cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Holokausts
Mėslėjama, ka Euruopuo anuo čieso bova ėšžodīta api 6 mln. žīdu tautībės žmuoniū.
Kateguorėjė:Genuocėds
Mosės
Kateguorėjė:Vabzdē
Kakta
Kakta ī galvuos prīšakėnė dalės, esontė vėršom akiū. Kakta sosided ėš ciela kaktėkaulė kaula, katros dėnga smegenėnė. Kakta sīkiom so galvuos kaušo sodara kaulėni kiauta smegenim sauguotė. Par smilkėnius kakta jongias so žondėkaulēs, vuo apatiuo ožsibėng ontakiu lonkās, pu katrās akėdoubės ī. Kaktas skūra pluona, taukū šmuots menks.
Žmuogos kaktuos moskolū jodesēs (mėnuom) dėdlē ešrēšk jausmus, ožtatās senatvie ont kaktas palėik gėlės raukšlės.
Kateguorėjė:Kūna narē
Kokolėškē (Zarasā)
Kokolėškē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Nervs
thumb|200px|Žmuogaus kuojės nervā (numaliavuotė geltuonā)
Nervs īr nervėniu skaidolu ploušts, perdoudontis nervėni impulsa ėš vėina kūna šmuota i kėta. Tas īr vėins glabnūju nervu sėstemas elementu.
Nervs sodarīts ėš jongiamu audėnio sojongtū aksuonu plouštu. Kuožnos nervs īr laida skvarmas stroktūra, torontė daug aksonu.
Nervā būn trėjū rūšiū:
Kateguorėjė:neuroanatuomėjė
Emėlis Dorheims
thumb|150px| Émile Durkheim (Emilis Durheims; 1858 m. balondė 15 d. Epėnalės, Prancūzėjė – 1917 m. lapkristė 15 d. Parīžios) – prancūzu suocēluogs ė antropuoluogs, laikuoms vėino suocēluogėjės ė suocēlėnės antropuoluogėjės muoksla pradėnėnku.
Kateguorėjė:Prancūzėjės žmuonis
Barstītē
Barstītē īr miestalis Žemaitėjės šiaurės vakarūs, Skouda rajuonė. Ons īr seniūnėjės cėntros. Tor 659 gīventuojus. Gīvenvėitie stuov Šv. apaštalū Sėmuona ė Joda Tada bažnīčė, pagrendėnė muokīkla, vākū gluobuos namā. Šalep Barstītiu esontiuo Poukės suoduo īr dėdliausis Lietovuo Barstītiu kūlis.
Istuorėjė
Barstītē mėnavuonamė nū 1558 m., mėnavuonama Barstītiu suoda (18 valaku). XVIII o. prėgolė bajuoram Jagmėnam. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 659 žmuonis.
Šalep Barstītīu ī tuoksā kaimalis Poukė. Tam kaimali ī dėdliausis Lietovuos kūlis (akmou). Kolkuozu laikās tas akmou bova Barstītīu, bet priskīrė anou Poukė.
Sietovė
thumb|right|230px|Žemaitėškas sietovės, XX a. pr. Sietovė (lt. Sėtuvė) - nedidėls pints krėžielis sėkluoms ėšbastītė.
Kateguorėjė:Rakondā
Barstītē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
1972
- īr kalāmieji metā, katrie prasided šeštadėinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Mozūrelē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Pabartopis
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Alšienu seniūnėjuo.
1968
- īr kalāmieji metā, katrie prasided pėrmadėini.
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Drōsēkē (Juonėškės)
Drōsēkē - Juonėškė rajuonė, Skaistgėrė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 27 žmuonis.
Bjørn Simensen
Bjørn Simensen (g. 1947 m. bėrželė 28 d.) nuorvegū žornalėsts, vėsoumenės vėikies, bovės nuorvegū laikrašte Dagbladet redaktuorios terp 1990 m. ė 1995 m.
Pabartopis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 21 žmuogos.
Bjørn Simensen
Nūruodas
Kateguorėjė:Nuorvegėjės žmuonis
Pabartopis
Žmuonis
Šalėp suodnas īr lietoviū partėzanū vada J. Lukšos-Daumanta (1921–1951 m.) žovėma vėita.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Mozūrelē
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Vīžas
thumb|right|230px|Vīžas Vīžas, vīženas (lt. vyžos) īr eš lunku, plieku vīts bekolnis apavos. Vīžuoms vītė nauduo ėšmirkītas lėipu, glousniu lunkas.
Kateguorėjė:Apavs
Piedē
Piedē - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 80 žmuonis.
Vangelis
thumb|250px Evangelos Odysseas Papathanassiou (1943-2022) bova svietė garsos graiku alektruonėnės, Naujuojė omžiaus ė klasikėnės mozėkas kompozėtuorios ėr atlėkies, pasėvadėnės Vangelio, kas īr anuo varda deminutīvs. Ons gava oskara ož fėlma „Ognėis ratā“ ė mozėkas kūrėma filmams Biegons skostova ašmenās ė 1492: Ruojaus ožvajėvuojėms.
Garsa takeliu albomā
Kateguorėjė:Graikėjės žmuonis Kateguorėjė:Kompozėtuorē
Graikā
thumb|Senuobės graiku kalbuos tarmes
Graikā (, helenā) īr indėeuruopėitiū tauta, katruos kalbuos rašta znuokā ī žėnuomi nūg II tūkst. pr. m. e. Dabartėis gadīnie gīven aplė 11 mln. graiku patiuo Graikėjuo ė Kėprė, ė da aplė 5 mln. žmoniu kėtūs kraštūs savė laika graikās.
Borisos Jelcins
thumb|right|167px|Borisos Jelcins (1993) Borisos Nikolajevičios Jelcins (Борис Николаевич Ельцин; 1931 m. vasarė 1 d. - 2007 m. balondė 23 d.) - pėrmasis Rosėjės prezidėnts.
B. Jelcins gėmė valstietiu šeimuo Butkuos kaimė, Sverdlovska regijuonė. Studijava Puškina Aukštuojuo muokīkluo Berežnikūs, Permes regijuonė ė Orala Polėteknikas institutė bodavuonėma.
1989 m. ėšrinkts i Liaudes deputatu kongresa ė pakliova i Aukščiausiojė Tarība. 1991 m. bėrželė 12 d. ėšrinkts nepriklausuomas Rusėjes Federacėjes prezidento, gavės 57 % balsu.
1999 m. groudė 31 d. atsistatīdėn ėš prezidėnta parēgu, paskėrdams prezidėnto laikėnā būtė V. Putinou.
Jelcins, Borisos Kateguorėjė:Rosėjės prezidėntā
Dūkšts
Dūkšts tai:
Šolėninkā
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniū.
Peliednagiu seniūnėjė
thumb|240px|[[Labūnavas tvankinīs]] thumb|240px|Plents Kiedainē-Labūnava Peliednagiū seniūnėjė - seniūnėjė Kiedainiū rajuonā pietrītūs, admėnėstrācinis centros - Peliednagē. Pluots: 141 km², giv. - 3780 (2011 m.), gīv. tonkoms: 26,8 žm./km².
