cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Rafaelis Orosko Maestrė
Rafaelis Chosie Orosko Maestrė (Rafael José Orozco Maestre, g. 1954 m. kuova 24 d. Beserilie - m. 1992 m. bėrželė 11 d. Barankijuo, Kuolombėjė) bova Kuolombėjės dainėninks ė dainiu autuorios. Rafaelis Orosko pradiejė sava karjiera 1976 metās.
Kateguorėjė:Kuolombėjės žmuonis Kateguorėjė:Mozėkontā
Vītauts Landsbergis
thumb|200px|V. Landsbergis Vītauts Landsbergis (Vytautas Landsbergis, gėmė 1932 spalė 18) īr lietoviu puolitėks, vėsuomenės veikies, mena, mozėkas ė koltūras istuorėks.
1988-1990 m. ons bova Sojodėma Seima Tarības pėrmėninks.
Kateguorėjė:Lietovuos puolitėkā
Norbotā
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Naujuosės Akmenės kaimėškuo seniūnėjuo.
Istuorėjė
Onkstiau gīvenvėitie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās anuo nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Mėižē
Mėižē - miglėniu šeimuos augals. Svarbos jiedams augals.
Kateguorėjė:Javā
Gaubės
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Ruomancā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Reivītē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Reivītiu seniūnėjuo. Anuo gīven 367 žmuones. Reivītē īr 3 km i šiaure nū Mažeikiu.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Aukštaitėjės nacionalėnis parks
thumb|300px Aukštaitėjės nacionalėnis parks īr Rītū Lietovuo, Aukštaitėjuo, Ėgnalėnas, Šventiuoniū ėr Otenas rajuonūs. Ėkorts da 1974 m. ė īr seniausis Lietovuo. Parka dėrėkcėjė īr Palūšie. Pluots īr 40 574 aktarā.
Ēdokā
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 22 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Rīts
thumb|240px|Rūks ėš rīta Rīts īr paruos dalės terp saulietekė (aba aušruos) lėgė vėdordėinė.
Kateguorėjė:Dongos Kateguorėjė:Čiesos
Pāšiuotā
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Paukštakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 11 gīventuojū.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Nuorkā
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Prīšistuorė
Kadongė prīšistuorės pabėnga tonkiausē sėijama so rašta ėšradėmo, skėrtėnguos kultūruos prīšistuorės pabėnga atiejė skėrtėngo čieso, vuo kai katruos kultūras sava rašta ėšvės nabova sokūrosės.
Kronoluogėnē riemā
Tradėcėškā prīšistuorė skėrstuoma i laikuotarpios, pasiūlītos danu muokslėninka Tomsena:
Kateguorėjė:Prīšistuorė Kateguorėjė:Istuoriuograpėjė
Netuonē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Rauduondvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 300 žmuoniū.
Hemsedals
Hemsedals (Hemsedal) ī kuomūna Bioskeriuda apskrėties šiaurėniam šmuotė, Nuorvegėjuo. Hemsedale admėnėstracėnės centrs īr Triuoima (Trøim) miestalės. Hemsedal īr onts palē dėdloma Nuorvegėjės slėdėniejėma koruorts, čė gīven dėdliausės skaitlios mėlėjuonieriū tėnkontiū 1000 gīvantuojū vėsuo Nuorvegėjuo. Par miestalė ēn glabnos vėsā Nuorvegėjā kels Rv52, katros jong Uosla ė Bergėna. Miestalie gīven gers žmuoniū nūg Lietovuos.
Gīvenvėitės
Kuomūnuo īr šmuots soudū. Dėdlėsnės gīvenvėitės īr Trioimos, Ulsåk ė Tuv.
Klimats
Miestalės īr šalta klėmata zuonuo. Tonkē īr dėdlē ėlgas žėimas ė viesės vasaras.
Nūruodas
Kateguorėjė:Nuorvegėjės miestā
Grombėnā I
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās žmuonis nabgīvena.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Upiuors
Upiuors ī mėtėnė botībė aple katrō senesnēs laikās pasakuojė žmuonis. Atruodė ons ni kap vaks, ni kap pamieklė.
Kateguorėjė:Baltu mėtuoluogėjė
Patrakėimis
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ašmėntas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Dėina
thumb|250px|Dėinuos čiesos
Dėina īr šviesosis paruos čiesos terp saulietekė ė saulielėidė. Dėina teipuogi tonkē vadėnama para, katra īr 24 adīnu perėjuods.
Kateguorėjė:Dongos Kateguorėjė:Čiesos
Kūlė gadīnė
Kūlė gadīnė īr ėlgs žmuonėjės prīšistuorės čiesos, nu pirmūju homo habilis rakondu prīš daugmaž 2,5 mln. metu lėgė metalorgėjės ožoumazgu 5 tūkst. pr. Kr. Svarbiausė kūlė omžious žaliava rakondams, gėnklams ė papoušėmams gamėntė bova kūlis a tėksliau, titnags, obsėdians ė medis. Neuolitė pradietė darītė ivairē papoušėmā ėš auksa, cėdabra ė varė, ale rakondams tuoks mėnkštos nelegėrouts metals natėka.
Kateguorėjė:Prīšistuorė
Karklavėjė
miniatiūra|250x250px|Žėidā Karklavėjė (lot. Solanum dulcamara) ī tuokis augals, muokslėškā prigolons bolbėniu augalū (Solanaceae) šeimā.
Tas daugiametis augals ī. Anou aukštoms 50-150 cm ī. Stombris kīlons, apatėnė dalės somediejosė. Lapā kiaušė skvarmas, so līgė vėršūnė. Žėidā fėluoletėnē, ėšruod kap bolbės žėidā, aug kekies pu 6-20. Žīdia bėrželė – siejės mienėsēs. Nuokėn karklavėjė rīškē rauduonas ougas, katras tročīzna ī.
Aug tasā augals šlapiuos medies ė krūmūs, ežerū, opiu krontūs, griuoviūs, prūdūs.
Ana nauduon kap liekvarsta nug kuosolė. kairėje|miniatiūra|200x200px|Ougas
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Viežātē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Viežātiū seniūnėjuo, anuos cėntros.
Istuorėjė
Viežātiū dvars mėnavuojams nu 1567 m., kumet čė kūries gīvenvėitė. 1915–1919 m. bova Viežātiū apskrėtėis cėntros. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 1749 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Gnowangerup
Gnowangerup - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1908 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 33.94°S 118.01°E.
Muorkouvkē
Muorkouvkē (ček. - Morkůvky) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2006 m. anam gīvena 460 žmuoniū. Miestalės īr 198 metrū aukštomė vėrš jūras līgē.
