rūda)
Grėgaliūnā - gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Plotėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Sobatėškis
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Līdekē
Līdekē - Juonėškė rajuonė, Gatautiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 24 prietelē.
Karkėškes
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Rėngaudu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 42 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Žvīrėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Bezduoniū seniūnėjuo. Suoduo ėšlėkosės do bodīnkā.
Istuorėjė
Suodnuo liōb gīvent žmuonis, bat palē 2001 metās atlkėkta sorašīma razoltatos anuo nabgīvena nivēns žmuogos. 2002 m. suoduo pradiejė gīvent 2 šėimas.
Gegožė 17
Gegožė 17 dėina īr 137 metu dėina (kelamasēs metās - 138) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Daržėninkā (Zarasā)
Daržėninkā - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Bolgaru kalba
Bolgaru kalba - slavu kalbu gropes pėitu slavu puogropiou prėgolantė kalba, katra rokounas aple 12 mln. prieteliu.
Abecelė
Bolgaru kalbuos abecelie īr 30 raidiu:
Аа Бб Вв Гг Дд Ее Жж Зз Ии Йй Кк Лл Мм Нн Оо Пп Рр Сс Тт Уу Фф Хх Цц Чч Шш Щщ Ъъ Ьь Юю Яя
Līgėnont so rosu kalbuos abecele, bolgaru kalbuo nier raidiu Ы, Э ir Ё.
Kateguorėjė:Slavu kalbas
Šakalėnė
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. Anuo nagīven prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Kuošē II
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Bėjuotū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 25 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Mazūrėškē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Sendvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitie 2001 m. gīvena 200 žmuoniū, vuo 2011 m. - 370.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Skīnėmā (Uonoškis)
Skīnėmā - gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Paneviežė kuolegėjė
thumb|250px|right|Paneviežė kuolegėjės bodīnkos
Romuva
Romuva īr Žemaitėjės ė Lietovuos organėzacėjė, katra siek atgaivintė senuovės baltu viera. Anuo narē tėk reinkarnacėjė, sėik darnuos so gamta, terpusavė santaikas, ramībės. Organėzacėjē vadovaun krivis, a skīrėm (romuvuom) vaidilas.
Paneviežė kuolegėjė
Paneviežė kuolegėjė ī naonėversėtetėnė valstībėnė aukštuojė muokīkla. Kuolegėjė īstēgta 2002 m. Tėisėnis kuolegėjės statosos ī vėišuojė istaiga.
Gegožė 18
Gegožė 18 dėina īr 138 metu dėina (kelamasēs metās - 139) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Dvarda
Dwarda - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1912 m.
Paneviežė kuolegėjė
Nūduodas
Kateguorėjė:Lietovuos kuolegėjės
Daržėnelės
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Marcėnkuoniu seniūnėjuo. Anuo gīven 12 žmuoniu.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Sluovienu kalba
Sluovienu kalba - slavu kalbu gropes pėitu slavu puogropiou prėgolantė kalba, katra rokounas aple 2,2 mln. prieteliu. Sluovienu kalba tor gera šmuota arkaėzmū, katrū nabie kėtuos kalbuos, pvz. dvėskaita.
Dvarda
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 32.767°S 116.684°E.
Sluovienu kalba
Kateguorėjė:Slavu kalbas
Romuva
Nūruodas
Kateguorėjė:Baltu viera
Macgalē
Macgalē - Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 41 prietelės.
Kamerūns
Kamerūns īr valstībė Centrėnė Afrėkuo. Robežioujas so Nigerėjė, Čado, CAR, Kuongo, Gabuono, Ekvatuorė Gvinėjė, tēpuogi skalaun Atlanta ondenīns.
Kalbas
Kamerūnė īr nauduonama 230 kalbū, ėš anū 55 Afra-azėjatėnės kalbas, 4 ubangėnes kalbas, 169 nigere-kuonga kalbas. Prancūzu ė onglū kalbas īr uofėcēlės kalbas, nas Kamerūns nū 1916 lėgė 1960 m. bova ožvaldīts Prancozėjės ė JK.
Geuograpėjė
Kamerūna ėlgoms – 1232 km, pluotis – 719 km, pluots – 475 440 km², terėtuorėjės fuorma panašė i trėkompi. Dėdlis šmuots Kamerūna īr aukštomuo, katron aukštiausės tašks īr Kamerūna ognėkolnės (4040 m).
Klimats
Kamerūnė klimats dėdlē skėras terp regėjuonu. Klimats varėjoun nū posiaujėne lėgė sobekvatuorėne.
Relėgėje
Kamerūnė ėšplėtės tikiejėma liousoms ė ėvairoms. Žmuonis tonkiausē īr krėkštiuonē - 70 pruoc. gīventuoju.
Kėžėškės
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Plotėškiu seniūnėjuo.
Ivuonėškės (Zarasā)
Ėvuonėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 10 žmuoniū.
Kėžėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 12 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Ivuonėškės (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Cėbolė
thumb|200px|Cėbolė
Cėbolė, cėbolis, cėbūlis ī tuokis augals, nuognē tonkē jiedė gamībuo nauduojama prīskuonėnė daržuovė. Bioluogėškā prėklausa vėinskėltiams augalams, šašnagu šeimā (Alliaceae).
Jiediō nauduojama ėr augala galvotė, ė lapā (lāškā). Anėi tor specėfėška, laašku skuoni ė smuoka. Pjaustont cėbolė ėšsiskėr medegas, erzėnontės akis ė sokeliantės ašaruojėma.
Cėbolė tepuogė tor daug vaistėniu īpatu beigė īr tinkams dažīmō (so lokštās), parazėtu atbaidīmō.
Kateguorėjė:Vėinskiltē augalā Kateguorėjė:Daržuovės
Kazlėškē (Ringaudā)
Kazlėškē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Rėngaudu seniūnėjuo.
Paguonībė
thumb|240px|Senuobės baltu švėnts kūlis
Kazlėškē (Ringaudā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 58 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Paguonībė
Paguonībė īr monoteistėniu judaėzma, krėkštiuonībės ė ėslama vieru vierītuoju nauduojams termėns, katros skėrts apibūdėntė senasės, vėitėnės vieras.