Ospakajuoncā
Ospakajuoncā īr tuokės liekarstas, nug katrū žmuogos daras spakainos. Anūs vartuo žmuonis, katrėi tonkē būn naspakaini, nervuoti, kažkuo baimėnas, toria sositelkėma, mėiguojėma biedū.
Mažos ospakajuoncu kėikis gal sokeltė mėigoistoma, atpalaiduotė, torietė lengvū haliocėnacėniu savībiu. Ale anūm parvartuojus galėma palėktė ba svāmies aba so vėsam gautė smerti.
Kateguorėjė:Liekarstā
Louba (suoda)
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Īlakiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Vėdoromžēs ėvēje i ėstuorėne Cekle žeme. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 115 žmuoniū.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Banans
thumb|240px|Bananu vaisē
Banans ī žuolėnis augals, muokslėškā prigolons prī bananėniu (Musaceae) šeimuos. Aug ėr īr augėnami Cėntrėnie ėr Pėitū Amerėkuo, Afrėkuo, Azėjuo. Anūm vaisē īr dėdlē platē nauduonami kāp jiedis.
Kateguorėjė:Vėinskiltē augalā Kateguorėjė:Vaisē
Domplės
thumb|right|230px|Domplės, [[Žemaitėjė]] Domplės (Lt. Dumplės) - prietaisos uorou pūstė i ogni kalvie.
Kateguorėjė:Teknuoluogėjės
Beržienā (Akmenė)
Beržienā - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Dūkšts (miests)
Dūkšts - miests Ėgnalinas rajuonė, 27 km i šiauri nu Ėgnalėnas. Seniūnėjės cėntros. Stuov medėnė Šv. Stanisluova Kuostas bažninčė (pastatīta 1936 m.), vėdorėnė muokīkla, īr išlėkės dvars, īr geležinkelė stuotės. Pri miesta rondas ežerā Parsviets, Parsvietatitis ė Dīsnā. Tep pat miestė īr bevardis tvėnkinīs.
Istuorėjė
Dabartėne miesta vėituovė vėdoramžes bova dvars, katrū lig 1573 m. valdė Giedraitē. Gīvenvįitė pradiejė augtė XIX a. vėdorie kumet bova pradiets tėistė geležkelis Peterburgs-Varšova. Dūkšts mėnavuojams nu 1862 m., miesta statusa gava 1956 m.
Senuoji Dūkšta gīvenvėitė vadėnama Dūkštelēs.
Pavadėnėma kilmie
Mėslėjama, ka miests pavadints vagol bendravard' ežera - Dūkšta, telkšunti ož 5 km i šiauri ož miesta.
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos miestā Kateguorėjė:Ėgnalėnas rajuonā gīvenvėitės
Yuna
Yuna - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1913 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 28.333°S 115.00°E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Laužadē (Zarasā)
Laužadē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Pėivienu Nukrīžioutuojė Jiezaus bažninčė
thumb|250px| Pėivienu Nukrīžioutuojė Jiezaus bažninčė
Mokolē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 25 žmuonis.
Pėivienu Nukrīžioutuojė Jiezaus bažninčė
Pėivienu Nukrīžioutuojė Jiezaus bažninčė īr bažninčė Mažeikiu rajuonė, Pėivienu kaimė, pri Pėivė ė Saldopė opaliu santakas. Ana īr medėnė, tradėcėnė gīvenamuojė noma skvarmas. Pastatīta 1788 m.
Mokolē
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Dvelātē
Dvelātē - Juonėškė rajuonė, Skaistgėrė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 16 prieteliu.
Pėivienu Nukrīžioutuojė Jiezaus bažninčė
Pėivienu bažnīčiuo īr pasėlikė̄s nuognē senuobėnis papruotīs - teatralėzuots velīkžīdiu budavuojėms.
Kateguorėjė:Mažeikiu dekanata bažninčės
Vabzdē
thumb|200px|Vabzdiū vairoms
Vabzdē da vabzdės, varmā īr bastoboriu gīvu skīrios. Nat 80 proc. vėsū gīviu prėgol vabzdēms. Anū kūns sodarīts ėš 3 daliū: kramės, krūtėnės ė skėlvalė. Vabzdē ėpatingā prėsėtaikė prī aplėnkuos. Daugoms vabzdiū vīstuos tuokė grondinė: keušėnielē > larva > lieliokė > vabzdīs.
1964
- īr kalāmieji metā, katrie prasided trečiadėini.
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Nadūnā
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Īlakātē
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Īlakiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 37 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Poukė
Poukė īr suoda Žemaitėjės šiaurės vakarūs, Skouda rajuonė, Barstītiū seniūnėjuo.
Kalvarats
thumb|right|230px|Kalvarats ėš [[Žemaitėjės, XX omžiaus I posė.]] Kalvarats - verpėma ratielis, pri katruo da būna pritaisīta priverpstė siūlams pritvėrtintė.
Aleksandravs (Vėlnios)
Aleksandravs - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Avėžėiniū seniūnėjuo. Anuo gīven 8 žmuonis.
Šiaurės Amerėka
miniatiūra|250px|Šiaurės Amerėkas veita svieti
Aleksandravs (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Šiaurės Amerėka
[[Abruozdielis:North America satellite orthographic.jpg|miniatiūra|250px|Šiaurės Amerėka stalitėnė portėgrapėjė. Clickable map]]
Kalvarats
Kateguorėjė:Rakondā Kateguorėjė:Tekstėlė
Anapolis
Anapolis īr miests JAV, Merilanda valstėjės suostėnė Anam gīven 36 524 žmuoniū. Pluots: 19.7 km².
Šiaurės Amerėka
Šiaurės Amerėka - trets palē dėdoma žemīns svietė ėr ketvėrts palē žmuoniū skaitlio. Galvaniausės valstībis: JAV, Kanada, Meksėka.
Pluots – 24,247 mln. kvadratėniu km;
Poukė
Suodnuo īr dėdliausės Lietovuo Barstītiu kūlis. Anuo ėlgoms 11,3 m, pluotis 5,9 m, aukštis 3,3 m.
Šamans
thumb|250px|Tuviu šamans atlėik ognies rėtoala
Šamans īr žīnīs šamanėzma vierėjėmė, katros, kāp īr vierėjama, gal bendrautė so dievās ė dūšiuom. Ons gal anū paprašītė derliaus, medžiuoklės gruobė, siekmies vainuo, pagīdītė lėguoni, soteikė maginiu galiu amoletams, gėnklams.
Šamans gentī īr nuognē gerbiams ė tonkē īr svarbesnis nego vads. Šamans so došėm tonkiausē rokounas pasėtelkdams haliocėnogenos (noudingus kremblius, žuoles).
Kateguorėjė:Viera Kateguorėjė:Magėjė
Endrėškē (Juonėškės)
Endrėškē - Juonėškė rajuonė, Skaistgėrė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 28 prietelē.
Poukė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Žvierē
Žvierē (hipernorm. žėndoulē;, ) īr gīvē (gīvolē), katrėi sava vākos žėnd pėino. Anėi tor kuokėtās kāli, skūra so taukās, tēpuogi anėi īr šėltakraujē, daugoms ved gīvus vākos.
Akmenē (Kiedainē)
Akmenē - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 10 prieteliu.