Nūruodas
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Kosā (Skouds)
Kosā - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Mousiede seniūnėjuo. Anuo gīven 9 prietelē.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Bruonzas gadīnė
Bruonzas gadīnė aba žalvarė gadīnė īr arkeuoluogėnė gadīnė terp kūlė ė geležėis gadīniu. thumb|250px|Dėrbėnīs ėš bruonzas gadīnės
Kateguorėjė:Prīšistuorė
Mėškežeris
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Sarakėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 90 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Emanuelis Makrons
thumb|Prancūzėjės prezidents Emanuelis Makrons 2022 m. Emanuelis Makrons (, g. 1977 m. groudė 21 d. Amjenė, Prancūzėjuo) īr prancūzu puolitėks, nūg 2017 m. gegožė 14 d. ēnontis Prancūzėjės prezidents. Prigol liberalē „Renesansa“ puolitėnē partėjē. 2006-2009 m. bova cėntra kairės Suocēlėstu partėjės narīs.
Prezidėntavėma čieso liberalėzava darba īstatīmus, inicėjava švėitėma sėstemas pertvarkīma, somažėna torta muokesni. Kuova so teruorėzmo paskelbė prioritetėnė. Pateikė siūlīma sokortė bendras Euruopas Sājongas pajiegas, ale solaukė mėzerna pritarėma ož Prancūzėjės robežiaus. Miegėna pradietė strategėni dialuoga so Rosėjė, anā ožpoulos Ukraina vėišā stuojė i Ukrainas posė, leida Prancūzėjē doutė Ukrainā gėnklu, zvanėjė tilipuono Rosėjės vaduovou Vladimirou Putinou diel kara nutraukėma. 2022 m. bėrželė mienesi pasakė, ka nagal „čīdītėis“ ėš Rosėjės.
Kateguorėjė:Prancūzėjės puolitėkā Kateguorėjė:Prezidėntā
Tolnikē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Reivītiu seniūnėjuo. Anuo gīven 140 žmuoniū.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Juonėkātē (Klaipieda)
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Bernatuonē (Kauns)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 40 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Tverā
Tverā – miestalis Rėitava savivaldībie, 17 km i rītus nu Rėitava, šalėp Aitruos opės. Seniūnėjės centros. Īr ambulatuorėjė, aptieka, pašts, bibliuotėka, vėdorėnė muokīkla, koltūras nomā, medėnė Švč. Mergelės Marėjės Apsilonkīma bažnīčė (pabūdavuota 1897 m.), gėrėnėnkėjė. Ož 4 km i šiaurės rītus īr Luopaitiu kalva (211 m). 2001 m. - 680 prieteliu.
Istuorėjė
Tverā pėrma karta pamėnavuotė 1251 metā (kāp Tviriment). 1640 m. Tverāms bova sotėiktas prekībines privėlėgėjes.
Miesta Kalnėškē
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Mousiede seniūnėjuo. Anuo gīven 36 prietelē.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Para
Para, tonkiausē vadėnama dėina īr čiesa tarps, katra sodara 24 adīnas. Par ton čiesa Žemė apsėsok irinki sava ašėis vėina sīki.
Kuožnuo planetuo paruos ėlgoms skėras. Žemie para ožtronk 24 adīnas, vuo SI sistemas vėinetās – 86400 sekondiu.
Paruos dalis:
Kateguorėjė:Astruonuomėjė
Puokaitis
Puokaitis, vėdordėinis ī dėinuos čiesis, kūmet Saulė būn aukštausē (artausē), vuo tepuogė vėdordėnio šaukiams čiesis, kap būn līgē 12 adīna dėinuos.
Kateguorėjė:Dongos Kateguorėjė:Čiesos
Goomalling
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 31.3°S 116.83°E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Kuobīlē
Nūruodas
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Rokondē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Paukštakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 16 gīventuojū.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Jocātē (Klaipieda)
Jocātē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 58 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Šukiškės (Zarasā)
Šukiškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Ferma
Ferma reišk šėtos kaimos:
Žemaitėjuo Lietovuo
Gobarē
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Vėdoržemė jūra
thumb|Vėdoržeme jūra
Vėdoržeme jūra – vėdėnė, terpžemīnėnė Atlonta ondėnīna jūra tarp Euruopas, Afrėkas ė Azėjės. So Atlonto jongės 14 km pluote Gėbraltara sāsiaurio, a Soeca kanalo – so Rauduonaja jūra. Vėdoržeme jūras baseinou prėgol Marmora, Jouduojė ė Azuova jūras.
Kateguorėjė:Jūras
2019 m. Lietovuos fotbuola varžības
Lietovuos fotbuola varžības 2019 m.
2019 m. 2 Līga
2 Līga sodara dvė zonė: Pėitā i Vakarā.
Nūruodas
Kateguorėjė:Fotbuols
Gwyneth Paltrow
thumb|Gwyneth Paltrow
Gwyneth Kate Paltrow (1972 m. siejės 27 d. - ) - JAV aktuorė ė dainėninkė. Ėšgarsiejė vaidėndama fėlmūs Dėina puo rītuojė, Poseidons, Uoperas fantuoms.
Fėlmuografėjė
Kateguorėjė:JAV aktuorē
Gelžėis omžios
Gelžėis gadīnė īr prīšistuorėnis laikuotarpis, katros vagol trėjū perijuodu sėstema ēn pu kūlė ė bruonzas gadīniu. Gelžėis gadīnē būdėngs gelžėis rakondu ė gėnklū nauduojėms. Pu anuo, palē koltūrini areala, sek antėka aba ankstībuosės istuorėnės koltūras.
Kateguorėjė:Prīšistuorė
Ėgnacava (Ašmėnta)
Ėgnacava - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ašmėntas seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Padvarėškės (Trakā)
Padvarėškės - gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Luombardėška Vikipedėjė
Luombardėška Vikipedėjė - Luombardu kalba koriama Vikipedėjė, kotra rem Vikipedėjės fuonds. 2007 m. rogpjūtiuo mienesė, Vikipedėjuo bova daugeu nei 51 000 straipsniu.
Krėtėka
Luombardu vikipedėjė garsieje labā prosta kuokībe. Nuors ona īr 26-a, anuos gīlis (depth) tier 0. Dėdliuojė dauguma straipsniu īr nomerē, ėr labā daug šabluonu nie ėšverstė ėš onglu kalbas.
Nokalbas
Kateguorėjė:Vikipedėjės vagol kalbas
List of Wikipedias
Puoliuomelėts
thumb|Žmuogos, katros serg puoliuomielėto. Puoliuomielėts – ūmėnė virosėnė infekcėnė lėga, dargė vadėnama vākū infekcėnio paralīžiomė, plėntontė fekalėnio-oralėnio būdo. Lėga sokel puoliuovėrosos. Daugoms puoliuomielėta infekcėju īr ba simptuomu. Api 1% lėgas atveju virosos so kraujo patenk i CNS, kor pėrmiausē ožkretamė ė soarduomė muotuorėnē neuruonā. Tas sokel tam tėkrū galūniu moskolū sošvakiejėma ė paralīžio.
Lėga sokel poliovirosos, prigolons Picornaviridae šeimīnā ė enterovirosu gropē. Lėgas atvejū stėprē somažiejė dėl vakcinacėjės. Pėrma vakcėna nu šėtuos lėguos padėrba litvaku kėlėma JAV muokslėninks Džuons Salks. Afganėstanė ė Pakistanė puoliuomelėts īr palėkės endemėnio ė dabartėnēs čiesās.