Etimoluogėjė
Judaėzmė paguonim (gojim) bova vadinamė vėsė katrė negarbėna žīdu dieva. Svietė isėgaliejos krėkštiuonībē vėsė nekrėkštiuonīs bova vadinamė Bėblėjuo esontiu luotīnėšku žuodiu gentilis (paguonīs).
Pėrmīkštės vieras
Pėrmīkštės vieras īr etninė kilėma, dominoujantės lėgė gluobalėstėniu vieru isėskverbėma. Anuos īr skėrstuomas palē pagrėndinius vierijėma ė praktiku aspektus:
Dažnā pirmīkštėsė vierosė tė aspektā būn sosėmaišė, tudie vėina a kėta viera sonko ėšskėrtė.
Pėrmīkštė viera ėr anuos relėktā Lietovuo
Senuobėnė baltu viera ėš esmies bova puolėteėstėnė so anėmėzma ė panteėzma elementās, mažo net so kap katruomis šamanistėnėmis praktėkuomis, katras torbūt sunīka XVIII-am omžiō. Mėslėjama, ka tradicėnės paguonėškuosės organėzacėjės sunīka XIX o., kumet lietoviu kalba bova pradieta masėškā rokuotės bažnīnčiuosė, nepaisont šėta senuojė viera tebier gīva lėgė šiū dėinū, vuo apėigas praktėkoujamas etnograpėniu ansambliu.
Vėinė žīmiausiu senuosės vieras tīrinietuoju bova etnoluogā Juons Basanavėčios, Juons Balīs, Algėrds Julios Grėims, Nuorberts Vielios, Gintars Beresnevėčios, Nėjuolė Laurėnkienė.
Nūruodas
Kateguorėjė:Nedielės straipsnis
Anton Bruckner
thumb|200px|Antons Brukneris Antons Brukneris (Anton Bruckner, 1824 m. siejės 4 – 1896 m. spalė 11 d.) bova austru kompuozėtuorios, žėnuoms sava sėmfonėjuom ė motetās.
Paūlē
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Marcėnkuoniu seniūnėjuo. Anuo gīven 15 žmuoniu.
Mingielē (Juonėškis)
Mėngielē  – Juonėškė rajuonė, Gatautiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
Mėngieliūs 2001 m. gīvena 12 žmuoniū.
Kateguorėjė:Juonėške rajuona gīvenvėitės
Nakelamė̄jė metā, katrėi prasėded sobatuo
Tas kalėnduorios tėnk kuožniems nakelamė̄sėms metams, katrėi prasėded sobatuo.
Stuonopis
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Nakelamė̄jė metā, katrėi prasėded sobatuo
Kateguorėjė:Kalėnduorios
Stuonopis
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Kagošimas prefektūra
Kagošimas prefektūra īr Kiūšiū saluo asontė Japuonėjės prefektūra. Suostėnė ī Kagošima. Onkstiau pėitėnės prefektūras salas prigolė Riūkiū karalīstē.
Paskīnā (Vėlnios)
Paskīnā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Bezduoniū seniūnėjuo.
Kagošimas prefektūra
Nūruodas
Kateguorėjė:Japuonėjės prefektūras
Paskīnā (Vėlnios)
Istuorėjė
Suodnuo liōb gīvent žmuonis, bat palē 2001 metās atlkėkta sorašīma razoltatos anuo nabgīvena nivēns žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Gegožė 19
Gegožė 19 dėina īr 139 metu dėina (kelamasēs metās - 140) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Gėnētėškės (Trakā)
Gėnētėškės - gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Roberts Fultuons
mini|Robert Fulton (1765–1815 m.) mini|1806 m. povandeninės laiva brieženīs
Roberts Fultuons (, 1765 m. lapkristė 14 d. – 1815 m. vasarė 25 d.) īr amerėkuonu ėšradies, katruo žīmiausis darbs ī 1809 m. vasarė 11 d. ožpatėntouts garlaivis.
Poikē (Tauragie)
Poikē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo gīven 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Roberts Fultuons
Fulton
Kometē (Šėlalė)
Kometē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Bėjuotū seniūnėjuo.
Maleikuonē
Maleikuonē - Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 55 prietelē.
Kometē (Šėlalė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Šliopštē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Kroupiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Doranilins
Duranillin - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Vėdogėris (Vėlnios)
Vėdogėris - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Bezduoniū seniūnėjuo.
Doranilins
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1916 m.
Vėdogėris (Vėlnios)
Istuorėjė
Suodnuo liōb gīvent žmuonis, bat palē 2001 metās atlkėkta sorašīma razoltatos anuo nabgīvena nivėins žmuogos.
Doranilins
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 33.51°S 116.80°E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Baukštėninkā
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Sendvare seniūnėjuo. Anuo gīven 124 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Slėžėkā
thumb|250px|Slėžėkā
Slėžėkā (šlėžokā) īr paprasts Kūčiu jiedis Lietovuo. Anėi īr nedėdėlė mielėnės tėšluos kepėnē so agounom. Jiedamė sausė aba ėšmirkintė kielės pėinė.
Slėžėkā kėla nu senuobėnė lietoviu papruotė par žėimuos sauliegrīža apieravuotė buočiu dūšėm dounas kepala.
Kateguorėjė:Jiedē
Vėrkotē
Vėrkōčē īr Klaipedas miesta dalis, mietstā šiaurie.
Gegožė 20
Gegožė 20 dėina īr 140 metu dėina (kelamasēs metās - 141) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Sakalā (Kauns)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Zėrnajā (Zarasā)
Zėrnajā - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Sent Liusėjė
Sent Liusėjė īr valstībė Vest Indėjuo, Karėbu jūruo. Sodara vėinėntelė Sent Liusėjės sala.
Nūruodas
Kateguorėjė:Šiaurės Amerėkas valstībės Kateguorėjė:Salas
Laumienā II
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Kroupiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Juohanesos Bramsos
thumb|Juohanesos Bramsos
Juohanesos Bramsos (Johannes Brahms, 1833 m. gegožė 7 d. – 1897 m. balondė 3 d.) bova vuokītiu kompozėtuorios ruomantėks.
