cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Siedenė
thumb|245px|Siedėnė mašėnuo Siedenė ī bikuokė vėita, katruo galam atsisiestė, tuokis dākts atsisiedėmou. Senuobie tas pėrmiausē liuob būs vėita ragies aba ratūs isiestė, padėrbta eš lėntū, gelombiu, šiaudū. Daba siedėnės ī tepuogė mašėnūs, traukėniūs, autobūsūs, liektovūs, paprastesnės – vairiūs laukėma saliūs, lėguonėnies, tētrūs ė kt. Paprastā toria kėita pagrinda so atluošo (ėš metala, medė, plastmasės) ė (na vėsūmet) kuoki paminkštėnėma (taba tonkiausē ėš paraluona ė kėtū sintetėniu medegu).
Kateguorėjė:Dāktā
Mištūnā
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Pabares seniūnėjuo.
Kišėniuovs
Kišėniuovs (Chișinău) īr Moldavėjės suostėnė. Gīvėntuojū: 723 500 (2012)
Mištūnā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 76 žmuonis.
Kišėniuovs
Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Moldavėjė
Mištūnā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Loisos Armstrongos
150px|dešinėje|miniatiūra|L. Armstrongos dūduo Loisos Armstrongos (pėlns vards Louis Daniel Armstrong (1901 m. rogpjūtė 4 – 1971 m. lėipas 6 d.), pravardė Satchmo, bova Amerėkas džiaza trėmėtėninks ė dainėninks. Ans tēp ėšgarsiejė, ka kai kor svietė patapa cielo džiaza sėmbuolio.
Kateguorėjė:Džiazos Kateguorėjė:JAV mozėkontā
Kūlē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 106 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pat Riley
right|thumb|200px|Pat Rileī Patrick James „Pat“ Rileī (Patriks Džėimsos „Pets“ Railis, gėmė̄ 1945 metās kuova 20 d.) – JAV krepšėn treneris. Daugkartinis NBA čempijuons.
Žaidies
Railis jaunīstie bov gers krepšininks i futbolininks. Uns žaid Linton mokīkluo, vėliau, 1966, tap Kentok Universitet krepšėn komandas nario. Su šia komanda uns patek ir i NCā final, bet anū pralaimiej Teksas universitet komanda. Tas pates metās uns bov pašaukts San Diego „Rockets“ komandas pėrmam NBA naujuoku biržas ratė. Tou pačio meto anū 11 naujuoku biržas ratė pasirink i futbol komanda Dalas „Cowboīs“. Bet Railis nusprend geriau tap krepšininko.
Kap žaidies Pets Railis žaid San Dieg „Rockets“ komanduo, vėliau perėj i Los Andžel „Lakers“ i padiej šia komanda tap 1972 metū NBA čempijuonė. Karjier krepšininks baig Fīniks „Suns“ komanduo laimiedams NBA vakarū konferencėjes final.
Los Andžel „Lakers“
1977 metās Railis tap „Lakers“ komandas trener aisistėnto. 1981 uns tap vīriausio komandas trenerio. Tas pates metās uns atvėd komand i NBA vėršūn. „Lakers“ Railis trenirav lig 1990 m. Uns padiej „Lakers“ iškovuot dar 3 čempijuon žėidus.
Niu Jork „Knicks“
1991–1995 treneris dėrb Niu Jork „Knicks“ ekipuo, su šio komanda uns 1991, 1993 pasėik geriaus komandas rezultat per reguliariui sezuon per vės komandas istuorėj. 1994 patek i NBA final, bet anū pralaimiej Hiuston „Rocket“ komanda.
Majam „Heat“
2005–2006 m. sezuon Majam komanda prasidiej nesėkminga i treneris S. Van Gandis pasitrauk iš sav post. Naujoujo komandas trenerio apėntās tap Raili.s Uns atvėd komand i NBA čempijuonu suost i vadovaus ana i kėtas metās.
Trener pasėikėmā
Rileī,Pat
Batkėškē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Ketorvalakiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 298 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Brahmans
Brahmans  ī tuokis žuodis, katruos senuobės Indėjės pėliosuopėjuo, īpatingā vedantuo, rēšk patė aukštiausė tikruobė, ciela svieta dūšė. Tas nie kuokė asaba, ale nikap nešgolduoma vėršenībė, katra būn neprigolnā anėi nug čiesa, anėi nug erdvės. Ėš Brahmana vėskos rondas, anamė gīven ė i ana pagrīžt, ka apent atgimtom.
Tasā žuodis gausē mėnavuojams Rigvėduo ė kėtūs vedūs, ale tenās rēšk malda, švėnta žuodi, žuosmė. Kap ė graiku loguosos, brahman pamažo ėš švėnta žuodė palėi svieta koriantė dievībė-žuodio.
Šaltenē
Kateguorėjė:Indoėzmos
Aleksėndra Džiuordževėčė
miniatiūra Aleksandar Djordjevic (Aleksandrs Džordževičios, gėmė 1967 metās rogpjūtė 26 dėina Belgradė) - Serbėjės krepšininks ė treneris. Vėins geriausiu vėsū laikū Serbėjes žaidieju. Vėins tituluotiausiu Europas krepšėninku.
Džordževičiaus ūgis ī 188 cm, svuoris 90 kg. Ons lioub luošt ižaidiejė ė atakounontė gīniejė puozėcėjūs.
Trenerė karjiera
Djordjevic,Aleksandar Djordjevic,Aleksandar
Dėrvuonā (Jorbarks)
Dėrvuonā - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 33 žmuonis.
Sėnkėškis
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Vsauce
Vsauce - YouTube kanalu gropė, katron sokūrė Michael Stevens. Ton dėdliausē moksla puopolērėnėma, pažėntėnē ė muokuomė̄jė kanalā. Kanals palēsts 2010 m. bėrželė 24 d.
Šaltenē
Kateguorėjė:YouTube kanalā
Beratkas
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Vāšvėlėškē (Kelmė)
Vāšvėlėškē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 50 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Nakštėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 12 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Sobartuonīs
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo. Anuo gīven 75 prietelē. Īr Vėnca Krievies suodnos-moziejos.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Asunsjuons
Asunsjuons (Asunción) īr Paragvajaus suostėnė. Gīvėntuoju: 544 309 (2012)
Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Paragvajos
Rentgena spėndolē
thumb|250px|Rentgena spėndoliū fuotograpėjė
Rentgena spėndolē īr alektruomagnetėnės bangas, katrū banguos ėlgoms īr 10 - 0,01 nm.
Božidar Maljković
Pasėikėmā
Maljkovic,Bozidar
Vėrkītā
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 47 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Ruobuots
Ruobuots īr supruogramouts ė so aplinka sāvēkaunontis daugetėkslis padargs, autuomatėzoutā dėrbontis žmuogou būdėngus vēksmus.