Kateguorėjė:Virosėnės lėgas
Naujokā (Skouds)
Naujokā - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Mousiede seniūnėjuo. Anuo gīven 89 prietelē.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Macioitē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Viežātiū seniūnėjuo, ont kairėjė opės Minėjės kronta.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 442 žmuonis.
Dėdvīrē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Rauduondvare seniūnėjuo.
Macioitē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Dėdvīrē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 70 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Skīplātē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Paukštakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 10 gīventuojū.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Joudopis (Klaipieda)
Joudopės - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo ė Viežātiū seniūnėjuo. Anuo gīven 20 žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Kalvē (Prėinā)
Kalvē - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ašmėntas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Greistauns
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1963 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 33.87°S 114.99°E
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Ėlgē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās žmuonis nabgīvena.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Ažoužerėškē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Ažoužerėškiūs 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Popėitė
Popėitė īr dėinuos tarps terp vėdordėinė (14 ad.) ė vakara. Popėitė īr pati karštiausė dėinuos dalis. Vasara karšta klėmata šalīsė par popėitė būn puogolis (sėista).
Kateguorėjė:Dongos
Varnē
Varnē īr miests Telšiū rajuonė, ož 33 km i pėitus nu Telšiū. Seniūnėjės cėntros. Īr M. Valončė vėdorėnė muokīkla, pašts. Miesta plans radijalėnis. Īr istuorėjės, dailės ė arkitektūras pamėnklu - noms, katramė 1850-1864 m. gīvena vīskops Muotiejos Valončė, Šv. apaštuolū Petra ė Pauliaus bažninčė (seniausė Žemaitėjuo, pabūdavuota 1691 m.; bovosė katedra), medėnė Šv. Aleksandra bažnīčė (pabūdavuota 1804 m.), Žemaitiu vīskopīstės moziejos Varniū konėgū seminarėjės paluociūs.
Par miesta tek Varnelė, i pėitus nu miesta telkš Loksts. Varnē iēn i Varniū Regijuonėnė parka terituorėjė.
Istuorėjė
Miestielis iēn i senuobės žemaitiu gėntėis gīventas terituorėjės robežio. XIV o. dešėniajamė Varnelės krontė bova isėkūrusė Medėninku gīvenvėitė, 1314-1399 m. gīvenvėitė poulė krīžioutē (1320 m. mėnavuojamė kāp Medenike), 1389 m. žemaitē tuoj' vėituo krīžioutius somošė. XV o. dešėniajamė krontė isikūrė Varnē, katrūs 1416 m. pabūdavuota bažninčė, Vītauts Dėdlīsės ikūrė vīskopīstė. 1417 m. Medininkūs pabūdavuota katėdra, tās patēs metās gautas miesta teisės. 1417-1864 m. čė bova žemaitiu vīskopīstės cėntros. Nu XVI o. Medėninkā vadėname Varnēs. 1635 m. soteikta Megdeborga teisė. 1740-1864 m. čė bova Varniū konėgū seminarėjė. 1926-1931 m. miestė bova koncentracėjės stuovīkla. 1997 m. kuova 3 d. Prezidėnta dekreto patvėrtints miesta gerbs.
Varnē XVI omžiou
XVI o. Varnē palėka vėino ėš svarbiausiu lituanistėnes koltūras cėntrū, ne tėktās Žemaitėjuo, no ė LDK. Žemaitiu vīskops Merkelis Giedrātis (1576-1609) sėikė ivīkdītė galotėnė vėsū luomū kristijanizacėjė. Tam tėkslou Varniūs sobūrė švėisiausius poetus, i vīskopėjė kanauninkās pasėkvėitė ė lėšuom aprūpėna istuorika Motiejo Strėjkovki, Lietovuos valstībės savaranakėškoma šalėninka, parašiosi ė 1582 m. ėšspausdėnosi „Lėnkėjės, Lietovuos, Žemaitėjės ė vėsuos Rosėjės kruonika", ė Mėkaluoju Daukša - liotovėšku katalėšku raštū rengieja.
Konėgū seminarėjė
Varniūs nu 1623 ligė 1628 m. ė nu 1739 ligė 1864 m. veikė konėgū seminarėjė.
Bliuza naktis
Ož 2 km i pėitvakarius nu Varniū, Graužū suodnuo pri Lūkšta ežera, kuožnās metās lėipas mienesie būn bliuza festėvalės „Bliuza naktis".
Nūruodas
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Tereza Mei
thumb|right|Tereza Mei
Savana
thumb|250px|Savana [[Gambėjė|Gambėjuo]]
Savana īr gamtėnė srėtės, katra paplėtos subtruopėkuos. Anā īr būdingė dėdli platiū, aukštžuoliu pėivū pluotā so pavėinēs medēs ė krūmās. Ku artiau posiaujė, to žuolie vešlesnė, daugiau mediū, vuo artienont pri atuogrōžu augalėjė palėikt biednesnė, lėk vėinė žuoliū koukštā.
Savanuo īr dėdlis gausoms stombiū žuoliediu ė pliešrūnu: liūtu, antėluopiu, hėinu, drombliū, raganuosiu, kruokodėlu, zėbru, žėrafu, tėgru.
Dūmėns
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Rauduondvare seniūnėjuo.
Savana
Dėdliausi savanu pluotā īr Afrėkuo, tepuogi ir Australėjuo, pėitū Azėjuo.
Dūmėns
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 17 žmuoniū.
Savana
Kateguorėjė:Fėzėnė geuograpėjė
Tereza Mei
Tereza Mei (Theresa May, g. 1956 m. spalė 1 d.) īr Jongtėnės Karalīstės puolitėkė, bovosė premjierė. Prigol JK Kuonservatuoriu partėjē. Par 2016 m. JK pasėtraukėma ėš ES referendoma agėtava žmuonis balsoutė prīš JK pasėtraukėma ėš Euruopas Sājongas, ale tou pačio čieso kritėkava ES. Nūg 2016 m. lėipas 13 d. ligė 2019 m. lėipas 24 d. iejė JK ministrės pėrmėninkės parēgas.
Kateguorėjė:Onglėjės žmuonis
Dūmėns
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Gluobalėnis atšėlėms
Gluobalėnis atšėlėms īr par paskotėnios dešėmtmetios fėksoujams Žemės atmuosperas pri pavėršiaus ė ondėnīnu vėdotėnės temperatūras dėdiejėms. Par XX omžiu vėdotėnė svieta temperatūra pakėla 0,74 ± 0,18 °C.
Nevuotē (Skouds)
Nevuotē - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Mousiede seniūnėjuo. Anuo gīven 63 prietelē.
Gluobalėnis atšėlėms
Kateguorėjė:Akuonuomėka Kateguorėjė:Geuograpėjė
Nevuotē (Skouds)
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Gėrėninkā (Klaipieda)
Gėrėninkā - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Viežātiū seniūnėjuo, ož 5 km i pėitrītios nu Viežatiū. Anuo gīven 378 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Pagolenka (Trakā)
Pagolenka - gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Vėlios Navėckos
thumb|Vėlios Navėckos
Vėlios Navėckos (Vilius Navickas, g. 1959 m. spalė 14 d. Kaunė) – Lietovuos ė Vėlniaus miesta savėvaldībės puolitėnis ė vėsuomenės vēkies, 2009-2010 m. iejės Vėlniaus miesta mera pareigas.