Šiaurės Amerėka
Gīventuoju skaitlios – 466 mln.;
Žvierē
Svietė īr aple 5400 žvieriū rošiū.
Bodrėškės (Akmenė)
Bodrėškės - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Šiaurės Amerėka
Aukštiausės kalns – Makinlės – 6194 m;
Žemiausė vėita – Smertėis slienis – mėnos 86 m;
Ėlgiausė opė – Mėsėsėpė – 5971 km;
Dėdliausis ežers – Aukštotėnis – 84130 kvadratiniu km;
Dėdliausė valstībė – Kanada – 9,97 mln. kvadratiniu km;
Dėdliausis miests – Meksėks – 16,9 mln. gīventuoju.
Geuograpėjė
Šiaurės Amerėkuo, Šv. Laurīna opės baseinė īr dėdliausės čīsta ondėns baseins svietė - Dėdlė̄jė ežerā.
Yarri
Yarri - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1903 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 29.783°S 122.366°E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Šv. Prancėškos Asīžėitis
thumb|200px|
Švėntasės Prancėškos Asīžėitis (, pėlns vards Francesco di Bernardone) (gėmė 1181/1182 m. Asīžiou, Italėjuo, mėrė 1226 m. spalė 4 d.) - vėinioulis, katalėku švėntasės, ikūrės Mažūju bruoliu ordėna (tonkiau žėnuoms kāp prancėškuonu ordėns). Īr Italėjės, gīviu, katalėkībės plietras, gomtuos keravuojėma ė prekībėninku gluobies.
Kateguorėjė:Katalėku švėntė̄jė Kateguorėjė:Italėjės žmuonis
Šukuotis
thumb|right|230px|Šukuotē Šukuotis, šukuočius - šėpėtīs lėnams šukoutė.
Kateguorėjė:Tekstėlė
Jesīrs Arafats
thumb|Jesīrs Arafats (1999) Jesīrs Arafats (truopnē: Mohammed Abdel-Raouf Arafat al-Qudwa al-Husseini, arabėškā:محمد عبد الرؤوف القدوة الحسيني) Palėstėnas išvadavėma organizacėjės vaduovs (1993-2004), Palėstėnas Naciuonalėnės Valdības prezidėnts.
J. Arafats gėmė 1929 m. Kairė, Egėpte.
Kateguorėjė:Valduovā
Jouzapėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Kadē (Skouds)
Kadē - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Īlakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 19 prieteliu.
Jouzapėškės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Kadē (Skouds)
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Liūbīstra
miniatiūra|250x250px|Liūbīstra
Liūbīstra aba liūbīsta (lot. Levisticum officinale) ī tuokis žuolīns, prigolons muokslėškā salėirėniu augalū (Apiaceae) šeimā.
Liūbīstra kėlėma ėš Vakarū Azėjės ī. Augėnama bavēk cieluo Euruopuo, Kaukazė, bovosiuo TSRS, Šiaurės Amerėkuo. Lietovuo nug sena anou žmuonis augėn šalėp nomū.
Liūbīstra daugiametis, 100–140 cm aukštoma žuolīns ī. Ans tora stuora, šakouta šakni. Stombris statmens, apvalos, tuštavėdoris. Žīdia liūbīstra tuokēs dėdlēs skėitēs, anuos žėidā smolkē, balkšvi ī. Žīdia lėipa-rogpjūti.
Ciels liūbīstras augals tora magītinga kvapa.
Augals ī liekvarstos ė paded varītė mīžala, taisa vėrškėnėma, gīda reumata, puodagra, alsavėma takū lėgas. Ka gīvuoliū napoltom bimbalā, rēk anūs ėštrintė liūbīstruom. Anas tink kiaulėms nu liauku.
Lansings
Lansings īr miests JAV, Mėčėgana valstėjės suostėnė. Anam gīven 114 297 žmuoniū. Pluots: 91,3 km².
Liūbīstra
Švėiži liūbīstras lapā ė šaknis ēn kap pagards i zopės, mēsuos, žovėis, paukštėinas, daržuoviu, rīžiu jiedius, mėrkalus, saluotas.
Kateguorėjė:Žuolīnā
Lansings
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV miestā
Vėškuovs
Vėškuovs (ček. Vyškov) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. Anam gīven 22374 žmuonis.
Spuorts
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Izauoks Niotuons
Sers Izauoks Niotuons (Isaac Newton; 1642 m. groudė 25 d. – 1727 m. kuova 20 palē Jolėjous, 1643 m. sausė 4 – 1727 m. kuova 31 d. palē Grėgalious kalėnduorio) – onglu fizėks, matematėks, astruonuoms, alkemėks, fėluosuops.
Sava vėikalė „Matematėnē gamtuos fėluosuopėjės pagrėndā“ (Philosophiae Naturalis Principia Mathematica) aprašė gravėtacėjės diesni ė, par sava aprašītos jodiejėma diesnios padieje pagrėndos klasėkėnē mekanėkā.
Nūruodas
Kateguorėjė:Onglėjės fizėkā Kateguorėjė:Onglėjės matematėkā Kateguorėjė:Alkemėkā
Mari Fredrikson
thumb|220px|Mari Fredrikson
Gun-Mari Fredrikson (SV Gun-Marie Fredriksson, 1958 m. gegožė 30 d. – 2019 m. groudė 9 d.) bova Švedėjės dainėnīnkė, katra bova mozėkas gropės „Roxette“ narie. Ana bova dėdlē puopolērė XX o. pabėnguo.
Kateguorėjė:Švedėjės žmuonis
Martīns Mažvīds
thumb|200px|Mažvīda "Katekėzmos"
Martīns Mažvīds-Vaitkūns (gėmima 1510 metu - mėrė 1563 metu gegožė 21 d.) bova nu Žemaitėjės kėlėma rašītuos, lioteruonu konėgs. Onsā padėrba patia pėrma lietovėška kninga „Katekėzma“ (1547 m.).
Mažvīds stodėjava Karaliautė onėversėtėtė, paskom dėrba konėgo Raigainie.
Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis Kateguorėjė:Lietovuos rašītuojē
Mėduolkā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Gėmbotē (Juonėškės)
Gėmbotē - Juonėškė rajuonė, Skaistgėrė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 9 prietelē.
1952
- īr kalāmieji metā, katrie prasided ontradėini.
Tiltā
Tiltā īr suoda Latvėjuo. Ana rondas i šiaurės posė nu Daugpėlė miesta. Suoduo gīven 37 žmuonis.
kateguorėjė:Latvėjės gīvenvėitės
Widgiemooltha
Widgiemooltha - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1897 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 31.5°S 121.58°E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Pėkotėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Avėžėiniū seniūnėjuo. Anuo gīven 230 žmuoniu.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Dėlbītē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Nelsons Mandela
thumb|right|180px|Nelsons Mandela
Nelsons Mandela (truopnē: Nelson Rolihlahla Mandela g. 1918 m. lėipas 18 d. - g. 2013 m. groudė 5 d.) pėrms demokratėška ėšrīnkts Pėitu Afrėkas Respoblėkas prezidėnts. 1993 m. ons bova apduovėnuots Nuobiele (taikuos) premėjo.
Nelsons Mandela vėso gėvėnėmo kovuoja priš aparteida rėžėma.