Termėns pėrma lėika palėka mėnavuots 1920 m. čekuo rašītuojė Karela Čapeka.
Ruobuotu tėpā
Egzėstou daug ivairiu ruobuotu tėpu.
Tēpuogė veizieket
Kateguorėjė:Ruobuotėka
Drėižos
Drėižos (, t.p. Common Lizard, ) īr prī drėižū prėgolons ruoplis.
Barēkėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 62 žmuonis.
Drėižos
Lietovuo ta ī nuognē tonkė rūšės. Ėlgoms 6-10 cm. Spalva būn nug roduos lėgė jouduos.
Barēkėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Drėižos
Given medies, tīrūs, senūs ėškartūs, pruogomūs, medės ākštelies. Anam patink šlapuokas vėitas, vuo sausū vėitu prėveng.
Dūdlaukės
Dūdlaukės - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 19 prieteliu.
Sīlvarta
thumb|220px|Sīlvartaujontės muotrėškas
Žmuogos, katros ėšgīven sīlvarta, būn tonkiausē pasimetė̄s sava jausmūs – ta būn pėkts, ta vėsėška bajiegis, sīkēs būn, ka labā ožsidara savei ė so niekon nasirokoun, vuo būn, ka kap tik ėiška so kon nug dūšės pasirokoutė. Ėšgīvenons sīlvarta tonkē nabnuor jiestė, ožsiėmtė kuokėm zabuovom, vuo daug čiesa pralaida mīslėdams, kriuokdams, atmindams ton, kon prarada.
Sīlvartas ėšgīvenėms nuognē prīgol nug žmuogaus būda, praradėma svarboma, aplinkībiu, kėtū žmuoniū pagelbas – kap katrėi žmuonis sīlvarta pargīven spierē ė paskom gīven kap papratė̄, kėti gal ėlgā so savei nešioutės griaudoma ė nīkūmet nababūtė tuokėi, kap bova onkstiau. Īpatingā sonkēs atvejēs žmuonis nagal ėšgīventė sīlvartas – praded pėjuokautė, baisē apsileida, sīkēs tuokė sīlvarta bėngas savėžodībė.
Kateguorėjė:Jausmės
Ōžoulėjė (Kelmė)
Ōžoulėjė - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Svieta kuonkuorencėngoma pranešėms
Svieta kuonkuorencėngoma pranešėms - kuožnās metās patėikams Svieta akuonuomėne fuoroma pranešėms. Pėrmuojė lėika patēts 1979 metās. 2009-2010 metū pranešėmė ėšgoldīta ėnfuormacėjė aple 133 svieta valstės.
Pranešėms "ėvertėn valstiu gebiejėma dout aukšta līge geruove sava pėlėitem. Tas prėklausa nū ton, kāp pruodoktīvē panauduojamė resorsā. Diel ton, svieta kuonkuorencėngoma pranešėme vertėnamas ėnstėtocėjū, puolėtėka, faktuorēs, katrėi lēd ožtėkrėnt trompa ė ėlga čiesa akuonuomėne geruove."
Šaltenē
Kateguorėjė:Akuonuomėka
Michael Stevens
miniatiūra|Michael Stevens Michael Stevens (gėmės 1986 m. sausė 23 d.) - JAV muoksla edokatuorios ė žėnuoms interneta žmuogos, dėdliausē žėnuoms ož muoksla puopolērėnėma kanalā Vsauce ėkorėma ė anuo laidū vedėma.
Kateguorėjė:JAV žmuonis
Skerdios
Skerdios paprastā būs dėdlē vargings žmuogos. Tuokis paprasta natora juokė torta, tėktās kuokė maža truobalė, gīvens ėš mizerna žmuoniū duovė. Vākšta skerdios vėsūmet so buotaga, ka gīvuolius ė pėimenis ganītom, tepuogė so triūba, ka sošauktom gīvuolius, ka vėsi gėrdietom, ka jau čiesis gīvuolius gintė.
Kateguorėjė:Žemės ūkis Kateguorėjė:Darbā
Skriaudopis (Vėlkavėškis)
Skriaudopis - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Ketorvalakiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Paōžoulē (Paberžė)
Paōžoulē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Mega (Čilė)
Mega (Megavisión) īr Čilės televėzėjės kanals. Televėzėjė ikorta 1990 metās.
Nūruodas
Kateguorėjė:Čilės televėzėjės kanalā
Vėlkiens II
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Oltraviuoletėnē spėndolē
Oltraviuoletėnē spėndolē (OV) īr alektruomagnetėnės bangas, katrū banguos ėlgoms īr 200 - 400 nm.
Latgaliu kalba
Latgaliu kalba - baltu kalbuoms priklausontė kalba, katra rokoujamas dėdliausē rītū Latvėjuo, ė dalie Sėbėra. Latgaliu kalba ruokounas 150-200 tūkst. prieteliu.
Nekatrėi laika latgaliu kalba kāp latviu kalbuos tarmie, kėtė - kāp liousa kalba.
Navakuonīs
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Latgaliu kalba
Nūruodas
Kateguorėjė:Baltu kalbas Kateguorėjė:Latvėjė
Elžbėitėnė (Vėlnios)
Elžbėitėnė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
LAN Argentina
LAN Argentina īr uora lėnėju bendruovė, prėgolonte Čilės bendruovē LAN Airlines. Ana ėkorta 2005 metās.
Kateguorėjė:Uora lėnėju bendruovės
Klaipiedas Vītauta Dėdliuojė gimnazėjė
Klaipiedas Vītauta Dėdliuojė gimnazėjė – Klaipieduo, cėntrėniam miesta šmuotė asontė gimnazėjė. Ta īr pėrmuojė lietovėška gimnazėjė Klaipiedas miestė. Pasėžīmė ivairiū ožrobežė kalbū, kāp ontās onglu, luotīnu, rosu, prancūzu, vuokītiu ė švedu, muokīmo. Ana tēpuogė laikuoma vėina labiausē prestėžėšku Klaipiedas muokīklu.
Kateguorėjė:Klaipiedas miesta muokīklas
Varės
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Spīrē
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo, ož 6 km ī pėitavakrios nu Merkėnės. Anuo gīven 2 prietelē.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Beržapuolis
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Skīrėmos
Skīrėmos (nakaituoms žuodis) ī santoukas nūtraukėms. Pu skīrėmos bovė̄ pats ė patė palėik skīriom – ėšsidalėn sava bėndra torta, vākus ė teisėškā vėins nug kėta nīkap nabprėgol.
Beržapuolis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Skīrėmos
Senesnēs čiesās skīrėmos bova dėdlē rets dākts – rokoun ka kėtāsīk tūm skīrėmos nabova, tik graba lėnta parskīrė. Euruopuo skīrėmos pradiejė plistė XX omžiou, nuors da lėgė omžiaus pabėnguos Pėitū Euruopuo, Luotīnu Amerėkuo skīrėmos nabova galėmas (Italėjuo, Ispanėjuo, Maltuo, Kuolombėjuo, Argentėnuo ė kt.).