Kateguorėjė:Vėlniaus merā
Kaustėiklē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 25 žmuonis.
Ferma (Reivītē)
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Joškienā (Zarasā)
Joškienā - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Apošuots (Ašminta)
Apošuots - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ašmėntas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 62 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Jorgėns
thumb|230px|
Jorgėns aba jorgėna ī tuokis daržaliu kvietkos, muokslėškā prigolons dailīžėidiu augalū šeimā.
Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā Kateguorėjė:Kvietkas
Pamuonātē (Trakā)
Pamuonātē - gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Lits
thumb|200px|right|Litu monėtas
Lits (lt - litas) - oficēlos Lietovas pėnėgs, nauduots nu 1993 m. bėrželė 25 d. ligė 2015 m. sausė 1 d. Lits tēpuogė nauduots ė tarpokarė metās (1922-1940 m.). Lēda Lietovuos Banks.
2015 m. sausė 1 d. vėituo litu Lietovuo jimts nauduotė eurs.
Kateguorėjė:Valiota
Paeiškūnė
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Mousiede seniūnėjuo. Anuo gīven 5 prietelē.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Svėrplē (Plongė)
Svėrplē īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Paukštakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 14 gīventuojū.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Vakars
thumb|right|240px|Vielībs vakars thumb|240px|Vakara ramoma
Vakars īr dėinuos čiesos prīš sotemas, tūjaus pu ton, kāp noslaid saulala. Anou čiesou vies tonkiausē norimst, uors atviest, vasara patamp gaivesnio.
Senuobie rodėnė ė žėimuos vakarās žmuonis sosrinkė̄ truobūs liuob dirbtė vėsuokius darbus (liuob verptė, nertė, pantius vītė ė kt.), liuob rokoutės, pasakuotė.
Kateguorėjė:Dongos Kateguorėjė:Čiesos
Gras Volis
Grass Valley - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1898 m.
Kuostėcē
Kuostėcē (ček. - Kostice) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2006 m. anam gīvena 1 865 žmuonis. Miestalės īr 168 metrū aukštomė vėrš jūras līgē.
Nūruodas
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Jūzapava (Ėmbrads)
Jūzapava - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās žmuonis nabgīvena.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Gedemėns Pavėržis
Gedemėns Pavėržis (Gediminas Adolfas Paviržis, 1941 m. sausė 21 d. Vėlniou - 2022 m. siejės 27 d.) – inžėnīrios kelėninks, Lietovuos ė Vėlniaus miesta politėnis vēkies. Bova Vėlniaus miesta mers. Priklausie LSDP.
Kateguorėjė:Vėlniaus merā
Klėmantėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Saulielaidā
thumb|right|240px Saulielaidā (kėtāp saulieleidis) īr dėinuos čiesos, kūmet laidas Saulė. Paskum saulielaidu prasėded sambriekšmis, gal' būtė veizėms žars, vuo netrokos atēn naktės.
Kabaldėkā
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Reivītiu seniūnėjuo. Anuo gīven 16 žmuoniū.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Sima Čianis
thumb|Portrets Sima Čianis (kėnėškā: 司馬遷, tarėms pinjino: Sima Qian; g. aple 145–90 m. pr. Kr. bova kėnu istuorėks. Gīvena onkstīvo Hanu dinastėjės čieso ė dėrba imperatuoriaus Hana Vudė paluociuos istuorėko, parašīdams pėrma oficēlė kninga aple Kėnėjės istuorėjė - „Istuorėka ožrašus“ (史記 = Shiji).Anou sodarė 130 skīriu. Skaituoms Kėnėjės istoriuograpėjės tievo. Kninguo palėka aprašīta Kėnėjės istuorėjė nūg 2600 m. pr. Kr. ligė I a. pr. Kr. Jostė dėdlė konfucēnėzma itaka.
Sima Čianė tievs Sima Tans tēpuogė bova istuorėks, pradiejės ožrašėnietė istuorėjė, tudie darba paveldiejė ėš tieva. Tievou pasėmėros pabėngė anuo pradieta darba, tieva sokorptos dokumentus sėstemėndams ė pasėnauduodams dokumentās, bokvosēs imperatuorėškousė arkīvūsė.
Kateguorėjė:Istuorėkā Kateguorėjė:Kėnėjės žmuonis
Kemsīnė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās žmuonis nabgīvena.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Bliozos
Kateguorėjė:Mozėkas žonrā
Kanapis
thumb|200px|Kanapis
Kanapis aba kanapė (lot. Cannabis) ī tuokėsā žėidėnis augals, katros prigol prī kanapėniu augalū (Cannabaceae) šeimuos. Tas ī vėins ėš seniausiu kultūrėniu augalū. Kanapis ī kėlė̄s nug Vėdorėnės Azėjės. Būn laukėnis kanapis, katros aug pakelies, šiokšlīnūs, patuoriūs, ė namėnis kanapis.
Augals dėdlis, aple 1,8 m augštoma, ale gal ožaugtė ė lėg 3,8 m. Lapā dėdli, karpīti, aug vėiniuodā nug stombrė. Aug kanapis spierē, nasibėjė kenkieju, pėktžuoliu.
thumb|180px|Kanapiu pjuovėms
Kanapis Lietovuo augėnama ī daugiau kap 5000 metu, ba anuos sieklu ė virviu rasta da Švėntuosės arkeoluogėnie gīvenvėitie.
Sieklas jiedis ī, anūs gausoms baltīmū ėr amėnarūgštiū ī, tūdie ėš kanapė sieklu dėrb alieju, ded i douna, alu, taisa šierala gīvuoliams (īpatingā Žemaitėjuo).
thumb|left|200px|Kanapė sieklas
Kanapė plaušos nuognē kėits īr, ė nabėjė ondens. Nug senuobės gadīnės ėš kanapiu liuob vītė virvės, dėrbtė laivu borės, apriedus. Tėktās XX o. vėdorie kanapiu ploušta pamainė lėnā ė dėrbtėnē audėnē. Tepuogė ėš kanapė plauša nug sena liuob dėrbtė puopīriu.
Kanapē daba retā augėnami prī nomū ī, ba ėš anūm tepuogė dėrbams draudiams narkuotėks marėhuana.
Kelvietā
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 20 žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Džoljana Mūr
thumb|200px|right|Moore at the premiere of [[Savage Grace, April 2008]]
Julianne Moore (1960 m. siejės 3 d. - ) - JAV aktuorė.
Kateguorėjė:JAV aktuorē
Parāstē (Trakā)
Parāstē - gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Guodienā
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Rauduondvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Lats
Lats (ISO 4217 kods: LVL) - oficēlos Latvėjės pėnėgs, nauduots nu 1993 m. ligė 2014 m. sausė 1 d., kumet šalie bova ivests eurs. Lats tēpuogė nauduots ir tarpokarė metās (1922-1940). 1 Lats = 100 santīmu. Leida Latvėjės Banks.