Kateguorėjė:Vuokītėjės kompozėtuorē
Indoėzmos
thumb|140px|Indoėzma vėins ėš sėmbuoliu svastika Indoėzmos īr pamatėnė Indėjės viera. Vėsam svietė īr 650-800 mln. induistu. Indoizmos īr politeistėnė viera, katruo īr dievū trėjībė - Brahma, Šīva ė Vėšnos. Švėntas indoizma knīgas īr vedas, a vīriausis žīnīs īr brahmans. Indoizmė īr labā grėižta kastu sėstėma.
Galerėjė
Kateguorėjė:Indoėzmos
Niūrātē
Niūrātē - Juonėškė rajuonė, Gatautiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 88 prietelē.
Godiuonīs
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 35 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Maldūnā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Pėistē
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Klemėškė I
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Sendvare seniūnėjuo. Anuo gīven 123 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Rodmēsė
thumb|250px|Rodmēsės
Rodmēsė, vėituom rodmeisė ī tuokė jiedama grība.
Rodmēsės keporė kap torielka, 7-12 cm skersmenė, muorkavas barvas. Kuots drūts, tuokės pat barvas, kap ė keporė. Parpjuovus bieg muorkavas soltis. Toria maluonu smuoka.
Aug rodmēsės nug rogpjūtė lėgo spalė mienėsiu, pošīnūs (īpatingā jaunūs miškūs, paraisties). Kėta, padabnē ėšruodontė rodmēsiu rūšės aug eglīnūs. Poikē tink laikītė ožsliegtas.
Kateguorėjė:Grības
Bėržė
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Puoškuoniu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Asteikē
Asteikē īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Žėdėkū seniūnėjuo. Anuo gīven 19 žmuoniu.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Slavienėškis
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Klevėnkolnis (Kazlū Rūda)
Klevėnkolnis - gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Plotėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Pālē (Juonėškės)
Pālē  – Juonėškė rajuonė, Gatautiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 6 prietelē.
Vuolongē (Zarasā)
Vuolongē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 12 žmuoniū.
Gėrė
thumb|240px|Gėrė šalėp Vėlniaus
Gėrė ī nuognē dėdlė ė sena medė. Anuo galam rastė vairiausė omžiaus mediu, ī palėkė̄ dėdli žmuogaus nasoteriuoti pluotā. Gėrės gīven vairūs reti žvierē, aug kieravuojamas augalū rūšis.
Andās daugoms Žemaitėjės liuob būtė dėdlės gėrės, bet paskom anas daugomuo bova ėškėrstas. Daba dėdlesnė gėrės ī Karšovuos, Koliū, Žagarės.
Kateguorėjė:Medė
Bolbiu potra
thumb|200px|right|Bolbiu potra.
Bolbiu potra (aba Bolbiu kuošė) īr jiedis ėšdėrbts ėš bolbiu, dėdlē popoliaros vėsom svietė. Bolbiu potra dėrbama ėšvėros bolbes anas sogrūdont, gal īdiet ė pėina, svėista, mēsas ėr ėvairiū kėtū priedu.
Kateguorėjė:Jiedē
Smetuonėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Pasalopės
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo gīven 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Mērėškės (Vėlnios)
Mērėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Bezduoniū seniūnėjuo.
Mėrėniškē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Rėngaudu seniūnėjuo.
Mērėškės (Vėlnios)
Istuorėjė
Suodnuo liōb gīvent žmuonis, bat palē 2001 metās atlkėkta sorašīma razoltatos anuo nabgīvena nivēns žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Mėrėniškē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 46 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Grozdė
thumb|240px|Dvė grozdė
Grozdė ī tuokė jiedama grība.
Grozdės ožaug dėdlės, cielā baltas. Anūm keporės kap torielkas, istrėžā 20-25 cm, nūlinkosēs kraštās. Kuots drūts ī, līgos. Parpjuovus bieg tuokės kartės kap pėpėrā soltis, katruos paskom pažalioun.
Aug grozdės nug rogpjūtė lėg spalė. Anas galam rastė ė lapoutiu, ė skojoutiu medies, īpatingā ōžoulīnūs. Tonkē aug krūvuom.
Da grozdė šauk padabnē ėšruodontė, bet jouda grība (tas ī, jouda grozdė).
Kateguorėjė:Grības
FK Šiauliai
FK Šiauliai īr buvis Lietovuos futbuola klubs. Ans ėš Šiauliū. Veikluos metā nūg 2004 lėgė 2016 m. pradiuos.
Frederiks Šopens
thumb|200px|Šopens 1835 m. Frederiks Šopens (, ; 1810 m. kuova 1 d. – 1849 m. spalė 17 d.) bova lėnku pijanėstos ė kompozėtuorios. Ruomantėzma ė klasėcėzma epuochas mozėks. Laikuoms vėino garsiausiu, itakėngiausiu pijanėstu.
FK Šiauliai
Šaltenē
Šiauliai Kateguorėjė:Šiaulē
Frederiks Šopens
Kateguorėjė:Lėnkėjės kompozėtuorē
Rodnė (Marcėnkuonės)
Rodnė - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Marcėnkuoniu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Greta Tūnberg
Greta Tūnberg (SV Greta Thunberg, gėmus 2003 m. sausė 3 d.) ī Švedėjės aplėnkuosaugas aktīvėstė. Dėdlē gavosė puopolēroma 2019 m. pū sava kalbuos JT uorganėzacėjuo, kūmet ana dėdlē sopeikė mizernas svieta magtīngū valduovu pastongas kieravuojant aplėnka.
2018 m. lapkristė 24 d. skaitė kalba par „TEDxStockholm“.
Kateguorėjė:Švedėjės žmuonis
Puoškakaimis
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Bėjuotū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 69 žmuonis.
Lėipkolnis (Akmenė)
Lėipkolnis - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Kroupiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Naras prefektūra
Naras prefektūra  īr Kansajaus regijuonė, Honšiū saluo asontė Japuonėjės prefektūra. Anuos suostėnė Nara īr.
Onsktiau dabartėnė Naras prefektūra bova vadėnama Jamato žemė, anuo trīs lėikos bova isėkūrosės Japuonėjės suostėnės. Prefektūruo daugiau UNESCO svieta pavelda objektu īr nekāp kėtuos prefektūruos.