Skīrėmos nūtink diel vairiū prīžastiū – nasogėvenama katron ėš patiū būda, pėjuokavėma, pasileidėma.
Ēmontā
Ēmontā - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 10 prieteliu.
Serbentėškis
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Nevardā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
LAN Airlines
LAN Airlines īr Čilės uora lėnėju bendruovė. Ana ėkorta 1929 metās.
Abruozdieliu galerėjė
Kateguorėjė:Uora lėnėju bendruovės
Sudvarėškės (Prėinā)
Sudvarėškės - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 47 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Infrarauduonė̄jė spėndolē
Infrarauduonė̄jē spėndolē (IR) īr alektruomagnetėnės bangas, katrū banguos ėlgoms īr 750 nm - 1 mm. Gamtuo rondama bangu, katru ilgis bun ir daugiau nei 1 mm. Infraraudonieji spindule nie pavojyngi žmogaus sveikata.
Kateguorėjė:Alektruomagnetėnės bangas
Balalė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Godē (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Luoreta Asanavėčiūtė
thumb|right|230px|Luoretas kaps
Luoreta Asanavėčiūtė (, g. 1967 m. balondė 22 d. Vėlniou – 1991 m. sausė 13 d. Vėlniou) – vėina ėš Sausė 13-uosės aukū, žovosė gindama Lietovuos liuosoma ė naprėgonoma kāp TSRS karē ožjėmė Televėzėjės buokšta.
Kateguorėjė:Sausė 13 aukas
Skīstgruobis
Skīstgruobis ī vėršotėnė gruobu dalės, katra ēn tūjaus žemiau skrondė. Nurīts jiedis ėš skrondė ēn i skīstgruobius. Pamieravus so kėtās gruobās, skīstgruobē ī pluonē, skīstē, nuognē ėlgē ėr ėšsivėniuojė̄. Anūs muokslėškā skėrsta i dvīlėkapėrštius, toštius ė klobėnius skīstgruobius. Jiedis skīstgruobius vėrškėnams ī, isiorbiams ondou.
Kateguorėjė:Kūna narē
Fermas
Fermas - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 14 prieteliu.
NKL
Naciuonalėnė Krepšėnė Līga (lt: Nacionalinė krepšinio lyga) - ontra vagol mačnoma Lietovuos krepšėne līga susikūrus pu 2004-2005 m. sezuona i pakeitė lėgė tuol gīvavosė Lietovuos Krepšėne A Līga (LKAL).
NKL tėkslos īr pataptė magtingiausė Lietovuos līgo ė rėngtė pamaina Lietovuos krepšėnė rinktėnē.
Geograpėnio princėpo līga apėm vos ne vėsa Lietova. 2005-2006 m. sezuonė līguo varžiesė 16 komandu ėš 13 miestu.
Varžību sistema
I etaps (regoliarusis sezuons): Vėsas komandas sužaid terposavie pu dvejės rongtīnes.
Sužaidos 4 ratus komandas ėš abėjū puogrupiu sužaid su prīšinga puogropė komanduo pu 2 rongtīnes. Kuožna komanda sužaid pu 16 rongtīniu.
Pasėbengos regoliariajam sezuonou komandas vagol taškus puogrupius atskėra. Pėrmas dvė komandas ėš kuožna puogropė nežaid II etapė pėrmuo dalie.
II etaps (atkrintamuosės varžības): Pėrmuojė dalie (aštontfėnalie) regoliariajamė sezuonė 5-12 vėitas ožiemoses NKL komandas žaid lėgė 3 laimietū rongtīniu (5-12, 6-11, 7-10, 8-9). Puorū pralaimietuojē žaid 2 rongtīnes. Puoros nugalietuos ėšaiškėnams skatliounant dvėjū rongtīniu galotiniu rezoltatu taškū santīki.
Regoliariajamė sezuonė 13-17 vėitas ožiemoses NKL komandas žaid ratū sistemo. Komanduoms ožsėskaita terposave regoliariajamė sezuonė surinktė taškā. Žemiausė vėita ožiemus komanda žaid su Regėjuonu līgas pėrma komanda diel ėšlėkėma NKL.
Žemaitėškuos Vikipedėjės istuorėjė
Kateguorėjė:Vikipedėjė
NKL
Varžību sistema
Trečiuojuo dali (posfėnali) tarposavi žaid ketvėrtfėnale porū nugalietuojē. Komandas žaid terposavie lėgė 3 laimietū rongtīniū. Nomū aikšteles pranašoma tor komanda, laimiejus prīš aukštesnė vėita regoliariajamė sezuonė ožiemosė komanda.
III etaps (Fėnalā): Posfėnale nugalietuojē sosėtink superfėnalė ė kuovuo lėgė 4 pergaliu. Superfėnala laimietuos patamp NKL čempėjuono ė gaun teisė žaistė pereinamuoses varžības so sėlpniausė LKL komanda.
Posfėnali praluošoses komandas žaid lėgė 3 laimietu rongtīniu diel trečiuos vėitas.
NKL komandas
2009-2010 m. metu sezona klobā:
Vėsagėns
Vėsagėns - miests Otenuos apskrėtie, 40 km i šiaurės rītus nu Ėgnalėnas. Savėvaldībės cėntros.
Vėlkiens III
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven vėins žmuogos.
Vėsagėns
Miests labiausē žėnuoms diel šalėp Vėsagėna bovosės Ėgnalėnas atuomėnė alektrėnė‎s (ĖAE). Vėsagėnė īr pašts, lėguonėnė, pensionats, pėitūs telkša Vėsagėna ežers, pėitvakariūs - Kokoižės ežers. Īr Šv. apaštala Pauliaus bažninčė (pabūdavuota 1998 m.), kuoplīčė (irėngta 1989 m.)
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Nevāniuonīs
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Pabares seniūnėjuo.
Vėlkiens III
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Nevāniuonīs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 22 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Savolkas
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo. Anuo gīven 22 prietelē.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Žėlvėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Sergiejos Eizenšteins
Kateguorėjė:TSRS žmuonis
EuroLOT
thumb|EuroLOT ATR 72-202
Kateguorėjė:Uora lėnėju bendruovės
Sausė 13 aukas
thumb|220px|Atmėnėma križē šalėp Vėlniaus televėzėjės buokšta thumb|220px|Pamėnklos šalėp buokšta so ėškaltās žovosiu žmuoniū vardās thumb|220px|Aukū pamėnavuojėms Vėlniou 2010 m. sausė 13 d. thumb|220px|Antakalnė kapā
Sausė 13-uosės aukas – žmuonis, žovė aba sožestė 1991 m. sausė 13 d. nakti, suovietu kariaunā poulont Vėlniaus televėzėjės buokšta ė Radėjė ė televėzėjės kuomėteta bodīnka.