Kateguorėjė:Valiota Kateguorėjė:Latvėjė
Kormē (Klaipieda)
Kormē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Palaukė
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Mousiede seniūnėjuo. Anuo gīven 6 prietelē.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Kromvīrs
Kromvīrs (ček. - Krumvíř) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2006 m. anam gīvena 1 119 žmuoniū.
Nūruodas
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Petros Porošenka
thumb|right|200px|Petro Porošenko [[2014 m.]]
Kateguorėjė:Okrainas prezidėntā
Lapē (kaims)
Lapē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Viežātiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kaimalės ikorts 1925 m., vīkdont 1922 m. paskelbta žemes refuorma. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 363 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Lapėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Davātbalis
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ašmėntas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Kalnītē (Kauns)
Kalnītē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Rauduondvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Gėniūnā (Prėinā)
Gėniūnā - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ašmėntas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 82 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Klasėkėnė mozėka
Klasėkėnė mozėka īr mozėkas žōnros, kėlės ėš Vakarū sekolerėnės ė lėtorgėnės mozėkas aple XI o. ė tebasontės puopolēros šiuom dėinuom.
Kateguorėjė:Mozėkas žonrā
Radėlėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Kuovenka
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās žmuonis nabgīvena.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Andrios Kopčėnskos
right|200px Andrios Kopčėnskos (Andrius Kupčinskas, g. 1975 m. kuova 20 d. Kaunė) – Lietovuos ė Kauna miesta puolitėnis ė vėsuomenės vēkies, Kauna miesta mers (2007-2011 m. ė nu 2011 m.)
Kateguorėjė:Kauna merā
Tėlvėkā
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Viežātiū seniūnėjuo. Anuo gīven 221 žmuogos.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Alektruonėnė mozėka
thumb|[[Telharmonium, Thaddeus Cahill 1897]]
thumb|[[Trautonium, 1928]]
Alektruonėnė mozėka īr mozėkas žanrs.
Kateguorėjė:Mozėkas žonrā
Skleps
thumb|250px|Skleps
Skleps īr tuokė vėita pu nomo, tonkiausē nauduonama vėsuokiu dāktū, rakondu sokrovėmou, daržuoviu laikīmou. Sava noma sklepė būn apšėldīma, ondentėikė īrengėnē.
Tarvānē (Plongė)
Tarvānē īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Paukštakiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Tarvāniūs 2001 m. gīvena 50 gīventuojū.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Palšē (Skouds)
Palšē - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Mousiede seniūnėjuo. Anuo gīven 24 prietelē.
Kuopūstėnė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 51 žmuogos.
Elvyra Valerija Lapukienė
Elvīra Valerėjė Lapokienė (Elvyra Valerija Lapukienė, g. 1942 m. groudė 24 d. Želviūs, Kretėngas raj.) – pedaguogė, Plongės rajuona puolitėnė ė vėsuomenės vēkiejė.
Paežerie (Plongė)
Paežere īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Paukštakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 58 gīventuojā.
Elvyra Valerija Lapukienė
Kateguorėjė:Plongės merā Kateguorėjė:Lietovuos pedaguogā
Paežerie (Plongė)
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Umars
thumb|Sėmbuolis. Umars (ciels vards Umars ibn al-Chatabs) bova vėinas ėš artėmiausiu musulmuonu pranaša Mahometa bendražīgio.
Pranašou mėros ans palėka ontro kalifo (pu Abu Bakra), valdiosiu Rašiduna kalifata 634−644 metās. Valdīma čieso rengė pėrmus arabu vainuos žīgius, bodavuojė īgolas miestus. Nužodīts persa vainuos balaisvė 644 m. lapkristė mienesi Medinas mečetie.
Kateguorėjė:Kalifā Kateguorėjė:Islams
Luomanka
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Rauduondvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Žars
thumb|right|240px|Vakara žars
Žars īr dongaus žeriejėms tūjaus pu tuo, kāp saulala noslaid aba prīš anā ėšauštont. Vakarė, kāp žars praded gestė, tāp prasėded sambrieškis. Ons būn ė prīš žara rītė.
Žara dongos būn rīškē raudons, auksėnis, fėjuoletėnis. Žara rīškoms prėgol nū tuo, a uorė ī daug dolkiu ė kėtū dalaliu.
Žemaitėškā žars da vadėnams: žara, gaisros.
Kateguorėjė:Dongos
Kėrkā
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Reivītiu seniūnėjuo. Anuo gīven 3 žmuones.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Legotē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Lėipaluots (Ašmėnta)
Lėipaluots - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ašmėntas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 66 žmuonis.
Lėipātē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Sosikūrė 1541 m. Anuo gīven 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Liaudėška mozėka
thumb|250px|Žemaitiu liaudėškas mozėkas kuolektīvs Folkluors aba liaudės mozėka īr par omžius susikluostiusi mena fuorma, katra tauta lidiejė nug pat žmuogaus gėmėma ė par vėsus svarbiausios darbus, švėntes i tradicėnes apēgas, tuokės kap bodīnes, veseles ė panašē.
Srevžuolė
thumb|210px|Srevžuolė Srevžuolė ta ī tuokė liekvarstėnė žuolie, katra prigol prī dailīžėidiu augalū.
Tas ī patsā pėrms liekvarstos kraujė sraviejėmou stabdītė, tūdie srevžuolė nug sena žmoniū žėnuoma ė nauduonama.
Ba žuodė „srevžuolė“ da ī ciels šmuots žuodiu, katrās žemaitē šauka ton augala: srevs, sreva žuolie, srava žuolie, srevauninks, sravauninks, sravžuolė, srevenė, baltasis duobėlielis, rauklažuolė, kraujė žuolie, kraužuolė, krėvauninks. Sotrintu srevžuolės sīvu ded ont žaizdū, tepuogi taisa ožpilas nug vairiū lėgū.
Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā
Sambriekšmis
Sambriekšmis īr paruos čiesos vielā vakarė, pu saulielėidė, kūmet dongou veizietė paskotėnės gēstontės žaras, spierē tomsie ė pu biški atēn naktės.
Senuobie sambriekšmis bova paskotinis mets, kūmet liuob apētė gīvolius, liuob pabėngtė paskotėnius darbus ė liuob rouštėis mėiguotom.
Sambriekšmis žemaitėškā da vadėnams: sambrieška, sambrieškis, sambriekštis, sambriekšmė, žliejė, apīžliejė.
Penkėninkā
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Naktės
thumb|240px Naktės īr paruos čiesos, kumet Saulė īr nusilaidos ė tamsu īr. Lėgė pramuonės parversma naktė daugoms žmuoniu mėiguodava, nevīkdava juokė veikla. Ėšplitus dėrbtiniam apšvėitėmo sotrompiejė mėiga čiesos, atsėrada naktėnē darbā.