Mīkuolėnė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Bezduoniū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Suodnuo liuob gīventė žmuonis, bat palē 2001 metās atlkėkta sorašīma rezoltatos anuo nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
BoredPanda
BoredPanda ī vėins ėš puopolēriausiu lietovėška kėlėma mena, dėzaina, zabuovu poslapiu internetė, katramė skelb jomorėstėnės ė kūrībėnės žėnelės, straipsnē ė puortėgrapėjės. Tėnklapis bova sokorts 2009 m. Anuo īkūries Tuoms Banėšauskis.
Kateguorėjė:internets
Bataičē
Bataičē īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Žėdėkū seniūnėjuo. Anuo gīven 7 žmuoniu.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Viedarē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Mairuonis
Biuograpėjė
Gėmė 1862 m. Spalė 21 d. Pasondraviuo dvarė, Šėlovuos valstioj, netuol nu Tītuvienū (Raseiniu raj.), mėr 1932 m. bėrželė 28 d. Kaunė.
Ėšsėlavėnėms
Nomėi ėgėjėns pradėnė muoksla žiniū ė pramuokis lėnkū kalbuos, 1873 m. Juons Mačiolis ėstuojė i Kauna gėmnazėjė, katro bėngė 1883 m.
1883-1884 m. studėjava literatūra Kijėva onėversėteta ėstuorėjės ė fėloluogėjės fakoltetė.
1893-1894 m. ė 1909-1932 m. diestė Kauna konėgū seminarėjuo, vuo 1909-1932 m. bova anuos rektuorios.
1894-1909 m. - Peterburga dvasėnės akademėjės profesuorios, nu 1903 m. teoluogėjės daktars. 1922-1932 m. bova Kauna onėversėteta Muoralėnės teoluogėjės katedras vedies, 1923-1924 m. tamė universitetė diestė lietoviu literatūra.
Gegožė 22
Gegožė 22 dėina īr 142 metu dėina (kelamasēs metās - 143) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Puoškā
Puoškā - Juonėškė rajuonė, Gatautiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 15 prieteliu.
Skāstė̄nė (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Žaliuojė (Kazlū Rūda)
Žaliuojė - gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Plotėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 31 žmuogos.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Antuonėns Dvuoržaks
Kateguorėjė:Čekėjės kompuozėtuorē Kateguorėjė:Ruomantėkā
Šiaurėškē (Tauragie)
Šiaurėškē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo gīven 14 žmuoniū.
Žemgrėndē
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Šiaurėškē (Tauragie)
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Dālėdės (Puoškonė̄s)
Dālėdės - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Puoškuoniu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 90 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Palėipelē (Kiedainē)
Palėipelē - Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 18 prieteliu.
Slīduoks
thumb|240px|Do slīduoko
Slīduoks, kėtap kazliuoks, slīdgrībis, težlis ī tuokė jiedama grība.
Slīduoka vėršā tomsē rodi, slīdi, pamošalā geltuoni. Kuots slīduoka balts ī, apiejė̄s tuokēs žėidās. Parpjuovus ėšruod geltuons, toria gera smuoka.
Auga slīduokā vasaras pabonguo ė rodeni vairiūs pošīnūs, īpatingā smiltingūs aba pošū ėr egliu medies. Tonkē aug krūvuom.
2011
2011 - īr nakelamė̅jė metā, katrėi prasided sobata.
Slīduoks
Prīš taisont nug slīduoka rēk nūloptė slīda louba. Tink ožsliegtė.
Kateguorėjė:Grības
Buciškė
Buciškė īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Žėdėkū seniūnėjuo. Anuo gīven 5 žmuoniu.
Težlis
Težlis gal rēkštė:
Buciškė
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Senuobė (Variena)
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Sent Vinsents ėr Grėnadinā
Sent Vinsents ėr Grėnadinā īr valstībė Vest Indėjuo, Karėbu jūruo. Sodara Sent Vinsenta sala ėr dalis Grėnadinu salū.
Kateguorėjė:Šiaurės Amerėkas valstībės
Gāžienā
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Rėngaudu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 120 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Uganda
Zėmbabvė īr valstībė Rītū Afrėkuo. Robežioujas so Kėnėjė, Pėitū Sudano, Kuonga Demuokratėnė Respoblėka, Ruanda, Tanzanėjė. Anuos suostėnė ė patsā dėdliausis miests īr Kampala.
Istuorėjė
Zėmbabvė sodarė Ugandos protektoratas kuolonėjė.
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Bousniu kalba
Bousniu kalba - slavu kalbu gropes pėitu slavu puogropiou prėgolantė kalba, katra rokounas aple 2,7 mln. prieteliu. Bousniu kalbuos stroktūra dėdlē panašė i serbu ė kruoatu kalbas, bat skėras tarėms. Pvz., žuodės "kava" buosnėškā "kahva", kruoatėškā "kava", serbėškā "kafa". Bousniu kalba tor gera šmuota skuolėniu ėš torku kalbuos.
Kateguorėjė:Slavu kalbas
Tuoms Banėšauskis
Tomas Banišauskas (g. 1986 m.) - Lietovuos verslėninks, tėnklope BoredPanda ėkūries. Ī bėngės Vėlniaus Onėversėtė versla vadības stodėjės, tor igavės bakalaura ė magėstra laispsni.
Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Trimūrti
thumb|250px|Trimūrti
Trimūrti (, trīs skvarmas) īr trījū indoėzma dėivībiu trejībė, katrou sodara Brahma, Vėsatas kūries ė dievėškuojė sāmuonė, Višnu - Vėsatas dežuruotuos ė dievėškuojė energėjė ė Šiva, dievėškuojė esībė ė naikėntuos.
Gegožė 23
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Svėlėškės (Zarasā)
Svėlėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 12 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Staugūnėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Palīženis
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Bėjuotū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Dapšē
Dapšē īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Žėdėkū seniūnėjuo. Anuo gīven 50 žmuoniu.
Gegožė 24
Gegožė 24 dėina īr 144 metu dėina (kelamasēs metās - 145) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Dapšē
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Gegožė 24
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Georgos Frīdrėks Hendelis
right|thumb|Georgos Frīdrėks Hendelis Georgos Frīdrėks Hendelis (Georg Friedrich Händel; 1685 m. vasarė 23 d. – 1759 m. balondė 14 d.) bova vuokītiu kėlėma ale Onglėjuo paskom kūrė̄s kuompozėtorios. Sīkiom so J. S. Bacho, Hendelis ī žīmiausis baruoka gadīnės pėrmuosės posės kuompozėtuorios.