Aukū sārašos
Krūvuo sausė 13-a žova 14 žmoniū:
Vėsė žovė, ėšskīros Tęta Masioli ė Rėmonta Joknevėčiu, palādoutė Antakalnė kapūs. Tėts Masiolis palāduots Kauna Petrašiūnu kapūs. Rėmonts Joknevėčios palāduots Marėjampuolės miesta kapūs. Krūvuo sožēstė 702 žmuonis, kolėpkuon sožēstė 52 žmuonis.
Notėkėmu čieso žova desantėninks letēnants Viktuors Šackichs (1969–1991 m.). Ons bova nošauts i nogara ėš 5 cm atstoma.
Šaltenē
Kateguorėjė:Sausė 13 aukas
Rėišotėnė (Prėinā)
Rėišotėnė - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Ainars Bagatskis
thumb|right|200px|Ainars Bagatskis
Rėišotėnė (Prėinā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Ainars Bagatskis
Nūruodas
Bagatskis,Ainars Bagatskis,Ainars
Aglouna (Mėnėjė)
Aglouna īr opalis Žemaitėjuo, kairės posės Mėnėjės ėntaks. Prasided Gėrėninkūs, 8 km i rītus nug Gargždū. Līlavuo (vingoriuo) ont peitvakariū par Šnaukštus, išsiteis, tek ont pėitū par Aglounėnus, kert nauja keli Nr. 141 ėš Klaipiedas i Prīkolė. Ītek i Mėnėjė 32,3 km nug anas žiuotiū Atmatuo, 1 km i šiaurės nug Prīkolės.
Suodas šalep Aglounas: Gėrėninkā, Šnaukštā, Pėktuožē, Poškos, Aglounėnā, Kantvainē, Būdvėitē, Stragnā I.
Komunėkatorius
Komunėkatorius - dėlninis kompiuteris, katras tor GSM fonkcėjė. Komunėkatorius nier ėšmanosės tilipuons.
Aglouna (Mėnėjė)
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Mėkruobangas
Mėkruobangas īr dėdlē trumpas alektruomagnetėnės (radėjė) bangas, katrū banguos ėlgoms īr 750 mm - 1 m, a dažnomā īr terp 300 MHz ė 300 GHz.
Kateguorėjė:Alektruomagnetėnės bangas
Radėjė bangas
Radėjė bangas īr alektruomagnetėnės bangas, katrū banguos ėlgoms īr daugiau kāp 1 m.
Kateguorėjė:Alektruomagnetėnės bangas
Sklienīčė
thumb|200px|Sklienīčė
Sklienīčė (aba stiklėnė) ī tuokis rīks kuokiam skīstėmou (retiau bėralou) sopiltė, dėrbams ėš stikla. Paprastā būn līgēs kraštās, ba asuos. Sklienīčės seniau daugiausē nauduojė kuokiam alkaguoliou (vīnou, alou, arielkā) ipiltė, nuors tepuogė pīln ėr erbata, ondeni, pėina, kėtuokius gieralus.
Kateguorėjė:Rakondā
Guobėškē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Ketorvalakiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Kalesninkā (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Senadvarē (Ruokėškis)
Senadvarē - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Gabšėškē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 35 žmuonis.
Senadvarē (Ruokėškis)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Bėilskėškē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 17 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Vėrtokā
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Žemaitelē (Paberže)
Žemaitelē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Baldožē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Pernu
Pernu ī miests Estėjuo. Ketvėrts palē dėdoma. Garsie kāp kuruorts.
Nūruodas
Kateguorėjė:Estėjės miestā
Hermila Guedes
Hermila Guedes (g. 1980 m. Sausė 1 d. Cabrobó) īr Brazilėjės aktuorė ė pramuogėniu laidū vediejė.
Japuonu kalbas
Japuonu kalbuom vadėnamas ėš bendras ikijapuonėškas pruokalbės kėlosiu kalbū šeima. Nie vėsuotėnā pripažėntas teuorėjės aple japuonų kalbu gėmėnīstė so kėtuom kalbū šeimīnuom (pavīzdiou, kuoriejėitiu kalbuom, ale īr kelets kuonkoroujontiu teuorėju.
Tou kalbū šeimīna sodara:
Kateguorėjė:Kalbas Kateguorėjė:Kalbū šeimīnas
Avianca
thumb|right|200px|[[Boeing 707]]
Kateguorėjė:Uora lėnėju bendruovės
Būdvėitē (Ketorvalakē)
Bōdvėitē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Ketorvalakiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Pabradė
Pabradė – miests Švenčiuoniu rajuone, 38 km ė pėitvakarios nu Švėnčiuoniu. Miests tor senionėjės statosa, tēp pat īr apīlėnkiu seniūnėjės centros. Pabradie īr Šv. Juozapata bažnīčia (ėrengta 1927 m.), dvė vėdurėnės muokīklas („Ryto“ ėr 1-uojė), pašts, vāku globuos namā. Pruo miesta tek Žeimena.
Beržėnėškė (Kelmė)
Beržėnėškė - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Josips Stalėns
thumb|right Josips Stalėns (rosėškā сталь znuočie plėins; g. 1879 m. groudė 21 d. Gorie, Grozėjuo - m. 1953 m. kuova 5 d. Maskvuo; tėkruojė pavardie: Džiugašvėlis, grozėnėškā: იოსებ ჯუღაშვილი, rus: Иосиф Виссарионович Джугашвили-Сталин) bova SSRS puolitėnis veikies. Nug 1927 ligė 1953 m. faktėškā bova vėinvaldis dėktatatorios. Anuo valdėma čieso tėkrė ė taramė prėišėninkā bova masėškā žodomė, vuo milijuonā SSRS pėlėitiu palėka ėštrėmta i GULAG koncentracėjės stuovīklas. Par Stalėna vīkdīta prėivartėnė kolektīvizacėjė milijuonā žmoniū mėrė bado.
Stalin,Josif
Polstakā
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Pabares seniūnėjuo.
Skerdėmā (Prėinā)
Skerdėmā - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Polstakā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 64 žmuonis.
Skerdėmā (Prėinā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Polstakā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
GSM
GSM - ontruos kartuos tinklas (2g). Nu 2004 metū īr labiause paplėtes mobiliū tilifonū rīšio standarts pasaulie. Mobėlūs tilifuona dabā īr 4 dažniū: 850 MHz, 900 MHz, 1800 MHz, 1900 MHz.
Kateguorėjė:Infuormatėka
Austrian Airlines
thumb|right|200px|Austrian Airlines liektovs
Vātkūnā (Vėlnios)
Vātkūnā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 11 žmuoniū.
Austrian Airlines
Austrian Airlines īr Austrėjės uora lėnėju bendruovė. Ana ėkorta 1957 metās.
Ožlaukės
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 54 žmuonis.