Kateguorėjė:Valduovā
Rėitava Uogėnskiu koltūras istuorėjės moziejos
thumb|right|260px|Rėitava Uogėnskiu koltūras istuorėjės moziejos thumb|right|260px|
Alouna
Alouna īr opės Vėdoriuo Lietovuo; Neviežė dėšinīsis ėntaks. Prasded Kiedainiu rajuona pėitvakarious ė tek i pėitrītios sodarīdama robežio terp Kiedainiu ė Kauna rajuonu. Itek i Nevieži tėis Vitkūnās.
Rėitava Uogėnskiu koltūras istuorėjės moziejos
Moziejos keravuo Žemaitėjės konėgaikštiu Uogėnskiu koltūrėnės tradėcėjės ė propogoun Rėitava krašta istuorėjė. Moziejos atidarīts 1995 metās vėinintelemė ėšlėkosemė XIX omžiaus arkitektūrėnė ansamblė pastatė, katramė 1874-1903 metās veikė konėgaikštė Buogdana Uogėnskė (1848-1909) mozėkas muokīkla.
Kateguorėjė:Rėitava savėvaldībė kateguorėjė:Žemaitėjės muziejē
Alouna
Ėntakā: Mielopis, Sakouna I, Sakouna II, Krausopis, Žōsėns.
Kateguorėjė:Lietovuos opis
Paloube
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Īlakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 2 prietelē.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Plaukėms
Plaukėms īr toriejėmasis aba jodiejėms ondėnie aba anuo pavėršiou. Plauktė gal organėzmā ė teknėnės padarīnės. Žmuogos plauk, kumet natūralēs jodesēs (ronku, kuoju, kėtū kūna daliū) jod nuorėma krīptėm.
Spuortė tonkē vīkst nuoksenas (lenktīnės), kas bėstrē nuplauks kuoki nuorintās atstoma kuokio nuorintās plaukėma būdo. Plaukėms kāp rongtės i Olimpėniu žaidīniu pruograma itrauktas nu pat anū atkūrėma 1896 m.
Plaukėma varžības organėzoujamas 50 ė 25 m baseinūs(Olimpėniesė žaidīniesė plauk 50 m ėlgoma baseinė.
Džeimsos Vats
Džeimsos Vats (James Watt; 1736 m. sausė 19 d. – 1819 m. rogpjūtė 19 d.) bova škuotu inžėnīrios, ėšradies gara mašėnas, Luondona karalėškas prietėlėjės narīs.
Džeimsos Vats ivedė pėrma galės mieravėma sāvuoka – arklė galė (vieliau anuo guodā bova pavadīnts galės mieravėma vėinets vats).
Kateguorėjė:Muokslėninkā Kateguorėjė:Jongtėnės Karalīstės žmuonis
Akės
thumb|210px|[[Katies akės]] Akės aba veizuols īr gīviu regiejėma uorgans. Ana reagou i švėisuos sokelama dėrgėnėma. Kėrmėnū akīs īr dėdlē paprastas, ale vabzdiū akīs jau kor kas sodietīngesnės - anuos īr sodietėnės, tēp vadėnamuos facėtinės. Labiausē ėšvīstitas īr stoumenėniu gīviu akīs. Pas anū akīs švėisa īr koncentroujama tėnklānē. Bendrā jiemos kon daba saka retina aba tėnklānė, ton senas čiesās vadėna rietini, katra vagol rieti vėiksma vėskon i aki parēnontiu nosijouji mūsa muonu (pruotu). Tēp ė mūsa vīzdīs - so ėšplaukosēs vizuorēs, pruovizuorēs, vizīrās, vizuom ė kėtās - diel dėdlė senoma daugībės tautū kalbuom tėiki ėštakas.
Kateguorėjė:Kūna narē
Sent Pols (Mėnesouta)
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV miestā
Pagolbėnė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Ansānē
Ansānē - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 24 prietelē. Šalep telkš' Labūnavas tvankinīs.
Kėrmelėškės (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Muotiejos Valončė
Muotiejos Valončios (liet. – Motiejus Valančius; 1801 m. vasarė 16 d. – 1875 m. gegožė 17 d.) – bova Žemaitėjės vīskops, rašītuos, koltūras veikies. Ons bova gruožėnės literatūrās pradininks Lietovuo ė Žemaitijuo.
thumb|Muotiejos Valončė|right
Wickham
Wickham - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta aple 1970 m.
Muotiejos Valončė
Biuograpėjė
Lėgė 1863 metu sukėlėma Muotiejos Valončė kūrė muokīklas, katrūs bova muokama žemaitėškā ė lietovėškā. M. Valončė kuovuojė prīš pėjuokus, rūpėnuos kninguom ėr anū platėnėmu Žemaitėjuo ė Lietuvuo.
Herodots
Herodots ėš Halikarnasa – pėrms istuorėks svietė, žīmos sava aprašīmās api kuonflėktos tarp Graikėjės ė Persėjės, tēpuogė aprašīmās api skėrtėngas vėitas ė žmuonis, katruos ons sotėka kumet keleva.
Muotiejos Valončė
Biuograpėjė
Ons nedavė sutėkėma 1863 metu sukėlėmou, nuors paslaptiuom riemė pėningās.
Wickham
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 20°41′00″S 117°08′00″E.
Herodots
Heruoduots parašė istuorėjė api persu invazėjė i Skitėjė, Graikėjė, graiku – persu vainas V a. pr. Kr. Tas kūrėnīs vadėnams tėisiuog Herodota „Istuorėjė“. Herodots bova na tėktās pėrms, aprašės praeitėis nutėkėmos, ale ė pėrms, laikės tūs nutėkėmos fėlosopėnė pruoblema, tīrėmu objekto, galontio atskleistė ėšmanīma api žmuogaus elgesi.
Wickham
Geuograpėjė
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Muotiejos Valončė
Biuograpėjė
Muotiejo Valončė pastuovē sekė cara valdė. Anou palaikė vėsa Žematitėjės dvasininkėjė ė žmuonės.
Herodots
Kateguorėjė:Senuobės Graikėjės žmuonis Kateguorėjė:Istuorėkā
Muotiejos Valončė
Darbā
Valančius,Motiejus Valančius Valančius, M.
1806
1806 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided trečiadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Rauduonē
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Īlakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 98 prietelē.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Azėrbaidžianėitėška Vikipedėjė
thumb|160px|[[:az:|Azėrbaidžianėitėška Vikipedėjė]]
Azėrbaidžianėitėškā Vikipedėjė - liousuojė vikipedėjė azėrbaidžianėitiu kalba. Vikipedėjė pradieta kortė 2002 m. sausė 2 d. Tor daugiau kāp 150 000 straipsniu.
Nūruodas
Kateguorėjė:Vikipedėjės vagol kalbas
Pluokštėnės rakietu bazė
thumb|250px|Bazės kopuols Pluokštėnės raketu bazė īr Žemaitėjuo, Plongės rajuonė, Žemaitėjės NP, Pluokštėnės mėškė. Anuo Tarību Sājonga bazava balėstėnes raketas so termabrandoulėnēs ožtaisās.
Bazės statības pradietas 1960 m., statībuo dalīvava 10 000 kareiviu. Ožbėngta statītė 1962 metās. Raketu palaidėma aikštalė bova aptverta tuora, katra sodarė nat 6 apsaugėnės lėnėjės: spīglioutas vielas, sėgnalėzacėjės, aukštuos alektras itampas. I 4 šaktas bova nuleistas R-12 termabrandoulėnės raketas, katrū aukštoms so galvote 22 metro. 1978 m. Pluokštėnės raketu bazė aplaista.
Nūnās bazie irėngts Mėlėtarėzma moziejos. Torėstā ī nulaidami i 27 metru gīlė šakta, katruo ekspuonounama suovietėnė atrėbotėka.
Kateguorėjė:Plongės rajuons Kateguorėjė:Žemaitėjės muziejē
Mėliūnā (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Lėndėniškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Avėžėiniū seniūnėjuo. Anuo gīven 130 žmuoniu.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Gailis
miniatiūra|210x210px|Gailė žėidā miniatiūra|224x224px|Gailė lapā
Gailis aba gālis (lot. Rhododendron tomentosum, sin. Ledum palustre) ī tuokis augals, katros muokslėškā prigol erėkėniu augalū (Ericaceae) šeimā.
Tas augals visžalis daugiametis ī, lėg 150 cm ožaugons aukštos krūms. Stombris anou būn mediejons, nug anou aug plaukoutas šakotės. Lapā blizg. Žėidā būn balti, aug kekies. Aug gailē aukštapelkies, torpīnūs, medies (pelkietūs pošīnūs). Žīdia baltā gegožė mienesie.
Gailis tora nuognē magītinga kvapa, nug katrou jėm svāgtė galva.
Gailis liekvarstos nug galvuos suopiejėma, alsavėma lėgū ī. Tink anūs dietė kor būn drabožē, vėlnās, tūmet kondis anūm najied. Gailiu stėibās dara tomsē rodā.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
UNIAN
UNIAN aba Liousa Okrainas Ėnfuormacėjės Agentūra (Ukrayins'ke Nezalezhne Informatsiyne Ahentstvo Novyn) - liousa Okrainas naujīnū agentūra, torontė sava cėntrėnė būstėnė Kijevė. Agentūra ikorta 1993 m. kuova mienesie. Tor aple 500 ėnfuormacėniū klijentu, dėsponoun aple 200 000 puortėgrapėju sava puortėgapėju bankė.
Kateguorėjė:Okraina
Kīborē (Juonėškis)
Kė̄borē  - Juonėškė rajuonė, Skaistgėrė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 17 žmuoniū.
Vīriausībė
Vīriausībė vuo Vīriausnībė īr asmenū gropė, katrā īr pariedīta valstībė valdītė.
Aniuols
thumb|right|170px|Aniuols Aniuols arba ongels (he. מלאך, Mal'ach, el. άγγελος pasiontėnīs) īr dvasėnė būtībė gėnontė arba pardoudontė Dieva žėnė žmuoniems. Aniuolā īr Dieva tarnā. Anėi egzėstoun krėkštiuonībie, ėslamė, jodaizmė.
Vīriausībė
Vīriausībės stroktūra ė fonkcėjės paprastā gal nustatītė konstitucėjė.
Aniuols
Baltu vieruo
Baltū vieruo Dievs arba Dievā tor pasiontėnius. Bet priskėrėms aniuolams atsėrada pri krėkštiuonībės, kumet Dievū fonkcėjės bova parleidamas aniuolams, švėntė̄sėms, Marėjē arba keikatrus Dievus jita vadintė aniuolās, pvz., Algis. Vīka ė atbols varijants - Perkūna fonkcėjės parjiemė aniuols Mīkuols.
Vīriausībė
Vīriausībės puolitėka gal būtė igīvėndėnama trėm glabnās būdās:
Aniuols
Krėkštiuonībie ėr jodaizmė
Arkangelā:
Vīriausībė
Pėlėitiu gropės, katruos miegėn gautė vīriausībėnės valdiuos, vadėnamaspuolitėnėm partėjuom, vuo miegėnontės padėrbtė itaka vīriausībės puolitėkā vadėnamas interesu gropėm.
Ėš istuorėjės žėnuoma daug tuokiū vīriausībės skvarmu: muonarkėjė, aristokratėjė, timokratėjė, oligarchėjė, demuokratėjė, teokratėjė ė tiruonėjė. Puolitėnė galė tonkiausē igaunama organėzoujont rinkėmus aba paveldėnt puosta.
Kateguorėjė:Puolituoluogėjė
Babtu seniūnėjė
Babtu seniūnėjė - seniūnėjė Kauna rajuona šiaurės šmuotė, centros - Babtā. 73 pruoc. seniūnėjės pluota ožjem žemės ūke naudmenas, 5,7 pruoc. mėškā, 2,4 pruoc. vondou.
Kėtas soudnas
<div class="references-small" stīle="-moz-column-count:4; column-count:2;">
Nūruodas
Kateguorėjė:Kauna rajuona seniūnėjės
Palšėnė (Zarasā)
Palšė̄nė - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Aukopienā
Aukopienā - Kiedainiu rajuonė, Peliednagiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 7 prietelē.
1948
- īr kalāmieji metā, katrie prasided ketvėrtdėini.
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Akoutā
Akoutā īr kaims Kauna rajuonė, 4 km i šiaure nū Vėlkėjės, pri plenta Vėlkėjė-Čekėškė.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Džeksons (Mėsėsėpė)
Džeksons īr miests JAV, Mėsėsėpės valstėjės suostėnė ė dėdliausis miests. Anam gīven 175 021 žmuoniū. Pluots: 106.8 km².
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV miestā
Gerībėškē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Abrahams Linkolns
Kateguorėjė:JAV prezidėntā
Gerībėškē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Nuormontē (Juonėškis)
Normantē - Juonėškė rajuonė, Skaistgėrė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 18 prieteliu.
Papė
thumb|250px|Papės švītorīs
Kateguorėjė:Latvėjė
Pernaravuos seniūnėjė
thumb|260px|Vakariejontės peizažos šalep Pavėnkšniū kaima Pernaravas seniūnėjė - seniūnėjė Kiedainiū rajuonā pietvakariūs, centros - Pernarava. Pluots: 114 km², gīv. - 1484 (2011 m.), gīv. tonkoms: 12,9 žm./km².
Strėpėnē
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Īlakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 23 prietelē.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Wickepin
Wickepin - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1908 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 32°47′00″S 117°30′00″E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Aukštė̅jė Rosuokā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Avėžėiniū seniūnėjuo. Anuo gīven 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kodriuonīs
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Daka
Daka (bengalėškā – ঢাকা Ḍhākā, ongl. – Dacca) – Bangladeša suostėnė ė pats dėdliausis miests. 2007 m. anam gīvena 6,49 mėlėjuonā žmuoniū.
Miests īr šalėp Dhalešvarės (Dhaleswari) opėis, tonkē žmuoniū gīvenamam regijuonė Gangas ė Brahmapotras deltuo. Čė dažnā ėštvīnst opės. Daka īr glabnos versla, koltūras ėr industrėjės cėntros. Dakuo daugiausē paplėtė̄s islams, pabūdavuota 700 mečetiu īr.
Kateguorėjė:Suostėnės
Nikola Fergiuson Sterdžėn
thumb|right|160px|Nicola Sturgeon ([[2016)]]
Nikola Fergiuson Sterdžėn ( g. 1970 m. lėipas 19 d.) ī Škuotėjės puolėtėkė, ēnontė Škuotėjės pėrmuos mėnėstrės parēgas. Nikuola tēpuogė ī Škuotėjės nacēnalėstu partėjės vaduovė. Nikola stodėjava Glazga onėversėtetė tėisė.
Kateguorėjė:Puolitėkā
Röyksopp
thumb|300px|Röyksopp kuoncertė.
Röyksopp - dviejū prieteliū (Torbjørn Brundtland ė Svein Berge) alektruonėnes mozėkas kuolektīvs ėš Tromsø miestale, Nuorvergėjuo. Ofėcealē, kuolektīvs atsėrada 1998 metās, vuo pėrmuojė alboma (Melody A.M.) ėšlėida 2001 metās.
Istuorėjė
Brundtland ė Berge muokies vėinuo klasie ė bova gerė prietelē. So alektruonėne mozėka pradiejė ekspermentoutė XX omžiaus paskotėne dešīmtmete pradiuo. Bat anie nabkūre nieka lėgė ton čiesa, kumet anie sosėtėka Bergenė.
Ton čieso Bergenė dėdlē magtīngs bova nepuopsėnes mozėkas jodiejėms. Doets sosėdiejė so ton vėitėnēs mozėkontās, kāp pavīzdiou Frost, Kings of Convenience’s gėtarėsto ė dainiom Erlend Øye. Ton nuorvegā ė Drum Island bova vadėnamė Bergena banga (ongl. - Bergen Wave).
Röyksopp pėrmūsiūs sėnglos ėšlėida vėitėnie mozėkas lėidības kuompanėjuo Tellé. Doets dėdliausē ėgava puopoleroma, kumet anie ėšleida kelės sava eksprėmentėnio mozėkėnios video klėpos. Vėins ėš anū "Remind Me", katron ėšlėida Prancozėjės kuompanėjė H5, ėšluošė 2002 metu MTV Europe apdiuovėnuojėma.
Pakapē (Kauns)
Pakapē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Babtu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 31 žmuogos.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Röyksopp
Istuorėjė
Daug doeta dainiū īr nauduoajmas raklamuos ė televėzėjuos laiduos. Kuompanėjė Apple, nauduo dainė Eple.
Nūroudas
Kateguorėjė:Mozėkas kuolektīvā
Nuovėnkā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Oleksandrs Palii
Kateguorėjė:Okraėnas žmuonis
Grībėškē (Akmenė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
1944
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Ežerātē (Vėlnios)
Ežerātē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Avėžėiniū seniūnėjuo. Anuo gīven 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Onglėondėnē
thumb|100px|Gliokuozės fuormolė Onglėondėnē īr uorganėnē jongėnē sodarītė ėš onglėis, degounies īr ondėnilė. Vagol struktūra onglėondėnē skėrstomė i monosakarėdus, disakarėdus ė polisakarėdus. Onglėondėniu darinē kāp gliokuozė ė froktuozė īr gīvībėškā būtėni žmuoniem.
Kateguorėjė:Kemėjė
Botē (Skouds)
Botē - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Īlakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 41 prietelės.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Šloustėkē
Šloustėkē - Juonėškė rajuonė, Skaistgėrė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniū.
Paroužė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Liutiūnā
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Čekėškes seniūnėjuo, i vakarū šnuota nū kele A1. Miestalie īr medecėnas ponkts, krašta bendoumenės centrs, dvejes kriautoves.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 392 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Wialki
Wialki - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1933 m.
Ožvėntis
Ožvėntis - miests Kelmes rajuonė, Vėntuos aukštupie, 25 km i šiaures vakarūs nu Kelmes. Seniūnėjės cėntros. Īr Šv. Marėjės Magdalietes bažninčė (pastatīta 1825 m.), Šatrėjės Raganas vėdorėnė muokīkla.
Wialki
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 30.483°S 118.117°E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Ožvėntis
Istuorėjė
Ožvėntis ėstuoriniūs šaltinius mėnavuojams nu XIV omžiaus. 1703 m. soteikta teis' rėngtė torgo, nu 1746 m. čė dar vīkdava ė trīs prekīmetē. 2000 m. kuova 23 d. Prezidėnta dekreto patvėrtints miesta herbs.
Nūruodas
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Pasėikā (Zarasā)
Pasėikā - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Pūtvė
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Šėlalės suodnėška seniūnėjuo.
Istuorėjė
Suoda mėnavuonama nū 1307 metū. 1307–1328 m. Karšovuos žėmės kruonėkuos mėnavuonama Pūtvės (Pūtvėnīnkū) pėlis. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Baldėnka
Baldėnka - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 24 prietelē.
Vasarėškē
Vasarėškē - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 29 prietelē.
Pluokštėnės medė
thumb|250px|Pluokštėnės mėšks thumb|250px|Aglīns thumb|250px|Pruoskīna Pluokštėnės mėšks īr Žemaitėjuo, Plongės rajuonė. Vīraun aglīnā. Anam SSRS gadīnie irengta Pluokštėnės rakietėnė bazė.
Galerėjė
Kateguorėjė:Plongės rajuons Kateguorėjė:Žemaitėjės medės
Gaižovielė
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Babtu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 41 žmuogos.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Daktarā (Skouds)
Daktarā - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Īlakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 13 prieteliu.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Istuorėjė
Istuorėjė īr muokslos, tėrontis vėsoumenės raida, tautū, valstībiu praeiti. Istuorėjė apīm īvīkius aple muoksla, mena ėr literatūra.
Tradicėnė istuorėjės perijuodizacėjė
Kateguorėjė:Istuorėjė
Rasa
Rasa īr maži ondens lašiokā, katrėi ėš rīta aba vakara čieso padeng žuole ė kėtus pavėršius. Pasėdara viestont pavėršiaus temperatūrā ė artiejont pri uora temperatūras.
Rasa pasėdar ont tuokiu pavėršiu, katrėi īr bluogi šėlomuos laidėnėnkā, aba nesėlėit pri žemės. Rasa būn giedruom naktėm, kumet īr mažos uora driegnoms ė nie viejė.
Rasa īr gaivoma, tīroma sėmbuolis. Sanskrėta kalbuo rasa reišk „švarus“.
Kateguorėjė:Ondou
Lebara Mobile
Kateguorėjė:Bėndruovės
Jorga Ėvanauskātė
thumb|right|280px|Jurga Ivanauskaitė Jurga Ivanauskaitė (Jurga Ėvanauskātė; 1961 m. lapkristė 14 d. Vėlniou - 2007 m. vasarė 17 d. Vėlniou) - Lietovuos rašītuoja. Pruozininkė, eseistė, dramatorgė, dailininkė. 1980 m. pabėngė M. K. Čiurliuone vėdorėn mena muokīkla, 1985 m. - grafikas stodėjas Vėlniaus dailes akademėjuo. Tas patēs metās pasėruodė pėrmasis nuoveliu rinkinīs „Pakalnutiu metā“. Ėšleida 6 romanos, pasaka vakāms, keliuoniū trėluogėjė aple Hėmalajus, eseistėkas ė poblėcėstėkas rinkīnė. Jurgas Ėvanauskātes knīngū īr ėšvertsa i onglū, latviu, lėnku, rosu, vuokītiu kalbas.
Mėrė 2007 m. vasarė 17 d. pu sunkiuos onkoluogėnes lėguos - sarkamas. Palaiduota Antakalne kapūs (Vėlnios).
Ėšleistas knīngas
Ivanauskaitė, Jurga
Juonātē II
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Lebedē (Trakā)
Lebedē - gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniū.
Lėnkėjės vaivadėjės
Vaivadėjė ī pats aukštiausis admėnėstracėnis vėinets Lenkėjės karalėjuo nug XV o. ė Abeju Tautu Respoblėkuo 1582–1795 m. ė dėdliausės savėvaldas admėnėstracėnis vėinets Lėnkėjės Respoblėkuo nug 1999 m.
Nug 1999 m. Lėnkėjė īr soriedīta ėš 16 vaivadėju (, vns. ; skliaustūs parašītas suostėnės):
Petraučėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 34 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Lėnkėjės vaivadėjės
Kateguorėjė:Lėnkėjė
Lādagalē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Avėžėiniū seniūnėjuo. Anuo gīven 26 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Petkūnā (Zarasā)
Petkūnā - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Varkuolē
Varkuolē - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 5 prietelē.
Garstītis
thumb|250px|Garstītē
Garstītis aba garstīčė (lot. Sinapis alba) ī tuokis augals, prigolons krīžmažėidiu augalū šeimā.
Tas vėinmetis žuolėnis augals ī, ožaugons lėg 120 cm aukštoma. Garstītė stiombris būn statmens, šakuots, apaugė̄s šiorkštēs plaukalēs. Lapā skiautieti ī. Žėidā geltuoni, sositelkė̄ kap kekės. Vāsios garstītė ī tuokė brondės, vuo sieklas švėisē geltuonas būn.
Aug šalėp keliū, dīkrūs, augėnams laukūs. Žīdia garstītis par ciela vasara.
ēn ons kap pagards i mēsuos, paukštėinas jiedius. Tepuogė liekvarstos ī – karštus garstītė lapus ded ont nogaras kap būn paršalėms, alsavėma lėgas.
Kateguorėjė:Žuolīnā
Muonstrancėjė
Monstrancėjė (luotīnėškā: monstratio - ruodīms) - vėins brungiausiū ė menėškiausiū katalėkū lėturgėjės reikmėnū.
Monstrancėjės laikiklie (melchizedekė) īr idieta Ostėjė (Švč. Sakramėnts), kumet uns īr ruoduoms ė garbėnams per pamaldas ė pruocesėjės (adoroujams).
Monstrancėjės paplėta nu XIV o. Dėrbamas ėš tauriūjū metalū (auksa, sėdabra, sėdabrouta vare ė kt.)
XX o. pabunguo rastamė Katedras luobīnė īr išlėkoses keles ėtėn vertingas Vakarū Euruopas meistrū (auksakaliū) padėrbtas monstrancėjės.
Kateguorėjė:Lėtorgėjė Kateguorėjė:Vieru mens
Lašėškė
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Šėlalės suodnėška seniūnėjuo. Aukštiausės suodnas tašks - 106 metrā vėrš jūras līge.
Westonia
Westonia - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Lašėškė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Westonia
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1910 m.
Lašėškė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Westonia
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 31°18′00″S 118°42′00″E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
1940
- īr kelamė̄jė metā, katrėi prasėded panedielio.
Sorvėlėškė seniūnėjė
Sorvėlėškė seniūnėjė - seniūnėjė Kiedainiu rajuona šiaurie, cėntros - Sorvėlėškis. Pluots: 83 km², giv. - 1545 (2011 m.), giv. tonkoms: 18,6 žm./km².
1940
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Žemaitkėimis (Babtā)
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Babtu seniūnėjuo.
Kėnkē II
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Žemaitkėimis (Babtā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 21 žmuogos.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Kėnkē II
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Erkšva
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Īlakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 11 prieteliu.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Lėbėjės dinars
Lėbėjės dinars (Arabėškā: دينار) - oficialos Lėbėjės pėnėgs. ISO 4217 kuods īr "LYD".
Skaudvėlės seniūnėjė
Skaudvėlės seniūnėjė - seniūnėjė Tauragies rajuona šiaurės rītūs; cėntros - Skaudvėlė.
Kėtas suodnas
Kateguorėjė:Tauragies rajuona seniūnėjės
Butiūnā (Kiedainē)
Butiūnā - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 28 prietelē.
Rasas
Rasas aba Kūpuolės īr senuobės baltu vėdorvasarė švėntė. Ana švėntama vasaras sauliegrīžas dėina, katra daba sotamp so Juonėnėm. Rasas īr augmenėjės vešiejėma, vėsa kuo augėma, klestiejėma švėntė. Anuos čieso īr renkamas vaistažuolės, vėskos dailėnama kvietkās, žuolīnas. Rasū naktė, katra īr trompiausė metu naktės, īr kūrenami laužā, šuokama, dainiuojama, pagerbiama gamta, i ondeni laidami žuoliū vainėkā. Tradėcėnė Rasū naktėis apėiga īr Papartė žėida ėiškuojėms.
Latvē Rasas vadėn līgou.
Kateguorėjė:Žemaitiu švėntės
Saldenė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Avėžėiniū seniūnėjuo. Anuo gīven 44 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Varienā
Varienā īr maža suoda Kiedainiu rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, pri Kiedainiu vakarėnė šmuota. Anuo gīven 10 prieteliu.
Petrūnėškis
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 52 žmuonis.
Prekelėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Indėjė (Šėlalė)
Indėjė - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Šėlalės suodnėška seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Glazgos
Glazgos (giel. Glaschù, ongl. Glasgow) ī dėdliausis Škuotėjės miests, kuomercėnė Škuotėjės suostėnė. Patiam Glazgė gīven 612 000 žmuoniū, vuo vėsuo metruopuolėnie Glazga zonuo (iskaitont Peislė miesta) – 1,8 mėlėjuona. Klimats Glazgė īr driegns ė šalts cielus metus. Miestė īr šmuots pėliū ė senuobėniu bodīnkū.
Akanuomėka
Onkstiau Glazgos bova žėnuoms, kāp laivū statības cents, bet ton dėrbības šaka somenka, ė daba čė ėšstatuoma dėdlē menks skaitlios laivū. Daba duomėnioujontė akanuomėkas šaka īr paslaugas.
Muokslos
Glazgos garsie sava aukštuosėm muokīkluom, katrū miestė īr ketorės. XV omžiou ikorts Glazga onėversitets, Stratklaida onėversitets , Glazga Kaleduonėjės universitets ė Pėisle universitets. Glazgė muokuos daugiau kāp 168 tūkstontē stodentu ė tas īr dėdliausės skaitlios Škuotėjuo ė ontros vėsuo JK.
Fotbuols
Glazgė vēk tuoki futbuola klubā:
Lėtorgėjė
Liturgėjė vuo litorgėjė (ėš graikū r.: λειτουργια leitourgia – vėišuojė tarnība ėš λειτος leitos – vėišos iš λαος laos – tauta ė εργον érgon kurinīs, tarnība) - ėš onksta nustatīta ritualėniu veiksmū vėsoma, būdėnga kuožnā religėnē bėndruomenē.
Glazgos
Nūruodas
Kateguorėjė:Škuotėjės miestā
Lėtorgėjė
Anuos reikšmie īr dvejuopa: liturgėjė znuočie tarnīstė Dievou ė Dieva tarnīstē, pagelba. Liturgėjė apjem žuodėnė skvarma, gėismes, gestos, veiksmos, košiejėma, ējėma, liturgėniu padargu nauduojėma.
Deimants
thumb|250px|Deimants
Lėtorgėjė
Tėkama, ka vėn kartuojont tuokius patius veiksmos regolērē sostėprėnams malduos puodėrbis.
Deimants
Deimants īr grīnouiu klasės kristalizouts onglėis minerals. Onglėis alotruopėnė atmaina. Glabna prīmaiša azuots īr, ale pasėtaika aliomėnė, silicė, gelžėis, natrė, magnė, kalcė, fosfora, titana. Da deimantė gal būtė mineralu, doju ė skīstiu intarpu.
Gegožraibė
miniatiūra|250x250px|Gegožraibė (Orchis militaris)
Gailātē (Skouds)
Gailātē - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Īlakiū seniūnėjuo.
Gegožraibė
Gegožraibė (lot. Orchis) ī tuokis nuognē dailos augals, muokslėškā prigolons uorkėdiejėniu augalū (Orchidaceae) šeimā.
Deimants
Deimanta atradėmā skėrtėnguosė šalīsė
thumb|left|200px|Šalīs, katruosė ėškasa daugiausē deimantu. Skėrtėnguosė šalīsė pėrmė̄jė deimantu kluodā palėka atrastė skėrtėngās metās.
Gailātē (Skouds)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 33 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Gegožraibė
Lapā būn stuori, mēsingi. Žėidā dėdli, ruožėnē, pėjuoletėnē, rauduoni, soviejė̄ i kekės. Aug gegožraibės šlapiūs pėivūs, ežerū krontūs, balūs.
Deimants
Deimanta atradėmā skėrtėnguosė šalīsė
Kateguorėjė:Mineralā
Gegožraibė
Daugoms gegožraibiu retas ė kieravuojamas ī.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Kvietkas
Wellstead
Wellstead - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1965 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 34°30′00″S 118°36′00″E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Zemlianka
thumb|200px|Zemlianka Suomėjuo
Remėgėjos Žemaitaitis
Remėgėjos Žemaitaitis (, gėmė̄s 1982 m. gegožė 30 d. Šėlotie) ī Lietovuos teisėninks ė puolėtėks. Nūg 2009 m. Lietovuos Sėima narīs. . Nūg 2018 m. Sėima vėcepėrmėnīnks. 2012-2016 m., 2016–2020 m. ė 2020-2024 m. Lietovuos Sėimū narīs. Prīgol „Tvarkuos ė teisėnoma“ partėjā, bova anuos seniūns. 2000–2005 m. stodėjava Vėlniaus onėversėteta teisės fakoltetė.
Porvelėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Remėgėjos Žemaitaitis
Šaltenē
Kateguorėjė:2012-2016 m. Lietovuos Seima narē Kateguorėjė:2016-2020 m. Lietovuos Seima narē Kateguorėjė:2020-2024 m. Lietovuos Seima narē
Pīmpėninkā
Kateguorėjė:Klaipiedas miesta dalīs
Alžīra dinars
Alžīra dinars (Arabėškā: دينار) - oficialos Alžīra pėnėgs. ISO 4217 kuods īr "DZD".
kateguorėjė:Alžīrs
Antagīnė
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Babtu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 61 žmuogos.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Tarondė (Avėžėinē)
Tarandė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Avėžėiniū seniūnėjuo. Anuo gīven 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kuožėškės
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Papėlės seniūnėjuo.
Konklē
thumb|260px|9 stīgu konklē
Kuožėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Konklē
Konklē īr liaudėis mozėkas ėnstroments. Anūs sodara pluokštēs, toščiavėdoris trapėcėjės skvarmas pagrėnds. Ans tonkiausē dėrbams ėš eglies. Žemaitiu konklē tor 9-12 stīgu, vuo šēp, anū gal būtė nu 5 lėgė 13. Senuobie stīgas dėrba ėš sausgīsliu, vuo daba - ėš plėina. Konklēs skombījama so brauktoko aba su nagās.
Kuožėškės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Žlėbinū seniūnėjė
Žlėbinū seniūnėjė īr Žemaitėjuo, Plongės rajuona rītūs. Cėntros īr Žlėbinā.
Konklē
Konkliū skombiejėms švelnus, ramus, kāp ondens čiorlenėms.
Žlėbinū seniūnėjė
Nouruodas
Kateguorėjė:Plongės rajuona seniūnėjės
Konklē
Panašūs i konklios mozėkas instromentā īr puopoliarūs daugel' kraštū: Latvėjuo - kuokles, Soumėjuo - kantelė, Rosėjuo - gūslē, Graikėjuo - psalterioms, Indonezėjuo - kasapi, Iranė - santūrs, ė kt.
Kateguorėjė:Mozėkas instromentā
Rūšės
Mėslėjama, ka dabartėnio čieso Žemie īr 8-8,7 mėlėjuonu (priskaitont tėktās eukariotus).
Kateguorėjė:Taksonuomėjė
Aberdīns
Aberdīns (ongl. Aberdeen, škuot. Obar Dheathain) – miests šiaurės rītū Škuotėjuo, šalėp Šiaurės jūras, anam gėven 183,8 tūkst. žmuoniū.
Istuorėjė
XII–XIV o. Aberdīns liōb būt Škuotėjės karaliu rezėdencėjė. XVIII–XX o. pr. miestė ėšbūdavuots gers šmuots bodīnku ėš granėta, diel ton priežastėis Aberdīns vadėnams „Granėta miesto“.
Kateguorėjė:Škuotėjės miestā
Welbungin
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 30°50′S 117°59′E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Malūnē
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Rogėinas
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Šėlalės suodnėška seniūnėjuo. Aukštiausės suodnas tašks - 100,3 metrā vėrš jūras līge.
Malūnē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Rogėinas
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Boleradicė
Boleradicė (ček. - Boleradice) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2008 m. anam gīvena 891 žmuogos.
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Kalavėjis
Kalavėjis ī tuokis kertamāsis ė doriamāsis ginklos, sodarīts ėš ėlgas geležtės ė efesa. Geležtė gal būtė tiesė aba lėnkta, dvėašmenė, vėinašmenė aba beašmenė (tūmet geležtė īr doriamuojė). Efesos sodarīts ėš ronkenas, garduos, apatėnė skersėnė ė/vuo boužalės. Paprastiausis efesos – ronkena so nažīmia garda (pavīzdiou, katanas cuba aba šaškas stuormou).
Lietovuo tonkē nauduots ėšlėnkts kalavėjis – šuoblė (kards).
Kateguorėjė:Gėnklā