Kateguorėjė:Dongos Kateguorėjė:Čiesos
Koriuonkā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās žmuonis nabgīvena.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Knabėkā
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Reivītiu seniūnėjuo. Anuo gīven 74 žmuones.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Aruba
thumb|200px|Arubas vieleva Aruba - sala Karėbū jūruo, prigolontė Nīderlandams ė torontė autonuomėjės statosa. Adminėstracėnis cėntros - Oranjestads. Arubas sala īr Paviejėniu salū grupie. Oficēlė kalba - olandu.
Saluo gīven 69 080 gīvėntuojē, ėš anū 85% īr kreolā, vuo tėkėntė̄jė - katalėkā.
Čė perdėrbama ėš Venesuelas i Meksėka atvežama napta. Plietoujama kemėjės, elektruoteknėkas, jiedė pramuonė, laivū remuonts. Arubuo trūkt geremuojė ondėns, tudie čė gielėnams jūras ondou. Saluo augėnamas agavas, cėtrosėnē augalā, daržuovės, tabuoks.
Kateguorėjė:Nīderlandā Kateguorėjė:Salas
Maksva
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Rauduondvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniū.
Viktors Janukovīčios
thumb|right|200px|Viktors Janukovīčios [[2010 m. balondė 27 d.]]
Maksva
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Viktors Janukovīčios
Viktors Janukovīčios (, g. 1950 m. lėipas 9 d.) īr ketvėrts Okrainas prezidėnts. Okraina valdė nug 2010 m. vasarė 25 ligė 2015 m. vasarė 22 d. Onkstiau bova Okrainas 9-s ė 12-s Okrainas ministros pėrmėninks.
Ešveilers
Ešveilers īr miests Vuokītėjuo, Šiaurės Reina-Vestfalėjės žemie. Anam gīvėn aple 56.000 prieteliu.
Viktors Janukovīčios
Kateguorėjė:Okrainas prezidėntā Kateguorėjė:Okrainas ministrā pėrmėninkā
Kumīku kalba
Abecelės
thumb|Kumīku kalbuos abecele muokīklas vaduovielie (1935 m). Luotīnėškas raidės nauduotas 1927–1937 m.
Ešveilers
Nūruodas
Kateguorėjė:Vuokītėjės miestā
Kumīku kalba
Abecelės
Kėts luoīnėškas abecelės varėjants.
Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Valdemars Ramšos
Valdemars Ramšos (Valdemaras Ramšas, g. 1969 m. gegožė 3 d. Telšiū raj.) – Lietovuos ė Telšiū rajuona puolitėnis ė vėsuomenės vēkies, nu 2008 m. ēnontės Telšiū rajuona savėvaldībės mera pareigas.
Rodātē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Viežātiū seniūnėjuo, ož 3 km i šiaurės šmuota nū Viežātiū miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 172 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Šerkšnē
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Mousiede seniūnėjuo. Anuo gīven 45 prietelē.
Malėnavs
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ašmėntas seniūnėjuo.
Regės
thumb|[[Bob Marley|Bobs Merlis, žėnuomiausis regė dainuorios.]] Regės vuo regis īr mozėkas žonros, atsėradės Jamaikuo.
Algazelis
thumb|250px Algazelis aba Gazalis, tėkros vards – Abu Hamids Muhamads ibn Muhamads Gazalis (g. 1057 m. lėipas 5 d. – m. 1111 m. groudė 19 d.) bova persu kėlėma islama fėluosuops, teoluogs, sofėjos, puolimats, palėkės dėdli duovi sofėzma idieju plietuojėmou ė anū sosiejėmou so glabna islama teoluogėjė.
Malėnavs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 33 žmuonis.
Genadijus Mikšys
Genadijus Mikšys (g. 1956 m. lėipas 16 d. Juonėški) – energetėks, Šiauliū miesta puolitėnis ė vėsuomenės vēkies, Šiauliū mers.
Algazelis
Kateguorėjė:Persėjės žmuonis Kateguorėjė:Fėluosuopā Kateguorėjė:Teoluogā
Malėnavs
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Eurs
thumb|upright|Eura bannuotā thumb|upright|Eurs 2023
Genadijus Mikšys
Kateguorėjė:Šiauliū merā
Eurs
Eurs (EUR; €) īr uofėcēlos Euruopas Sājongas pėnėgs, nauduojams nu 1999 m. sausė 1 d., pradiuo kap napėnėgėnė atsiskaitīma prīmuonė. Poupīrėnē eurā pradietė nauduotė 2002 m. sausė 1 d.
Džiazos
Džiazos īr mozėkas žōnrus.
Sėina
Sėina īr statmens arkėtektūras elements, katros skėrts atrobežioutė patalpas terposavie ė nug lauka. Da būn gīnības sėinas, katras skėrtas apsergietė tvėrtuovės, miestus vuo cielas šalis (pvz. Dėdliuojė kėnu sėina).
Stīvens Hokings
thumb|right|Stīvens Hokings Stīvens Hokings (pėlns vards onglėškā Stephen William Hawking, gėmė 1942 m. sausė 8 d. Oksfuordė, JK - mėrė 2018 m. kuova 14 d.) bova taikuomuosės matematėkas ė teuorėnės fizėkas muokslėnėkos. Garsie teuorėjuom aple kvantėnė fizėka,joudas bedognės.
Mėliūnā I
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās žmuonis nabgīvena.
Šaučėkē (Skouds)
Šautėkē - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Mousiede seniūnėjuo. Anuo gīven 19 prieteliu.
Sėina
Teuorėnė sėina, katra skėr valstīės a kėtas terėtuorėjės īr vadėnama robežiom.
Džiazos
Kateguorėjė:Mozėkas žonrā Džiazos – prufesionali improvizacinis mozikas rūšis, susiformavosi XIX a. pabaiguo – XX a. pradžiuo kap Vakarų Afrikas i Euruopas muzikėnių tradėciju jungteis rezultats.
Šaučėkē (Skouds)
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Stīvens Hokings
Fėkcėjė skėrta vākām
These are co-written with his daughter Lucy.
Krepėcē
Krepėcē (ček. - Křepice) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2006 m. anam gīvena 1 237 žmuonis. Miestalės īr 248 metrū aukštomė vėrš jūras līgē.
Stīvens Hokings
Fėlmā ė serjjalā
Muokslėninka poblėkacėju sāraša galat rastė anuo tėnklalopie.
Ėšnašas
Kateguorėjė:Onglėjės žmuonis
Krepėcē
Nūruodas
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Nigeris
Nigerė Respoblėka, trompiau Nigeris – valstībė Vakarū Afrėkuo. Tor robežio so Alžīro ė Lėbėjė šiaurie, Čado rītūs, Nigerėjė ė Benino pėitūs, Borkėna Faso ė Malio vakarūs.
Admėnėstracėnis soskėrstīms
left|240px Nigeris īr sokėrstīts ė 7 departamentos ėr vėina suostėnės rajuona. Departamentā soskėrstītė ė 36 aplėnkėnios rajuonos, katrie da sodalėntė ė 129 komunas.