Triošelē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Sendvare seniūnėjuo. Anuo gīven 84 žmuonis.
Georgos Frīdrėks Hendelis
Kateguorėjė:Baruoks Kateguorėjė:Vuokītėjės kompozėtuorē
Triošelē
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Mėnkē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Kroupiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Robežnėnkā
Robežnėnkā - Juonėškė rajuonė, Gatautiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Aimaru kalba
Aimaru kalba īr rokonda, katra rokounas indienā aimarā, gīvenontīs Buolėvėjuo ė Perū (tūsė šalīsė ana īr valstībėnė). Aimaru kalba īr gėmėnėnga kečuju kalbā.
Abiecielė:
Kateguorėjė:Kalbas
Salas (Zarasā)
Salas - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Loubėnė
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Rėngaudu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Dānavelė (Šalčėninkā)
Dānavelė - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Puoškuoniu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 41 žmuogos.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Dvarvėitē (Gaurė)
Dvarvėitē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo gīven 21 žmuogos.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Šklierē (Variena)
Šklierē - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Marcėnkuoniu seniūnėjuo, šalėp valstībėnės sėinas so Godėjė. I rinki suodas īr Dainavas gėrė.
Zakėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Šklierē (Variena)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 74 žmuonis.
Zakėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Paliūnē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 10 žmuoniū.
Kenėjė
Kenėjė īr valstībė Rītū Afrėkuo. Robežioujas so Etiopėjė, Suomalio, Sodano, Tanzanėjė, Uganda, tēpuogi skalaun Indėjės ondenīns.
Dėdliuojė dalės Kenėjės terituorėjės ožėmta savanas līgomuom, ale īr ė kalnoutu vėitu. Aukštiausis kalns šalie īr Kenėjė (5199 m), vagol katra šalės ė ožvadinta. Pėitvakariu šmuotė telkša komps Viktuorėjės ežera vuo šiaurie īr Turkanas ežers.
Vilnuonė
thumb|240px|Dvė vilnuonė
Vilnuonė, kėtap vilnelė, gauročė, vilnėkė ī tuokė jiedama grība.
Vilnuoniu keporės kap torielkas, istrėžā 5-10 cm, sīkēs lėgo 15-20 cm. Barva rūžava. Kuots ėšruod padabnē keporē. Ciels grībs rasiet vėlnuots ī. Parpjuovus bieg baltas laiškės soltis, bet patė grība kvep.
Aug vilnuonės nug lėipas lėgo spalė lapoutiu ė mišriuos medies, tonkiausē pu beržās. Tink sūdītė, sliegtė, bet prīš verdont rēk palaikītė sūriam ondenie, ka ėšētom kartoms.
Kateguorėjė:Grības
Giniuočē
Giniuočē īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Žėdėkū seniūnėjuo. Anuo gīven 7 žmuoniu.
Vuors
thumb|200px|Vuors krīžioutis
Giniuočē
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Vuors
Vuors (luotīnėškā: Araneae) īr bastoumenis gīvis, katros prėgol vuoragīviu klasē. Tor 4 puoras staibiu. Vuorā terp kėtū gīvūnu ėšsėskiar tūm, ka mezg vuortinklius. Anās gaud skraidontius gīvius - mosis, pleštekes, kōsius ė kt. Vuorā gīven žemės pavėršiou, mediūs, ont augalū, pastatū plīšiūs ė kompūs.
Dalės vuorū rūšiū īr nūdingas. Vuorā būn nū keliū milimetru dėdoma lėgė kāp delns.
Kateguorėjė:Gīvē
Mankėškė (Bėjuotā)
Mankėškė - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Bėjuotū seniūnėjuo. Aukštiausės suodnas tašks - 144,1 m vėrš jūras līge.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Antanavs (Kazlū Rūda)
Antanavs - gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Antanava seniūnėjuo, īr Antanava pagrėndėnė muokīkla, nū 1935 metū dėrb pašts (LT-69068).
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 695 žmuonis.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Ozbuons
Ozbuons īr ėnds, skėrts laikītė skīstem. Kaklelis paprastā īr siauros, a pagrėnds platos. Ka skīstis geriau biegto ont briaunuos īr griovelis. Ozbuons to ronkena ktra vadėnama osa. Ozbuonā tradėcėškā īr muolėnē, no dabar īprastė stėklėnē, metalėnē, plastmasėnē. Ozbuone laikuoms pėins, kėsėlios, rūgpėinis, alus ė kėtė gieralā.
Kukernops
Cookernup - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Ozbuons
Kateguorėjė:Rakondā
Kukernops
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta aple 1860 - 1869 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 32.99°S 115.893°E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Rokātē (Gatautē)
Rokātē - Juonėškė rajuonė, Gatautiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Greižė
Greižė īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Žėdėkū seniūnėjuo. Anuo gīven 5 žmuoniu.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Jimi Hendrix
thumb|right|160px|Jimi Hendrix James Marshall „Jimi“ Hendrix (1942 m. lapkristė 27 d. – 1970 m. siejės 18 d.) – amerėkėitiu gėtarėstos, dainėnėnks, dainū autuorios ė pruodioseris.
Kamaz
Kateguorėjė:Automuobėlē
Tuomatu zopė
right|thumb|Tuomatu zopė
Trinidads ėr Tuobags
Trinidads ėr Tuobags o Trinidada ėr Tuobaga respoblėka īr valstībė Vest Indėjuo, Karėbu jūruo, šalep Venesoelas. Sodara Trinidada, Tuobaga ėr da 21 sala.
Kateguorėjė:Šiaurės Amerėkas valstībės
Gegožė 25
Gegožė 25 dėina īr 145 metu dėina (kelamāsēs metās - 146) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Tuomatu zopė
Kateguorėjė:Zopės
Trakėškē (Variena)
Trakėškē - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Marcėnkuoniu seniūnėjuo, Ūlas opės dėšėnem krontė.
Jimi Hendrix
Kateguorėjė:JAV mozėkontā
Trakėškē (Variena)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Artūrs Paulauskis
thumb|Artūrs Paulauskis Artūrs Paulauskis (lt: Artūras Paulauskas) – Lietovuos teisėninks ė puolitėks. Ans nu 2004 m. balondė 6 d. ligė 2004 m. lėipas 12 d. laikėnā ējė Lietovuos Respoblėkas Prezidėnta pareigas.