Vātkūnā (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Arklienā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 17 žmuoniū.
Pazelvė
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Arklienā
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pazelvė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Vėlkiens I
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 93 žmuonis.
Ožlaukės
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Kijeva Rosė
Kijeva Rosė - vėdoromžiū rītū slavū valstībė. Ana gīvava nū 882 lėgė 1132 m. Anuos pėrms konėgākštės bova Olehs. Suostėnė bova Kijevs.
Kateguorėjė:Istuorėjė
Austrian Airlines
Kateguorėjė:Uora lėnėju bendruovės
Vėlkiens I
Istuorėjė
Vėlkiena dvars mėnavuojams 1695 m. Šviekšnas dvara ėnventuoriou.
Tyrolean Airways
Tyrolean Airways — Tiroler Luftfahrt GesmbH īr Austrėjės regėjuonėnė uora lėnėju bendruovė. Ana ėkorta 1978 metās.
Kateguorėjė:Uora lėnėju bendruovės
Petkoškis
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Hameris Deroburts
miniatiūra|Hameris Deroburts Sers Hameris Deroburts (nauru ė onglėška: Hammer DeRoburt, gėmė̄s 1922 m. siejės 25 – mėrė̄s 1992 m. lėipas 15) bova Nauru puolitėks, 1968–1968, 1968–1976, 1978–1986 ė 1986–1986 bova Nauru prezidėnts.
Šaltenē
Kateguorėjė:Nauru prezidėntā
Džavaharlals Neru
Džavaharlals Neru (, [dʐəʋäɦəɾläl nɛɦɾu]; 1889 m. lapkristė 14 –1964 m. gegožė 27 d.) bova aktīvėstos ož Indėjės liousoma, pėrms ė pa kuol kas ėlgiausē puostė ėšbovės Indėjės mėnėstros pėrmėninks (nu 1947 ligė 1964 m.).
Nūruodas
Kateguorėjė:Indėjės žmuonis Kateguorėjė:Šaltuosės vainas līderē
Ruoma
Ruoma īr Italėjės suostėnė. Miests īr ėšsidiestės ont septīniu kalvū, dėltuo tonkē vadėnams „Miesto ont septīniu kalvū“.
Miests īr ikorts dar prīš Krėstaus gėmėma. Dėdliausės senuobės valstībės – Ruomas imperėjės – suostėnė bova būtėnt Ruoma ė dabā miestė da tebie ėšlėkė senuobės čiesos mėnontiu pastatū.
Miesta vakarėnie dalie rondas Vatikana valstībė.
Ruomuo vīka 1960 m. vasaras uolėmpėnės žaidīnės.
Nūruodas
Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Italėjės miestā Kateguorėjė:Miestā, katrūs vīka vasaras uolėmpėnės žaidīnės
Lėliūnā
Lėliūnā īr miestālis Otenuos rajuonė, 14 km i vakarus nu Otenuos, pri plėnta i Kauna. Seniūnėjės cėntros. 483 gīventuojē. Īr Šv. Jūzapa bažninčė.
Kateguorėjė:Otenuos rajuona gīvenvėitės
Žemaitelē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 111 žmuoniū.
Dosėnienā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Joudšėliū seniūnėjuo.
Bėlėškē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Žemaitelē
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Dosėnienā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 226 žmuonis.
Bėlėškē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniu.
Šonelē (Vėlnios)
Šonelē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Bėlėškē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Dosėnienā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Krūzmargis
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Ketorvalakiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Zakelėškē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 47 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Endriu Garfilds
thumb|Garfield, [[2011]] Andrew Garfield (, 1983 m. rogpjūtė 20 d.) - amerėkėitiu aktuorios. Geriausē žėnuoms ėš 2010 m. kėna fėlma The Social Network.
Kateguorėjė:JAV aktuorē
Kalnotē
Kalnotē - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kalmara onėjė
Kalmara onėjė bova onėjė terp Švedėjės, Nuorvegėjės ė Danėjės. Ana egzėstava nū 1397 lėgė 1523 metū. Nū 1443 m. anuos suostėnė bova Kuopenhaga.
Kateguorėjė:Istuorėjė
Bukarėštos
Bukarėštos īr Romunėjės suostėnė. Anuo gīven 2 mln. gīventuoju.
Welcome Air
thumb|right|200px|[[Dornier 328]]
Welcome Air īr Austrėjės uora lėnėju bendruovė. Ana ėkorta 2000 metās.
Kateguorėjė:Uora lėnėju bendruovės
Palm
Palm - dėlnėniū kompiuteriū ė komunėkatoriū klasė, katrā prėskėriami kompiutere, katruos veik PalmSource sokorta Palm OS. Palm tēp pat īr vadėnama kuompanėjė, gamėnontė tūs īrėnginios.
Kompanėjos Palm pagamintė delnėne kompiutere ė komunėkatore:
Skrīnie
thumb|245px|Skrīnie
Skrīnie (aba skrīnė) ī tuokis rakonds – dėdlė, sonkė diežie so dongtio. Paprastā būn medėnė, staliuorė sokalta ėš šolū, tonkē apkaustītās kraštās. Patė svarbiausė skrīnie nomūs liuob būs kreičė skrīnie, i katra jaunmergė kraun sava austas druobolės. Tuokė skrīnie būn dailē ėšrašīta raštās, paukštokās, kvietkās.
Skrondis
thumb|240px|Skrondė dalis
Skrīnie
Būn nomūs ė kėtuokės skrīnės, katrūs laika druobės, drapanas, kuokius rakondus, jiedi, kningas. Skrīnės gerā pasitarnaun kap rēk kor tās parsikraustītė, parvežtė rakondus.
Skrondis
Skrondis ī pilvė esons kūna narīs, katros vėrškėn jiedi. Ons ī kap kuokė pūslie terp stemplės ė skīstgruobiu. Skrondė sėinas stuoras, gleivietas, lonkstės, tūdie ons, gerā prījiedus, gal platē ėšpamptė. Skrondis leida tuokė skrondė (droskas) rūgštė, katra paded vėrškintė jiedi. Skrondė moskolā nūlatuos kosta, ka jiedis ėš vėsū posiu būtom sovėrškėnts. Ėlgiau najiedus (so toštio skrondio) tuoki moskolū kostesē kela dėiglius.
Skrīnie
Nakėlnuojama skrīnie šieps ī.
Kateguorėjė:Rakondā
Skrondis
Nuognē rėibos jiedis, parsijiedėms, prastā sokromtīta, baisē lāškė vuo rūgštė jiedė prīsirījėms sokėla skrondė suopoli, riaugiejėma, žagsiejėma, bluogavėma, viemėma.
Atrajuojontiu gīvuoliū (karvės, avėis) skrondis kartuots ī (tora kartuokli).
Kateguorėjė:Kūna narē
Viljandis
94 % miesta gīvėntuoju - estā.