Departamentā ėr suostėnės rajuons:
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Kirkizu kalba
Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Pėitū Uosetėjė
thumb|300px|Pietų Osetija Gruzijos žemėlapyje Pėitū Uosetėjės Respoblėka (Pėitū Uosetėjė; ; ; ) – de facto liousa respoblėka, fuormalē Grozėjės dalis. Paskelbts liousoms nepripažėnts kėtū valstībiu, tėktās Rosėjės, Venesoelas, Nėkaragvas, Nauru ė Sirėjė. Pėitū Uosetėjė so Rosėjės pagelba kovuo dielē savā terituorėjės liousoma.
Kateguorėjė:Napripažėntas aba daugomuos napripažėntas šalīs Kateguorėjė:Grozėjė
1811
1811 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ontradeinī.
Ōžouls
Ōžouls īr lapoutis medis, katros muokslėškā prėgol bokįniu augalū šeimā. Tas īr patsā drūtausis Žemaitėjės augals. Kamėins drūts, bajavs, tonkē gombouts. Sožaliuo vielā. Ėšlaid karpītus lapus. Ont rodenė sobrondėn gėlis.
1811
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Rėtmabliozos
Kateguorėjė:Mozėkas žonrā
Ōžouls
Ōžouls īr dėdlē švėnts medis baltu vieruo. Pu anou liuob būs meldamasi, ōžoulās apaugosiūs vėitūs liuob būs padėrbtas švėntvėitės katrūs kūrensis švėnta ognės.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Medē
Šerkšnē
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Regės
Kateguorėjė:Mozėkas žonrā
Lėnkėjė
Lėnkėjės Respoblėka īr valstībė cėntrėnie Euruopuo, katruos suostėnė īr Varšova. Lėnkėjė īr muodernėška, magtīnga akuonuomėškā valstībė, torontė ėlga istuorėjė. Glabna viera valstībie īr Ruomas katalėku, oficēlē ana nu valstībės palėkosė atskėrta īr. Mažne 88 procentā lėnku prigol Ruomas katalėku bažnīčē.
Kušlienā
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Reivītiu seniūnėjuo. Anuo gīven 66 žmuones.
Lėnkėjė
Puolitėnė sistema
Valdīma skvarma – posiau prezidėntėnė respoblėka. Galiuo 1997 m. prijėmta kuonstėtocėjė. Šalėis vaduovs īr prezidėnts. Ans renkams vėsoutėniu balsavėmu. Kadencėjė tronk 5 metos. Prezidėnta mandats gal būtė vėina lėika atnaujėnts.
Eurs
Euro nauduojas 20 Euruopas Sājongas šaliū. Vielībiausė eurozuonas narie Kruoatėjė šėta valiota pradiejė nauduotė 2023 m. sausė 1 d.
Kušlienā
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Mėliūnā I
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Statkuonīs
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Daunuorātē
Daunorātē - Juonėškė rajuonė, Satkūnu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 5 prietelē.
Statkuonīs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Viktors Juščenka
thumb|right|200px|Viktors Juščenko [[2016 m.]]
Viktors Juščenka ( g. 1954 m. vasarė 23 d.) īr trets Okrainas prezidėnts. Valdė Okraina nug 2005 m. sausė 23 d. ligė 2010 m. vasarė 25 d.
Lėipalaukė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Viktors Juščenka
Kateguorėjė:Okrainas prezidėntā
Daugā
Daugā – miests Alītaus rajuonė, 20 km i rītus nu Alītaus ė tėik pat i šiaurės vakarus nu Varienas. Seniūnėjės cėntros. Šalėp miesta īr ežers Didžiolis. Miestė stuov Dieva Apvaizdas bažninčė (nu 1862 m.), ī vėdorėnė muokīkla, vākū darželis.
Loišės
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 8 žmuonis.
Medēkėškis
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Loišės
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Luoreta Songālienė
Luoreta Mūkātė-Songālienė (g. 1977 m. siejės 10 d. Skoudė) īr televėzėjės laidū vediejė, liaudėis dainėninkė ė liaudėis mozėkas tēpuogi papruotiū žėnuovė, humanėtarėniu muokslu daktarė nug Žemaitėjės.
Lėnkėjė
Admėnėstracėnis soriedīms
Lėnkėjė soriedīta ėš 16 vaivadėju (, vns. ; skliaustūs parašītas suostėnės):
Lėipalaukė
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Luoreta Songālienė
Gīvenėms
Luoreta gėmė ė sava vaikīstie gīvena Skoudė. Paskom so tievās parsėkielė gīventom Palonguō, kor pradiejė lonkītė vėitas fuolklorėni onsambli „Miegova“. Laimiejė vāku dainiu varžītovės "Dainū dainalė".
Mėkožē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 54 žmuonis.
Jouduojė jūra
thumb|150px Jouduojė jūra – Atlonta baseinou prėklausontė vėdėnė jūra. Buosfuora sāsiaurio jongiasė so Vėdoržeme ė Marmora jūruom, Kerčės sāsiaurio – so Azuova jūra.
Mėkožē
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Eurs
2002 m. vasarė 2 d. pradiets nauduotė Lietovuos banka nustatīts uofėcēlos fėksouts lita korsos so euro: 3,4528 lėta ož 1 euro. Lietovuo eurs pradiets nauduot nū 2015 m. sausė 1 d. Ėšlēstas lietovėškas eura muonetas so Vītēs.
Staškūnėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Lėnkėjė
Geuograpėjė
Lėnkėjė īr centrėnės Euruopas valstībė. Šiaurie Lėnkėjė prėēn pri Baltėjės jūras, pėitūs - pri Karpatū kalnū. Aukštiausė vėršokalnė – Rīsā (Rysy, 2499 m) (Aukštūsiūsė Tatrūsė). Ėlgiausės opės – Vīsla (Wisła), Odra (aba Oderis) ė Varta (Warta).
Eurs
Nūruodas
Kateguorėjė:Valiota
Šniokštē (Skouds)
Šniokštē - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Mousiede seniūnėjuo. Anuo gīven 2 prietelē.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Jouduojė jūra
Kateguorėjė:Jūras
Daugā
Istuorėjė
Daugā mėnavuojamė nu XIV omžė pabonguos, pru anus i Trakus ė Vėlniu liōb žīgious krīžiuotē. Čė bova Lietovuos valduovu itvėrtints medžiuoklės dvars. Mėslėjama, ka Vītauta čiesās (1392–1430 m.) bova pastatīta pėrmuojė bažninčė. 1457 m. (gal ė jau 1422 m.) bova valsčiaus cėntros. 1503 m. Aleksondra privėlėjuo jau vadėnamė miesto. XVIII a. pradiuo jiemė prarastė bovosė svarboma, nuors XVIII a. vėdorie vielek pradiejė pliestėis ė oficēlē miesta teisės gava 1792 m. balondė 26 d. (karto gava ė herba). 1950–1959 m. bova rajuona cėntros. 1998 m. patvirtints naus miesta herbs.