Nagasakė prefektūra
Nagasakė prefektūra īr Kiūšiū saluo asontė Japuonėjės prefektūra. Anuos suostėnė Nagasakis īr.
Nagasakė prefektūra īr krėkštiuonībės cėntros Japuonėjuo — čiuonās daug katalėkėška pavelda, katalėkā sodara 4,52 % vėsū prefektūras gīvėntuoju.
Nūruodas
Kateguorėjė:Japuonėjės prefektūras
2022
2022 bova nakelamė̄jė metā, katrėi prasėded sobatuo.
Smertīs
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Maniolėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 20 žmuoniū.
Pakolnėškē (Akmenė)
Pakolnėškē - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Kroupiū seniūnėjuo.
Pamėlgedē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Pakolnėškē (Akmenė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 49 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Daubotėškės
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Puoškuoniu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 17 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Porvėškē (Tauragie)
Porvėškē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo gīven vėins žmuogos.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Slėngē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Sendvarė seniūnėjuo, seniūnėjės cėntros. Anuo gīven 48 žmuonis. Nu 2012 m. tor oficēlo herba.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Puoderėškē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Rėngaudu seniūnėjuo.
Stalmuokā (Juonėškės)
Stalmuokā - Juonėškė rajuonė, Gatautiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Puoderėškē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 61 žmuogos.
Nūruodas
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Pakartemis (Bėjuotā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 42 žmuonis.
MAZ
„Mazuos“ īr gruzovīks, dėrbams Baltarosėjės dėrbīklas „MAZ“ (Minska automobėliu dėrbīkla), esontės Minska miestė. Būn samasvalā, fūras, buortėnē. Tepuogi dėrb autobusos, karėnė teknėka. TSRS gadīnie bova vėins ėš glavniausiu gruzovīku.
Kateguorėjė:Automuobėlē
Achiako
thumb|Achiako
Ajiaco ī vištė̄nas zopė ėš Kuolombėjės. Nuors šmuots Kuolombėjės kraštū tora skėrtingus receptus, puopoleriausio laikuoms ajiaco santafereño, katros ožvadints Kuolombėjės suostėnės Boguotas čestē.
Tuo zopie būn vištė̄nas gabalā so kaulo, kokorūzu gabalā ė dvējū, aba trejū rūšiu vėitėnės bolbės ė gvaskas pagards, katros īr puopoleros vėsuo Amerėkuo.
Achiako tepuogė taisa ė Kubuo.
Kateguorėjė:Zopės
Ōžoula baravīks
thumb|240px|Do ōžoula baravīko
Ōžoula baravīks ī tuokė grība, baravīks.
Aug lapoutiu medies, pu ōžoulās, lėipuom, beržās, kamė ī žuolies. Dīgst daugomuo vasaras pabonguo ė rodeni.
ōžoula baravīks ėš skvarmas padabnos paprastam baravīkou, bet anou vėršā šėrmi, pilki aba geltuoni, vuo kuots ė pamošalā rauduoni. Vėdos geltuons, paskom pamielėnou.
Jiedamas, bet ne tuokis gers kap paprasts baravīks.
Kateguorėjė:Grības
Aleksondrava (Trakā)
Aleksondrava - gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kaimalie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
FK Mastis Telšiai
FK „Mastis“ īr bovēs Lietovuos fotbuola klobs. Ons nūg Telšiū. Vēkluos metā nūg 1956 lėgė 2013 m. sezuona pabonguos.
Šaltenē
Mastiss
Ožouganā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 50 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Nartē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Kroupiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Gustav Mahler
thumb|Gustavs Maleris
Gustavs Maleris (Gustav Mahler, 1860 m. – 1911 m.) – austru kompozėtuorios ė dirigents.
Nūruodas
Kateguorėjė:Austrėjės kompozėtuorē Kateguorėjė:Vienas žmuonis
Joudeikielē
Joudeikielē īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Žėdėkū seniūnėjuo. Anuo gīven 45 žmuones.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Domblīnė (Antazavė)
Domblė̄nė - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Tūjānē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Bėjuotū seniūnėjuo. Aukštiausės suodnas tašks - 156,4 m.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 114 žmuoniū.
Balaganā
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Radālē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Sendvare seniūnėjuo. Anuo gīven 53 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Strėpēkē (Juonėškės)
Strėpēkē - Juonėškė rajuonė, Gatautiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 12 prieteliu.
Gegožė 26
Gegožė 26 dėina īr 146 metu dėina (kelamasēs metās - 147) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Vardadėinē
Pėlīps – Algėmants – Mėlvīde – Eduards – Vėlhelmėna
Nutėkėmā
2007 - pėrmakart Lietovuos istuorėjuo Lietovon atvīka japuonū imperatuorėškuojė puora - Onuo didlenībė Japuonėjės imperatuorios Akėhėto so imperatuoriene Mėčiko.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Gegožė 27
Gegožė 27 dėina īr 147 metu dėina (kelamasēs metās - 148) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Dondolėškis
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Debesis
miniatiūra|dešinėje|200px|Stratus miniatiūra|dešinėje|200px|Cumulus miniatiūra|dešinėje|200px|Cirrus 200px|miniatiūra|dešinėje|Cumulonimbus Debesis, prī jūras da saka drankis ī veizėms ondėns aba leda dalaliu gniožts, esons uorė (Žemės atmuospėruo (tropospėruo)). Debesē palėik sosėkaupus ondėns garams, ėšgaravosem nug Žemės pavėršė.
Debesē skėrstuomi vagol aukšti ė skvarma:
Tepuogė īr debesū, katrėi sosidara vėršom truopaspėras:
Pavadėnėms
Šiaurės žemaitē šėta rēškėni liuob vadintė drankēs. Tas žuodis ī kėlėma nug germanu kalbū, mosietās vuokītiu. Daba anėi tonkē vadėnamė debesėm, baltėška kėlėma žuodio. Debesē kuožnuo baltu kalbuo bova skėrtingā vadinami (latvėškā mākonis, latgalėškā muokuļs, prūsėškā wupyan).
Kateguorėjė:Dongos
Babakin
Babakin - miests vakarū Australėjuo.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Indėeuruopėitiu kalbas
Indėeuruopėitiu kalbuom, induoeuruopėitiu kalbuom vadėnama dėdlė, ėš bendruos indėeuruopėitiu pruokalbės ėšsėvīstiosiu kalbū gropė. Indėeuruopėitiu kalbuoms prigol daugoms Euruopas kalbū, tēpuogė daug kalbū pėitvakariū, cėntrėnie ė pėitū Azėjuo.
Ta īr vėina ėš gausiausiu kalbū šeimīnu. Ana sodara daugiau nekāp 400 kalbū, katruom šnek api 3 mlrd. žmuoniū. thumb|upright=1.5|Indėeuruopėitiu kalbas
Kalbū gropės
Indėeuruopėitiu kalbuos īr skėrstuomas i tas kalbū gropės:
Kateguorėjė:Indėeuruopėitiu kalbas
Zervīnas
Istuorėjė
Rašėtėniūs šalteniūs kaimalės mėnavuojams nu 1742 m. Merkėnės parapėjės metrėkū knīnguos. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 67 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Gegožė 28
Gegožė 28 dėina īr 148 metu dėina (kelamasēs metās - 149) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
1983
1983 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided šeštadeinī.
Gegožė 28
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
1983
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Pagriuovė̄nė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Kėrsnuokėškė
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Antanava seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Ožvarnē
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Kėrsnuokėškė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Žiūrā (Variena)
Žiūrā - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Marcėnkuoniu seniūnėjuo.
Suodnuo plietuojams kaima torėzmos, vėik etnuograpėnės kuolektīvs.
KrAZ
thumb|250px|„Krazos“
Žiūrā (Variena)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 35 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
KrAZ
„Krazos“ īr grozavīks, dėrbams Okraėnas dėrbīklas „KrAZ“ (Kremenčiūga automobėliu dėrbīkla), esontės Kremenčiūga miestė. Dėrb sonkė̄jė teknėka - medėvežius, gaisrėnės, karėnės mašėnas.
Kateguorėjė:Automuobėlē
Ural
„Urals“ īr gruzovīks, dėrbams Rosėjės dėrbīklas „UralAZ“ (Urala automobėliu dėrbīkla), esontės Miasa miestė. Dėrb sonkėjė teknėka - mėškuovežios, gaisrėnes, karėnes mašėnas.
Kateguorėjė:Automuobėlē
Kondželėns
Congelin - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1913 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 32.85°S 116.89°E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Dėdiolē (Šalčėninkā)
Dėdiolē - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Puoškuoniu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 28 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
1977
1977 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided šeštadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Navėkā (Antazavė)
Navėkā - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Frīzu kalba
Frīzū kalba - gėmanū ruodū grōpės kalba. Vartuojama Šiauries jūrās saluos. Frīzū kalba rokuonas 500 tūkstontē žmuoniū.
Kateguorėjė:Germanu kalbas
Fūko
Fuko (風子—Fūko, g. 1988 m. vasarė 10 d.) - Japuonėjės eruotėnės muodėlės. Pėrmuojė lėika "Soaplands" pasėruodė 2005 m., vuo ėšgarsiejė 2006 m. Ton gadīnie ana liob bauduot varda "Love" (jap. - らぶ Rabu).
Kateguorėjė:Japuonėjės muodelē Kateguorėjė:Puornograpėjė
Serbu kalba
thumb|upright=1.25|right Serbu kalba (српски језик) - slavu kalbu gropes pėitu slavu puogropiou prėgolantė kalba, katra rokounas aple 11,5 mln. prieteliu.
Kateguorėjė:Slavu kalbas
Kėitavėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Grībėškės
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Puoškuoniu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 29 žmuonis.
Džekoms Pučīnis
thumb|150px|Počėnis Džekoms Pučīnis (Giacomo Antonio Domenico Michele Secondo Maria Puccini), (1858 m. groudė 22 d. - 1924 m. lapkristė 29 d.) – italu kompozėtuorios.
Kateguorėjė:Italėjės kompozėtuorē
Opīnas seniūnėjė
Nūruodas
kateguorėjė:Telšiū rajuona seniūnėjės
Voyager 1
Voyager 1 - JAV bapėluotės kuosmėnis laivs, 733 kg svarontės, ruobuotėzouts zuonds.
Daba "Voyager 1" ī tuoliausē nūg Žemės notuolės žmuoniu sokorts aparats.
Kateguorėjė:astruonuomėjė
Iván Castro
thumb|Iván Castro
Cėpkėškē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Bėjuotū seniūnėjuo.
Iván Castro
Kapėtuons Iván Castro (gėmės 1967 metās, Hoboken, Naus Džersės) īr vēns ėš trėjū JAV kariaunuo tarnaounuontiū aklū žmuoniū ė vēnintėlis aklos žmuogos tarnaunontės JAV specēliuosiūs magtėngūmūs.
Cėpkėškē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Iván Castro
Šaltenē
Kateguorėjė:JAV žmuonis
Puogarenda
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Marcėnkuoniu seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Natalėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Francos Šūberts
Francos Peteris Šūberts (Franz Peter Schubert, 1797 m. sausė 31 d. - 1828 m. lapkristė 19 d.) – austru kompozėtuorios, romantėnės mozėkas pradėninks.
Nūruodas
Šūberts
Kuniuonīs
Kuniuonīs - Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 321 prietelē.
Istuorėjė
Kuniuonīs mėnavuojamė nu 1593 m.
Ontuons Merkīs
thumb|Ontuons Merkīs Ontuons Merkīs (liet. – Antanas Merkys) (gėmė 1887 m. vasarė 1 d. Bajuoru suoduo, prī Skapėškiu, Lietovuo – mėrė 1955 m. kuova 5 d. Malėnkūs) bova terpokarė Lietovuos puolitėks, paskotėnės tarpokarė ministros pėrmėninks prīš suovietams ožėmont valdė. Lietoviu tautėninku sājongas narīs.
Ons 1940 m. bėrželė 15 d. – 1940 m. bėrželė 17 d. ējė Lietovuos Prezidėnta pareigas.
Merkīs, Ontans Merkīs, Ontans
Asiūklė (Zarasā)
Asiūkle - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Sprūdės kalns
thumb|245px|Sprūdės kalns nū kelė
Sprūdės kalns, kėtap Sprūdė, Pavondenė, Pasprūdė, valdėškā – Šaukštelės pėliekalnis ī dėdlis pėliekalnis Žemaitėjuo, Telšiū rajuonė, prī Šaukštelė suodas, Varniu seniūnėjuo, 2 km ont šiaurės nug Pavondenės, pakliūn i Varniu regėjuonėni parka.
Pėlekalnis
kairėje|miniatiūra|255x255px|Pėlekalnis ēnont ont vėršaus Pėlekalnis īr padėrbts aukštam kalnė, katros pakėlė̄s vėršom jūras i 216,2 m aukštoma. Kalna šlātā dėdlē statē, nug vėršūnės veiziet vėsas Pavondenės apīlinkės, Bėržolė ežers, Knabės kalns.
Palē istuorėka A. Botrėma, Sprūdės ė Muoterātė pėliekalnē, Gloda ežers ė kėtas aplinkėnės arkeologėnės vėitas bova dėdlē svarbės Medininku žemės gīnībā. Ons irėngts prasidiejus kuovėm so krīžiuokās. Palē legėnda, pėliekalni, rasietās, sopīlė̄s konėgākštis Sprūdeika.
2009 metū meteuorėts Latvėjuo
2009 metū meteuorėts Latvėjuo - bova vėsoumenėniū rīšiū akcėjė, kūmet Švedėjės bendruovės Tele 2 šmuots Latvėjuo paskelbė aple meteuorėta nosėlēdėma ont Latvėjės žemės, bat pū ton palėka aiško, ka anie prikruoptėjė žmuonis raklamas tėkslās.
Sprūdės kalns
Pėlekalnis
Kateguorėjė:Žemaitėjės pėlēkalnē Kateguorėjė:Telšiū rajuons
2009 metū meteuorėts Latvėjuo
Kateguorėjė:Latvėjė
Liodvėks van Bethuovens
thumb|200px|Liudvėks van Bethuovens Liodvėks van Bethuovens (pakrėkštīts 1770 m. groudė 17 d., mėrė 1827 m. kuova 26 d.) bova vuokītiu klasėkėnės mozėkas kompuozėtuorios, žīmos terp klasicėzma ė ruomantėzma gadīniu. Ons pripažīstams kap vėins ėš dėdliausiu vėsū gadīniu kuompozėtuoriu.
Kateguorėjė:Vuokītėjės kompozėtuorē
Pormalē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Sendvare seniūnėjuo. Anuo gīven 94 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Gegožė 29
Gegožė 29 dėina īr 149 metu dėina (kelamasēs metās - 150) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Bosnėjė ėr Hercuogovėna
Geuograpėjė
Kateguorėjė:Euruopas valstībės
1966
1966 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided šeštadeinī.
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Brazėškē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Saori Yamamoto
Saori Yamamoto - (山本早織;, Saori Yamamoto; gėmosė 1985 m. lapkristė 16) Japuonėjės eruotėnės muodėlės. Saori pradiejė sava karjiera nu 16 metu ėr īr dėdlē puopolerė vėsam svietė.
Kateguorėjė:Japuonėjės muodelē Kateguorėjė:Puornograpėjė
Opīna (Telšē)
Opīna - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Opīnas seniūnėjuo, ī rītū posė nu Telšiū, seniūnėjės cėntros. Opīnuo gīven 521 prietelės.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Paėlgės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Kugē
Kugē īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Žėdėkū seniūnėjuo. Anuo gīven 55 žmuoniū.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
ZIL
„Zils“ īr mašėna, dėrbama Rosėjės dėrbīklas „ZIL“ (Lėkačiuova varda dėrbīkla), esontės Maskvuos miestė. Dėrb - gruzovīkos, autobusos, spuortėnes mašėnas, lėmozėnos.
Zils TSRS čieso bova vėins ėš glavniausiu vėdotėnė svuorė gruzovīku. Muodelis ZIL-131 platē nauduots kap karėnė teknėka, mėškuovežis, gaisrėnė.
Kazuokā (Šėlalė)
Kazuokā - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Bėjuotū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 12 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Kroupē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Kroupiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Vėita mėnavounama nū XVI omžiaus vėdore, ton čieso miestalie vėituo bova dvars.
Pėrmuojė kuoplītalė ėšbūdavuota aple 1780 m., vuo bažnītalė - 1786 m.
1999 m. siejės 28 d. Lietovuos Respoblėkas Prezėdenta dekreto ožtvėrtėnts miestalė herbs.
2001 metās gīvenvėitie gīvena 614 žmuoniū.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Kluonē (Trakā)
Kluonē - gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kaimalie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Flamandu kalba
Flamandu kalba (falm. - Vlaams) — gėmanū ruodū grōpės kalba. Didleusē vartuojama Belgėjuo, Prancozėjuo, Olandiėjuo. Flamandu kalba rokuonas 5,5 mln. žmuoniū.
Gegožė 30
Gegožė 20 dėina īr 150 metu dėina (kelamasēs metās - 151) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Levuonėškės (Boivīdē)
Levuonėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Muocarts
thumb|200px|Muocarts Muocarts, pėlns vards Krėzostuoms Vuolfgangs Teuopėlis Muocarts (Chrysostomus Wolfgangus Theophilus Mozart; gėmė 1756 m. sausė 27 d. Zalcburgė – mėrė 1791 m. groudė 5 d. Vienuo) bova austru kompozėtuorios, vėins žīmiausiu ėr itakingiausiu klasicėstėnės mozėkas kompozėtuoriu.
Kateguorėjė:Austrėjės kompozėtuorē
Joudkalnėitiu kalba
Joudkalnėitiu kalba - slavu kalbu gropės pėitū slavu puogropiou prigolontė kalba, katra rokounas aple 300 tūkst. žmuoniu. Labā artėma serbu kalbā ė nu anuos skėras tėktās tarėmu ė kelēs ėš kėtū kalbu perjimtās žuodēs.
Kateguorėjė:Slavu kalbas
Kokē
Kokē īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Žėdėkū seniūnėjuo. Anuo gīven 27 žmuoniū.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Kaunatava
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Opīnas seniūnėjė. Anuo gīven 460 prieteliu.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Pāvuonėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Antazaves seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.