Nūruodas
Kateguorėjė:Estėjės miestā
Altajaus kalbas
Altajous kalbas - kalbū šeima, katra apėm daugeu nė 60 kalbū, katruom rokounas aple 250 mln. žmuoniū. Anuos paplėtosės nu Vėdoržeme jūras iki Centrėnės Azėjės ė Sibėra. Rīšis tarp tū kalbū ėšliek gėnčītėns, īr kalbėninkū katrėi neig Altajous kalbu gėmėnīstė.
Paprastā Altajous kalbuoms prėskėramas 3 kalbu šeimas – tiorku kalbas, monguolu kalbas ė tongūzu-mandžiūru kalbas. Dėdlė dalis kalbėninkū Altajous kalbuom prėskėr ė kuorėjėitiu ė japuonu kalbas, kai korie – da ė ainu kalba.
Kateguorėjė:Kalbū šeimas
Sinans
Sinans (pėlns vards Koca Mimar Sinan Ağa osmanu torku k.: قوجو معمار سنان آغا; muodernėška torku k.: Mimar Sinan) (1489 m. balondė 15 - 1588 m. lėipas 17 d.) bova vīriausiasės osmanu arkitektos ė cėvėlėnis inžėnierios sultuonams Suleimanou I, Selimou II ė Muradou III. Ans tūs penkėsdešim metu bova atsakėngs ož kuožna dėdlė bodīnka pakeravuojėma.
Kateguorėjė:Torkėjės arkitektā Kateguorėjė:Osmanu imperėjė
Pagriaumelės
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Palapėškės (Prėinā)
Palapėškės - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 42 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Savėtiūnā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 211 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Spėiglē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 16 žmuoniū.
Kuopėjs
Kuopėjs ī miests pėitrītiu Suomėjuo, ož 390 km i šiaurės rītus nū Helsėnkė. Miestė gīven 122 tūkst. žmuoniū.
Spėiglē
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kuopėjs
Kateguorėjė:Suomėjės miestā
Mėškėnē (Joudšėlē)
Mėškėnē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Joudšėliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 113 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Klevėnė (Jorbarks)
Klevėne - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 12 prieteliu.
Žėlātē (Liuolē)
Žėlātē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Posio
Posio ī miests šiaurės Soumėjuo, Laplandėjės regijuonė. Miestalie īr dėdliausē i šiaurė nūtuolės keramėkas pabrėks.
Kateguorėjė:Suomėjės miestā
Budapešts
Budapešts (ven. Budapest) īr Vengrėjės suostėnė. Miestė gīven 1.7 mln. gīventuoju. Budapešts īr glabniausės ė dėdliausės Vengrėjės miests.
Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Vengrėjė
BBL
SEB BBL (Baltėjės krepšėne līga) - tartautėnė krepšėne līga katruo žaid magtīngiausės Lietovuos, Latvėjes ė Estėjės kuomandas. Karton vīkst ė nacionalėnē ton valstībiu čempėjuonatā.
Istuorėjė
Līga sosėkūrė 2004 metās. Pėrma sezuona varžības vīk tik pose metu. Vuo kuomandas, palē rezultatus sav šalies pirmenybies, bov suskirstytas i do divizijuonus. Pėrmam divizijuonė žaid 10 komandu (5 iš Lietuvuos, 3 iš Latvėjes i 2 iš Estėjes). Ontram divizijuonė žaid 14 komandu suskysrtytu i dvė grupes.
2005-2006 metū sezuon BBL vyk iškart nu sezuon pradžios. Komandas jau žaid vėinam divizijuonė. Iš vės žaid 17 komandu (8 iš Lietuvuos, 5 iš Latvėjes i 4 iš Estėjes). 2005-2006 metū sezuon bov surėngta pėrmuoj SEB BBL Vėsū žvaigždžiū dėina.
2006-2007 metū sezuonė lyguo žais 14 komandu suskyrstytu i dvė grupes po 7 komandas. Nacionalėne čempijuonata vyks atskėra nu BBL varžybu.
Nūruodas
Kateguorėjė:Krepšėnė līgas
Kermiežis
Kermiežīs īr ežers Otenuos rajuonė, 9 km i pėit vakarus nu Otenuos, netuol' Lėliūnu kaima, šalep kelė Okmergie-Otena. Ežers uovala skvarmas. Ėlgoms 0,5 km, platoms 0,4. Krontā neaukštė. Pri ežera isėkūri Pakermiežē ėr Ožogėriū kaimu.
Šiūparē (Šėlotė)
Istuorėjė
Šiūpariūs 2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
InterSky
thumb|right|200px|[[Bombardier Dash 8]]
Intersky Luftfahrt GmbH aba InterSky īr Austrėjės uora lėnėju bendruovė. Ana ėkorta 2001 metās.
Kateguorėjė:Uora lėnėju bendruovės
Apsingė
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Bėlėškėokā
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Kijevs
Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Okraėnas miestā
Šėlėninkā (Šviekšna)
Šėlėninkā - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo.
Serbentā (Šalčėninkā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 25 žmuonis.
Haris Mujezinović
Haris Mujezinović (Haris Mujezinovičios, gėmė 1974 metās sausė 31 dėina) īr Bosnėjės krepšėninks, bovės nacionalėnės rinktėnės ė "Lietuvuos rīta" žaidies.
Serbentā (Šalčėninkā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Haris Mujezinović
Mujezinovičė augoms īr 205 cm, svuoris 107 kg. Ons žaid sonkiojė "krašta" vėituo.
Šėlėninkā (Šviekšna)
Istuorėjė
Šėlėninkūs 2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Mė̄kuolėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 112 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Klaipiedas Ōžoulīna gimnazėjė
Klaipiedas „Ōžoulīna“ gimnazėjė – dėinėnė bendruoje lavėnėma muokīkla, Paryžiaus Komunos g. 16, Klaipieduo.
Kobėlėškė (Jorbarks)
Kobėlėške - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 30 prieteliu.
Icelandair
thumb|right|200px|[[Boeing 757|Boeing 757-200]]
Icelandair īr glabniausė Ėslandėjės uora lėnėju bendruovė. Ana ėkorta 1937 metās.
Kateguorėjė:Uora lėnėju bendruovės
Pakruovā
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu ė Staklėškiu seniūnėjuos.
Merkšėškē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Ketorvalakiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Pakruovā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 48 žmuonis.
Merkšėškē
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Pakruovā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Ieglios
Ieglios gal rēkštė:
Pocket PC
thumb|right|260px Pocket PC - dėlniniū kompiuteriū, nauduojuntiū Windows CE OS klasē.
Kateguorėjė:Infuormatėka
Cep bilgisayarı
Ieglė
thumb|266x266px|Dvė ieglė
Ieglė (kėtāp moumedis, ieglis, ieglios;, , ) īr spīglėnis medis, katros, prīšingā nekāp daugoms kėtū spīglėniu mediu, met sava skojus.
Ieglė aug daugiausē Euruopas vakarėnie ėr vėdorėnie dalīsė, īpatingā kalnūs. Lietovuo savaamėškaa aug pėitūs (Prėinu, Alītaus rajuonūs), kėtor augėnams ī.
Ieglė ožaug aple 40 m augoma. Skojā nuognē minkštė, švėisē žalė, rodeni rīškē pagelst ė nokrint.
Ieglės suodėnamas parkūs, suodnūs ė medies. Anūm medėina ī sonkė, kėita, tvarė, sonkē pūn. Ėš ieglės medėinas dėbamė laivā.
Nūruodas
Kateguorėjė:Medē Kateguorėjė:Spīglėnē augalā
Tetienā
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Pabares seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 381 žmuogos.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Santaka (Paberže)
Santaka - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 15 žmuoniū.
Vītauts Dėdlīsis
thumb|left|200px|LDK Vītauta valdīma pabonguo
Santaka (Paberže)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Vītauts Dėdlīsis
Vītauts (Vītautas, 1350–1430 m.) bova Lietovuos dėdlīsis konėgākštis (1392–1430 m.). Vėins ėš žīmiausiu Lietovuos valduovu. Traku konėgākštė Kēstotė ė Bėrotės sūnos.
1382–1392 m. dėl atimtuos tėvuonėjės kaudamasės so Skėrgaila ėr anou valduomo Juogaila, ons do sīkio pasinauduojė krīžėninku karėnė pagelba ė do sīkio anūs ėšdevė. 1392 m. ėšsikovuojė LDK tėtola ė teisė valdītė, LDK „vīriausė konėgākštė“ Juogailas pavaldėnīs.
1410 metu lėipas 15 dėina Žalgėrė kuovuo vaduovava jongtėnē Lietovuos ė Lėnkėjės kariaunā; pu ton mūšė bova pasirašīts Tuorūnės sositarėms, Žemaitėjė bova prėpažėnta Lietovā lėgė Vītauta ė Jogailas smėrtėis. 1422 m. pu da vėina Vītauta ė Juogailas žīgė ī Prūsėjė bova sodarīts Melna sosėtarėms, palē katron Vuokītiu ordėns atsisaka vėsū teisiu i Žemaitėjė.
1429 m. sausė Locka sovažiavėmė Vuokītėjės imperatuorios Zigmonts Lioksemburgėitis pasiūlė Vītautou vainėkoutėis Lietovuos karaliom. Karūnavėma ėškīla bova nūmatīta 1430 m. siejės 8 d., bet anuos neivīka, ba Lėnkėjės dėdėkams Vokītėjės ė Lėnkėjes parobežiou solaikius ī Vėlnio gabenama karūna ė atėtininkamus duokomėntus. Tūsīk bova numatīta kėts karūnavėma čiesos, bet vėsus planus sojaukė natėkieta Vītauta smertės (1430 m. spalė 27 d.).
Valdont Vītautou Lietovuos Dėdliuojė Kunigākštīstė toriejė dėdliausė pluotībė par vėsa istuorėjė.
Kateguorėjė:Lietovuos dėdlė̄jė konėgākštē
Juons Biliūns
miniatiūra|Juons Biliūns Juons Biliūns (liet. Jonas Biliūnas, gėmė̄s 1879 m. balondė 11 d. ė mėrė̄s 1907 m. groudė 8 d.) bova lietoviu rašītuos. Ons garsiejė sava līrėnė pruoza poblėcėstėka.
Gėmė dėdlie valstėitiu šeimuo Aukštaitėjuo, Niūronīsė. 1891–1899 m. muokės Liepuojės gėmnazėjuo, tenās dalėvava slaptam lietoviu būreli. I konėgus, kap nuorėjė tievā, niejė. Lonkė Doparta onėversetėta medėcėnas fakolteta, ale diel vēkluos prīš cara valdė, ėšmests. Gīvena Šiauliūs, paskom Panevėžie, muoītujoava, rašė i spauda, leida gazietas, bova aktīvos suocēldemuokratu partėjės veikies.
1903 metās ėšvīka muokītis i Leipcėga, paskom i Ciūrėcha, ale sosirga džiuova ė 1905 grīža i Lietova. Daug rašė. Gīdies Zakuopanie, kamė ė mėrė 1907 metās. 1953 m. parlaiduots Lietovuo, prī Liodėškiu pėliekalnė, šalėp Anīkštiū.
Apīsakas:
Kateguorėjė:Lietovuos rašītuojē
Hafėzos
Hafėzos aba Hafizos (pėlns persėškos vards Khwāja Šamsu d-Dīn Muḥammad Hāfez-e Šīrāzī persėškā) خواجه شمس‌الدین محمد حافظ شیرازی ), g. aple 1325–m. aple 1390 Širazė, daba Irans) bova garsos persu puoets, musulmuons sofėjos, ėš vėsū persų poetu padėrbės magtīngiausė itaka vielesnē Persėjės literatūrā. Īr ėšlaidės aple 400–600 gazeliu (eiliū rūšės) ir kelės dešimtis kėtū žonru eiliū.
Kateguorėjė:Irana žmuonis Kateguorėjė:Puoetā
Bėtėkā (Kelmė)
Bėtėkā - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Mýflug
Mýflug īr Ėslandėjės uora lėnėju bendruovė. Ana ėkorta 1985 metās.
Nūruodas
Kateguorėjė:Uora lėnėju bendruovės
Pasobatė (Ruokėškis)
Pasobatė - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Kėnu-tėbetėitiu kalbas
Kėnu-tėbetėitiu kalbas – kalbū šeima, katra sodar aple 250 Rītū Azėjuo vartuojamū kalbū. Vogol besėrokoujantiu skaitliu ta šeima nosėleid tik indėeuruopėitiu kalbuom. Dėdlės dalies tū kalbū savībė īr tuonā.
Ekspansėjės pruocesė kėnu-tėbetėitiu kalbu šeima sosėskaid i trės šakas:
Klasėfėkacėjė
Kateguorėjė:Kėnu-tėbetėitiu kalbas Kateguorėjė:Kalbū šeimas
Kelmītė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Joudšėliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 22 žmuonis.
Roduokā (Vėlnios)
Roduokā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 20 žmuoniū.
Akmenė (Vėlnios)
Akmenė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 14 žmuoniū.
Roduokā (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Akmenė (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Samlandu dēlekts
Šaltenē
Kateguorėjė:Baltu kalbas
Kelmītė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Radio Studio 54 Network
thumb|150px|Radio Studio 54 Network logotėps
Nūruodas
Kateguorėjė:Radėjė stuotis
Surėnkėškē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 34 žmuonis.
Damir Mulaomerović
Damir Mulaomerovic (Damirs Mulaomerovičios, gėmė 1974 metās rugsiej 19 dėin Tuzluo) - Kroatėjes bei Buosnėjes ė Hercogovinas krepšėninks.
Surėnkėškē
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Damir Mulaomerović
Mulaomerovičiaus žaid ižaidiejė puozėcėjuo.
Pasiekėma
Mulaomerovic,Damir Mulaomerovic,Damir
Paaukštuojė
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Ruoda (Vėlnios)
Ruoda - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Joudšėliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Vestas
Vestas - Danėjuos kuompanėjė, katra kor, ėšdėrb ė poardoud ėš viejė energėjuos alektra ėšdėrbontios malūnos. 1945 m. anou ėkūre Peder Hansen miestalie Lem, vadėnas Vestjysk Stålteknik A/S. Lėgė 1979 m. ana liōb dėrbt boitenios prietaisos, žemės ūke teknėka (nu 1950 m.), aušėnėma sėstemas (nu 1956 m.), hėdraulėnios kranos (nu 1968 m.), vuo 1979 m. pradiejė viejė torbėno ėšdėrbėma.
Žvėrblē (Kelmė)
Žvėrblē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Vestas
2003 m. ana sosėjongė so kėta danu torbėno dėrbīkla NEG Micon ė tēp sosėkūre dėdliause svietė viejė jiegainiu ėšdėrbėma kuompanėjė, katra bova ožvadīnta Vestas Wind Systems A/S.
Žvėrblē (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniu.
Vestas
Vestas torbėnas stuov 60-ie valstībio, kuomapjėjuo dėrb 11200 prieteliu.
Žvėrblē (Kelmė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Vestas
Pruodoktā
Skaitlios V pavaizdou ruotuoriaus diametra metrās.
Nouruodas
Kateguorėjė:Viejė torbėnu dėrbiejē
Gloudens
thumb|250px|Gloudens
Gloudens aba gelžėnėkė īr ruoplis, prėgolons prī drėižū.
Anon kūns 35-45 cm ėlgoma, ėšruod kāp gīvatės, bet gloudena akiū vuokā kost, oudega ėlga īr ė lengvā nolūžt, kuoju netor, skūra main luopās, vuo ne ėšsėner sīkiom kāp gīvatė. Lėižovis dvėšaks. Kūna deng tomsūs žvīnā. Tročlīvs ons nie. Sver lėgė 1 kg. Gloudena omžios gal' būtė lėgė 9-12 metu.
Gloudens given spīglioutiu ė lapoutiu medies, medė ākštalies, ėškartūs, kiūt pasėkavuojė̄s pu lapās aba šakuom. Sīkēs būn suodnūs, krūmās apaugosiūs opiū krontūs. Žėimuo graužėku londūs, pu kelmās.
Maruoks
Maroka karalīstė (Maroks) - Šiaurės vakarū Afrėkas valstībė. Rėbuojas so Alžīro, Vakarū Sakara, Atlonta ondenīno ė Vėdoržemė jūra.
Maroka valdīma fuorma īr parlamėntėnė respoblėka. Šalis īr soskirstīta i 16 regėjuonu, 65 provincėjės i dvijū miestū provincėjes.
Dėdžioma gīventuoju īr musulmuonā sunitā (98,7%).
Šalie gyven 70% arabū i 30% berberu.
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Kolvertėškē
Kolvertėškē - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 45 žmuonis.
Aušrėnė (Variena)
Aušrėnė - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Biuodegalā
Biuodegalā - vėins ėš atsėnaujėnontiu energėjės šaltėniu, biuokors, katros ėšdėrbams ėš biuomasės ė nauduojams kāp degalā vėdaus degėma, dīzele, Stėrlėnga ė kėtūs varėkliūs, dėdliausē transpuortė.
Senasalės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 61 žmuogos.
Biuodegalā
Kateguorėjė:Energetėka
Senasalės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Palūkėškē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Ketorvalakiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Air Greenland
thumb|right|200px|Airbus A330-200 Norsaq
Air Greenland A/S īr Grenlandėjės uora lėnėju bendruovė. Ana ėkorta 1960 metās, ton gadīnie vadėnas Grønlandsfly.
Kateguorėjė:Uora lėnėju bendruovės
Botkiškė (Kelmė)
Botkiškė - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Masē (Prėinā)
Masē - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Tetervėnā (Šalčėninkā)
Tetervėnā - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Pabares seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Vėsalaukes kaimalis
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Rabėndranats Taguorė
Kateguorėjė:Mistėkā Kateguorėjė:Indėjės žmuonis Kateguorėjė:Nuobelė literatūras premėjės laureatā
Lavrentėjos Berėjė
thumb|right|260px|Lavrentėjos Berija Lavrentėjos Berija (ge: ლავრენტი ბერია; ru: Лаврентий Павлович Берия; 1899-03-29 - 1953-12-23) - TSRS valstībės veikies, vėdaus reikalū liaudėis komėsars (1939-1945), vėins pagrindiniu tretė-pėnkta dešimtmetiu masėniu represėju organizatuorios.
Anchs
Anchs īr egėptėitėšks krīžė skvarmas sėmbuolis. Ons vaizdoun besmiertingoma, dūšės galės, gīvenėma. Anchs tonkē vaizdounams Senuobės Egėpta menė.
Anchs da vadėnams Nėla rakto ė vaizdoun Ozīrė ėr Izidės sājonga, katra padėrb Nėla puotvīni.
Kateguorėjė:Senuobės Egėpts
Šv. Panuos Marėjės Apsėlonkīma bazilėka
thumb|right|180px thumb|right|260px|Bazilikas vėdos thumb|right|260px thumb|right|260px '''Žemaitiu Kalvarėjės Šv. Panuos Marėjės Apsėlonkīma mažuojė bazilėka''' īr Telšiū vīskopėjuo, Plongės dekanatė.
Stuov Plongės rajuona šiaurie, Žemaitiu Kalvarėjės miestelie. Kalviu g. 8, Vardovuos kairiam krontė. Tėnkouta mūram pabūdavuota 1822 metās, perēnamū ėš baruoka i klasėcėzma skvarmu.
Bazilėkuo īr dīvėno laikuoms Švėntiausės Panuos Marėjės abruozdielis.
Bazilėkas istuorėjė
Žemaitiu Kalvarėjė (ligė XVII o. vėdorė vadėnta Gardās) 1421-1842 m. bova Žemaitiu vīskopa valda. Ligė 1593 m. pabūdavuota bažninčė. Pradiuo nūlatėnė konėga netorie. Vīskops Mėrkėlis Gėidrātis pabūdavuojė nomus ė ikordėna konėga. 1636 m. mėnavuojama Gardū parapėjė. 1636 m. vīskops Jorgis Tiškevėčios kėtuo vėituo pabūdavuojė naujė bažninčė, pakvėitė vėinoulius duomėninkuonus.
Belavia
thumb|right|200px|Belavia uora lėnėju [[Tupolev Tu-134]]