Staškūnėškės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Luoreta Songālienė
Gīvenėms
Kāp bengė vėdorėnė muokīkla, Luoreta Mukaitė pradiejė Lietovuos mozėkas ė teatra akademėjuo stodėjoutė etnomozėkoluogėjė, ė palėka ton muoksla bakalaurė a paskom ė magėstrė. 2007 m. apgīė daktara disertacėjė ė palėka humanėtarėniu muokslu daktarė. Sava muokslu čieso dainiava Vėlniaus onėverstėteta onsambli "Ratilio".
Ana Vėlniuo sobūrė žemaitėškuos liaudėis mozėkas onsambli „Vėrvītė“. Bova Lietovuos televėzėjės laidū „Doukėm gara!, „Kolėnarėnės keliuonės“ „Gera ūpa! „Fuolkšuoks“ vediejė.
Daugā
Pavadėnėma kėlmie
Krīžeiviu kara keliū aprašūs 1384 m. mėnavuojamė Dowge. Mėslėjama, ka vėituovardis īr asmenvardėnės kėlmies, nu Daugs daugėskaitas, nuors šėton pavardė šēs čiesās ėšninkos īr. Pagaliau, Droskėninku, Leipalingė ė Rakainiu apīlinkiesė (pėitėnie Lietovuo) pasėtaika pavardie Daugevičius, būktās Dauga soslavinta skvarma.
Luoreta Songālienė
Gīvenėms
Luoreta Songālienė tēpuogi raša straipsnius vairiems koltūras, mozėkas žornalams, vadovaun žemaitiu jaunėma kuorporacėjē "Samogitia", VRM fuolkluora onsambliō "Šaltinis".
Laidība
Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis
Daugā
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos miestā Kateguorėjė:Alītaus rajuona gīvenvėitės
Katiūnėškė
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Rauduondvare seniūnėjuo.
Kōiselē
Kōiselē - Juonėškė rajuonė, Satkūnu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Katiūnėškė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 21 žmuogos.
Nagardžuna
thumb|Tėbetėitiu pavaizdouta Nagardžuna. Nagardžuna (g. aple 150 m. - m. aple 250 m.) bova Indėjės mėslītuos, vėins žėnuomiausiu luogėku, mahajanas krīptėis budėzma pėrmuosės fėluosuopėnės muokīklas madhjamakas ikories, bodhisatva. Skaituoms ontru Buda. Dėdliausi duovi palėka budėzma vīstėmousi Pėitū ė Rītū Azėjuo (Kėnėjuo, Japuonėjuo, Tėbetė). Budėzmė ėšplietuojė toštomuos (šūnjata) samprata.
Katiūnėškė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Nagardžuna
Kateguorėjė:Budėzmos Kateguorėjė:Indėjės žmuonis
Moruovanka
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Muovelėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Pabalėškē (Ašmėnta)
Pabalėškē - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ašmėntas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 28 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Lėnkėjė
Žmuonis
63 % Lėnkėjės gīvėntuoju gīvėn miestūs. 2020 m. aple 50 % lėnku gīvena nūsavūs nomūs, 44 % - botūs. 2011 m. sorašīma doumenėm, 93,8 % gīvėntuoju īr lėnkā. Kėtas dėdlės tautėnės gropės - silezėitē, vuokītē, godā, okrainėitē.
Akuonuomėka
Lėnkėjės akuonuomėka īr vertėnama kāp pėlnā ėšsėvīstiosė. Nu 1990 m. ėšauga septīnius sīkius, veikiau nekāp Lietovuos. Palē nuomėnalo BVP Lėnkėjės akuonuomėka īr pėnkta dėdliausė ES ė 22-a dėdliausė vėsam svietė. Lėnkėjė palėka vėinėntelė akuonuomėka, katra ėšvengė recesėjės 2007-2008 m. krėzės čieso.
Dėdliausi šmuota akuonuomėkas sodara paslaugū sektuorios (57,4 %), pramuonė (40,2 %) ir žemės ūkis (2,4 %). Glabnė prekības partnerē - Vuokītėjė, Kėnėjė ė Italėjė.
Koltūra
Lėnkā īr slavā, ale Lėnkėjės koltūrā dėdlė itaka padarė germanėšks, luotīnėšks, bėzantėšks koloritā.
Kurdejuovs
Kurdejuovs (ček. - Kurdějov) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2006 m. anam gīvena 360 žmuonis. Miestalės īr 236 metrū aukštomė vėrš jūras līgē.
Nūruodas
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Vėntas seniūnėjė
Nūruodas
Kateguorėjė:Akmenės rajuona seniūnėjės
Plėištos
thumb|150px|Plėištos Plėištos īr trėkampe skvarmas rakonds. Ans gal būtė nauduojams dvėim uobjektam o anū dalėm atskėrtė, uobjekta pakeltė aba laikītė ana vėituo.
Kateguorėjė:Rakondā
1822
1822 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ontradeinī.
Gėmėma dėinas
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Rėčards Baronkis
250px|thumb|right|Rėčards Baronkis
Baronkis Rėčards (gėmė̄s 1990 m. lėipas 21 dėina) ī tėtolouts terptautėniam līgie Lietovuos tenėsėninks. Anuo pėrms ė dabartėnis treneris īr Balžeks Remėgėjos ėš Šiauliū.
Kateguorėjė:Lietovuos tenisininkā
Bruožē
Bruožē ī suoda Klaipiedas rajuonė, Viežaitiū seniūnėjuo. Suoduo prasided Aisės opės.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 149 žmuonis.
Vanags
Vanags īr pliešros paukštis. Tor dėdli ožlėnkta snapa, katrou draska mēsa, ė kėitus staibius, katrās sočiomp gruobi. Sklond par laukīmes ė nuognē veiz žeme. Ožmatis gruobi miklē sming žemīn ė čiomp anon. Jied mažus graužėkus, kėtus paukštius.
Vanagā īr prėgoldomė sakalėniu paukštiu šėimā.
Žemaitėjuo sotinkamė vanagā:
Kateguorėjė:Paukštē
Kėnėjė (šalės)
Kėnėjė īr civilizacėjė ė koltūrėnis regijuons Rītū Azėjuo. Dėdlis Kėnėjės šmuots prigol Kėnėjės Liaudėis Respoblėkā, ale ana tēpuogė sosaistīta so sena cėvėlėzacėjė, apėmontė bovosės koltūras ė šalis. Pu 1949 m. pasėbėngosės pėlėitėnės vainuos Kėnėjė puolitėška pasėdalėjosė i Kėnėjės Liaudėis Respoblėka ė Kėnėjės Respoblėka.
Paudrove
Paudrove - Juonėškė rajuonė, Satkūnu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Gēžė
thumb|200px|Gēžė
Gēžė dā gēšė, gēžie īr nemažos ondens paukštis. Kūns pilks, vėršogalvis balts, snaps muorkaus. Gīven prī vėsuokiu ondens telkiniū, bat gūžta sok aplinkėniūs mediūs. Jied žovis, varlės, varmus. Tīkē braid pu ondeni, ožmatis žovi sostingst a kumet ana priartie - staigē čiomp.
Gēžė Žemaitėjuo sotinkama nu kuova lėgė spalė.
Kateguorėjė:Paukštē
Tauzā
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Mousiede seniūnėjuo. Anuo gīven 49 prietelē.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės