cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Alks (Rėitavs)
Alks - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 56 prietelē.
Brūklīs
Brūklīs aba viezdos ī tuokis, patsā paprastāsis gėnklos – dėdlė drūta lazda, žagars, tuoras vėrbs, strīps. Tas ī seniausis žmuonėjės gėnklos, patiuo senuobie bovė̄s na tėktās ėš medė, bet ėr ėš žvieriū kaulu. Brūklēs žmuonis liuob kariautė, gintėis nug žvieriū, paskom tas palėka labiau dākts žvierim, šonėm baidītė, gīvuoliam vaikītė, nuors sosipīkė̄ žmuonis tebnauduon brūklius ka vėins ontra vanuotom. Brūklē (daba tonkiausē metalėnē) ī tonkē nauduonams ginklos vairiū bandėtu kuovūs, jaunėma terposavė mūštīnies.
Kateguorėjė:Gėnklā
Klebuonā (Šėlotė)
Klebuonā - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Žemaitiu Naumieste seniūnėjuo. Anuo gīven 11 žmuonū.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Elva
Elva – miests pėitrītiu Estėjuo.
Veronda
thumb|240px|Noma Australėjuo veronda
Elva
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1938 m.
Nūruodas
Kateguorėjė:Estėjės miestā
Veronda
Veronda ī tuokis oždars prīangis šalep truobuos so dėdlēs longās. Anuo dedami vėsuoki rakondā, vasaras čieso gerā tink mieguojėmou.
Kompuonā
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Žalgėre seniūnėjuo. Anuo nagīven prietelē.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Margėnē
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniū.
Vėktuorėjės sala
right|thumb|250px|Sala nopuortėgrapouta ėš kuosmuosa
Margėnē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Vėktuorėjės sala
Vėktuorėjės sala - devīnta vagol dėdloma svieta ė ontra vagol dėdloma Kanadas sala, katruos pluots īr 217278 km². Vėktuorėjės sala prėgol Kanadas Arktėniou salīnou, Nunavuta ė Šiauris Vakarū terėtuorėjuom, Kanaduo.
Žmuonis
Saluo gīven aple 1 707 žmuonis – dėdliuojė daugoma īr ėnoitā. Dėdliausia gīvenvėitė - Kembrėdž Biejos.
Kateguorėjė:Salas
Rīšėninks
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 87 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Dūmā
thumb|200px|Ėš kamėna kīln dūmā
Onkstībė̄jė lietoviu ė žemaitiu konėgaikštē
Onkstībė̄jė lietoviu ė žemaitiu konėgaikštē ī vės mėnavuojami konėgaikštē lėgė Mindauga. Palemuona dinastėjė, kap mīslėjama gīvavosė da X omžiou, galėmā tīčiuom ėšmīslėta bova. Vuo daugoms konėgaikštiu šaltėniūs mėnavuojami tėktās XIII o. Galbnē šaltenē laikuomi Henrika Lėvuonėškė kruonėka ėr Ipatėjaus čiesraštis.
Dūmā
Dūmā ī tuokės dojės, sogolosės ėš kėitū ė skīstū dalaliu, ondenė garū, katras randas degant ognē. Jēb ognės deg gerā, dūmā būn baltė, nedvuok, bet jēb ognės tėktās smilkst, dėgėmou trūkst uora, tāp dūmā būn tomsūs, nuognē smird.
Onkstībė̄jė lietoviu ė žemaitiu konėgaikštē
Šalteniūs mėnavuojami konėgaikštē
kateguorėjė:Lietovuos istuorėjė
Dūmā
Dūmūs būtė žmuogou gerā nie. Anėi griauž akis, svaigėn ė suopėn galva. Ėš truobuos aba kėtuokė truobesė dūmā ēn par kamėna; senuobie liuob būtė ė dūmėniu truobū, katrūs dūmā liuob stuovietė čiokorė, kor par skīlė liuob ētė lauk.
Kateguorėjė:Ognės
Tarnienā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Pagėriū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 155 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kalėninkā (Žemaitiu Naumiestis)
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Vadocos
Vadocos ī miestalis Lichtenšteina konėgākštīstie, dešėniam Reina opėis krontė, kor tās 470 aukštomė. Šalėis suostėnė ėr antros palē dėdloma miests. Čė ī konėgākštė paluocē ė pėlės, pabūdavuota XVI o. pradiuo ont kalna.
Kateguorėjė:Suostėnės
Virtovė
thumb|250px|Virtovė
Virtovė (aba koknė) ī vėita nomūs, katruo gamėnams jiedis. Senuobie virtovė liuob šauktė tuokė vėita laukė, katruo vasara liuob rouštė jiedi. Daba vėrtovie paprastā būn kuokė tās vėrīklė (dochovkė) aba pečioks, stals, krieslā, indaujės, kriauklė aba viedros indam plautė, šaldītovs, vėsuoki jiedė gamėnėma rakondā.
Kateguorėjė:Patalpas Kateguorėjė:Truoba
Protistā
Protistā aba pruotistā (Protista) īr eukariuotėniu uorganėzmu karalīstė. Ta īr heteruogenėnė tarposavie skrūmnē sosėjosė uorganėzmu gropė. Protistam prigol pėrmounē, eukariuotėnē domblē ė stramėnėpėlėnē grībā. Priskaitlioujama daugiau kāp 200 000 rūšiū, skrūmnē tėrtė. Paplėtė cielam svietė, tonkiausē rondamė ondėnie aba vilkšnuo aplinkuo, kėtū uorganėzmu vėduo.
Bartninkā
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Bartninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 495 žmuonis.
Istuorėjė
Šalėp miestalė sorastė 3 akmėinėnē kėrvē. Gīvenvėitė ėkorta XVI o. untruojuo posie. 1649 m. mėnavuojams Bartninkū kaims, vuo 1744 m. - miestalis.
Kėnis
thumb|250px|Cīrolė kėnis
Bartninkā
Istuorėjė
1993 m. spalė 13 d. LR Prezėdenta dekreto ožtvīrtīnts miestalė herbs.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Kėnis
Kėnis (da lėzdos, gūšta) ī tonkiausē paukštiu padėrbėnts noms kiaušiams dietė. Ba paukštiu kėnius dėrbėn kāp katrėi žvierē, varlės, žovis, vabzdē. Anėi ī dėrbėnamė ėš sausū žuoliū, mediu šakaliu, lapu, šaknu, kūlaliu, tēpuogi ėš vaška, seiliu, dombla ė kt.
Ana Maria Braga
Ana Maria Braga (Ana Maria Braga Maffeis, g. 1949 m. Balondė 1) īr Brazilu dainėninkė.
Kėnis
Paukštē kėnius tonkiausē dėrbėnas mediūs (ont šakū), pėivū paukštē - terp žoliū, ondens paukštē - lindrīnūs. Kėtė paukštē kėnė nesok, vuo padėrb doubotė žemie (orvalius) aba medie (ouksvas). Vėinė paukštē sava kėnius laik atsto nug kėtū paukštiu, kėtė (īpatingā jūras paukštē) vėsė dėrbėn kėnius sīkiom.
Ana Maria Braga
Nūruodas
Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
Kėnis
Kāp žmuonis nuor, ka paukštis padėrbtom kėni šalep truobesiū, tāp padėrb špuokininčė.
Bolbėnė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Poudīnė
thumb|262x262px|Poudīnė Poudīnė īr ėš muolė padėrbts rakonds, katramė laik pėina. Paprastā anuo telp 3–6 lėtrā.
Žemaitėškas poudīnės kaklioks tromps ī, sėinas tropoti briaunuotas.
Rimas Kurtinaitis
thumb|right|Rimas Kurtinaitis Rimas Kurtinaitis (Rimis Kurtinaitis, gėmė 1960 metās gegožes 15 dėin) - vėins geriausiu Lietovuos krepšėninku, daba krepšėnė treneris.
Poudīnė
Kateguorėjė:Rakondā
Rimas Kurtinaitis
Kurtinaitis karjier pradiej Maskvuos CSKA, kor anū pakvėit pats A. Gomelskis. Vėleu Kurtis žaid "Žalgirie" i prisidiej pri dėdžiausiu komandas pergaliu. Astovaudams SSRS rinktėne Kurtinaitis tap olimpėnio čempijuono.
Kiekštos
thumb|250px|Kiekštos
Kiekštos ī paukštis, katros prėgol prī varnu šėimuos.
Ėšplėtėms
Kiekštos gīven dėdlie Eurazėjės dalie: nug Vakarū Euruopas lėgė šiaurės vakarū Afrėkas ė pėitrītiu Azėjės. Lietovuo tas ī tonkos mediu paukštis, katros čiuonās būn par žėima, bet kāp katrėi kiekštā ėšskrend tūliaus pėitūsump.
Ėšruoda
Kiekšta kūna ėlgoms 32-37 cm, ėšsklēstė sparnā 53-58 cm, anon sonkoms 150-195 g. Kūns rodā pilks, makaulės vėršos joudā drīžiouts. Ont sparnu ī mielinas diemės so joudās drīžēs. Oudega ė diemės pu akėms joudas.
Būds
Kiekštos skraidiuo nevikrē, kāptās šoukėniedams. Ont žemės šuokou dėdlēs šoulēs. Kiekšta balsos čaižos „reč-reč", sīkēs miegdiuo kėtus paukštius.
Kėni praded krautė kuova pabėnguo a balondė pradiuo jaunūs eglāties a pošāties. Ded 5-7 žalsvā mielinus kiaušius. Perėn abo paukštio.
Jiedėms
Kiekštos jied vėsuoki jiedi, žėima tonkiausē les gīlis. Rodeni kavuo jiedi pu samanuom, lapās, mediu skīlies.
Kateguorėjė:Paukštē
Borna
thumb|160px|Borna
Borna ī žmuogaus kūna dalės – toštoms terp lūpu ė lielės. Ta ī galvuo esontė vėita, katra naudonama daugomuo jiedėmou, alsavėmou, rokavėmous. Borna pasidara terp apatėnė ė vėršotėnė žondėkauliu, ėš prėikė ožsidėnga lūpuom, dontenuom ė dontēs. Vėršou toria tuoki dongti – guomori, vuo bornuos apatiuo lėižovis ī. Tūliau borna parēn i lielė.
I borna dedams jiedis pradiuo dontēs sokromtuoms ī, sovilguoms seilėm, lėižovio nūstomiams tūlīn i lielė. Par borna tepuogė vīkst alsavėms. Vuo ėšalsoujont vuora par balsa stīgas ė lėitont lėižovi prī skėrtingu bornuos vėitu gaunas balsos.
Sīkēs borna vadėn ciela veida (daug vairiū svieta tautū nauduon ton pati žuodi bornā ė veidou).
Žvieriū, gīvuoliū bornas paprastā šauka nasrās.
Kateguorėjė:Kūns
Mosnėnkā (Prėinā)
Mosnėnkā - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Sanah
Zuzanna Irena Jurczak (gėme 1997 m. siejės 2 d. Varšova, Lėnkėjuo), geriau žėnuoma scenas vardo Sanah, īr lėnku popdainėninkė.
Nūruodas
Kateguorėjė:Lėnkėjės mozėkontā
Ragūnā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 53 žmuonis.
Cveks
thumb|right|209px|Šmuots cvekū
Ragūnā
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Cveks
Cveks īr jongėma rakonds, tonkiausē ėš metala līdėma. Tonkiausē nauduonams būdavuonont bodīnkus. Gal būt ikalams aba ėšaunams so specēlio aparato i medi ė kėtas minkštas mediagas.
Kateguorėjė:rakondā
Delna
thumb|160px|Delna
Delna ī ronkas vėdėnė dalės, esontė terp rėiša ė pėrštu. Delna sočiomp, drūtā laika kuoki dākta. Solėnkta delna vuo do delno palėik saujė, katruo gal laikītė kuoki skīstėma aba bėrala. Ėštėistas delnas mošont vėina i ontra gaunas pluojėms.
Dėdlė̄jė Līgānē
Dėdlė̄jė Līgānē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Pagėriū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 126 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Tītovienu vėinuolīns
Tītovienu vėinuolīns īr bernardėnu vėinuolīns Žemaitėjuo, Tītovienu miestali, šalep Tītovuos opalė ė Švt. Panelės Marėjės bažnīčės. Tas vėinuolīns īr vėins ėš glavniausiu baruoka arkėtektūras pavelda uobjektu vėsuo Lietovuo. Vėinuolīna sodara aplėnkō vėdėni kėima ėšdiestīts gīvenamasā kuompleksos, vuo vėdor kėima - Krėstaus laiptu kuoplīčė. Pakraštious īr ūkėnė bodīnkā. Īr palėkosės senuobėnės freskas, sakralėnė mena pamėnklā.
Geidžiū kūlis
thumb|250px|Geidžiū kūlis
Tītovienu vėinuolīns
Istuorėjė
Tītovienu vėinuolīns pradiets dėrbtė 1618 metās, čiuonās Andriaus Valavėčė pakvėistū bernardėnu vėinuoliu. XVIII omžiō pastatīdėnta Šv. Jorgė kuoplīčė, dėrba muokīkla puonu vākams. Pu 1863 m. sokėlėma cara valdžė vėinuolīna oždarė, vėinuolē ėšvīka i Kretinga. Tarībėnie gadīnie čėštās veikė teknėkoms. 2012 m. sausė 26 d. Tītovienu vėinuolīna ė bažnīčė soniuokujė gaisros, bat ons bova grēta atbūdavouts ė atrastourouts.
Kateguorėjė:Bodīnkā
Geidžiū kūlis
Geidžiū kūlis, da mėnavuojams kāp Akmou truobelė pėrtelė, Dėdlīsis, Pėrtelė, Truobelė, īr dėdlis kūlis Žemaitėjuo, Mažeikiu rajuonė, Tėrkšliū seniūnėjuo, pri Geidžiū suodas.
Uns īr paėlgs, netāsėklėngas skvarmas, veizės kāp sodieliouts ėš keliū kūliu. Geidžiū kūlė aukštoms - 2,5 m; ėlgoms - 5,94 m; platoms - 3,62 m. Kūli sodarontė oulėina - amfibuolėnis-biotitėnis plagiogranitognėisos, jousvā pėlks (margs), vėdotingrūdis ė smolkēgrūdis. Tiront kūli, nustatītė tė mineralā: plagioklazos (50%), kvarcos (20-30%), biotits (10%), mikroklins (<10%), raginokė (5%), epidots, cėrkuons.
Tas mitoluogėnis kūlis īr pats dėdīsā rėidolīs Mažeikiu rajonė. Uns gol pri Geidžiū-Tėrkšliū kelė, Geidžiū suoduo, aple 150 m i šiaurės vakaros nū naujuju Geidžiū kapėniu. Valstībės keravuojams nū 1964 m., paskelbts respoblėkinės reikšmies geoluogėjės pamėnklu.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuons Kateguorėjė:Kūlē
Guakėras departaments
Guakėras departaments – departaments Kuolombėjės šiaurie.
Glabniausė miestā
Kateguorėjė:Kuolombėjės departamentā
Lėžė
right|thumb|250x250px|Senuobėnė lėžė Lėžė ī medėnė mentė so ėlgo kuoto dounā pašautė kepėmou i pečiu. Lėžės mentė būn paėlga, apvalė aba apskrėta. Ont anuos ded ėš dounmaišė pakabinta tešla ė ronkuom padėrb dounas kepala. Ka švėižiuos tešluos kepals prī lėžės naprėliptom, ont anuos liuob kluotė sausū kleva lapu, ajerū, kuopūstlapiu, liuob barstītė miltās, sielenuom. Ėlgs kuots saug, ka kepies naapsidegintom.
Kateguorėjė:Rakondā
Lakštotē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Bartninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 398 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Smuolenskos
Kateguorėjė:Rosėjės miestā
Kūlopienā
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kūlopienu seniūnėjuo, anuos cėntros. Anuo gīven 1348 prietelē. Īr Motiejaus Valončės pagrėndėnė muokīkla, kuoplīčė.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Rejė
Rejė (aba jaujos, jaujė) īr senuobės lietoviu ūkė pastats, skėrts laikītė, sausintė ė koltė javam ė linam. Rejė liuob stuovietė atsto nug truobuos ė kėtū truobesiū, ka kėlos gaisrou neožsidegtom kėtė pastatā. Rejuo īr tuokės dalis: kluojėms, douba so pečiom (zembė) ė ardās, dvė pelodė.
Žuodio jaujė aba rejė žemaitē sopront pu vėino stuogo esontius tuokius bodnīkus: kluojėma, stuogėnė šiaudam, pirti sausėnėmou, pelodė. Anuos rejės ī geresnės, katrū sėinas ī mūra ė lobas rėistas.
Kateguorėjė:Truobesē
Terva
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1927 m.
Nūruodas
Kateguorėjė:Estėjės miestā
Joudē (Šėlotė)
Joudē - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Žemaitiu Naumieste seniūnėjuo. Anuo gīven 66 žmuonis.
Insūlts
Insūlts ( ‘šuokėniejo’) - ūmėnis žėdėnėnis galvuos kraujuotakas sotrėkėms (tronk nū keliū mėnotiu, lėgė adīnu), truopniau gal būt aprašīts, kāp krauja ėšsėliejėms i smagenės.
Kateguorėjė:Nervu sėstemas lėgas
Joudē (Šėlotė)
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Poudiūnā (Vėlnios)
Poudiūnā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 35 žmuonis.
Grīgalėškė
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Žemaitiu Naumieste seniūnėjuo. Anuo gīven 58 žmuonis.
Jaupienā
Jaupienā - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 90 prieteliu.
Grīgalėškė
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Nėbrē
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 60 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Kapā
thumb|250px|Miliū kapelē
Kapā, kapelē, kapėnės īr nabašnėku laiduojėma vėita. Kapū puobūds prėklausa nū vieruos. Katalėku kapams bodėngė krīžē, akmeninės tvuoras, vartā, tonkē būn kuoplīčė. Senuobės baltu kapā bova pėlkapē.
Tem tėkruos ožsėine valstībies gal būt jamams muokestnis ož žemė, aba aptarnavėma paslaugas. Lietovuo fuormalē toukie muokestnē nier renkamė.
Emma Shapplin
Emma Shapplin (tėkrs vards Crystêle Joliton; g. 1974 m. gegožė 19 d. Parīžiuo) - Prancozėjės dainininke, soprans. Atliek klasėkine operėne mozėkā, teipuogi trance, pop ė kėta mozėka. Daines atliek senuobėne italū kalba. Ėpatėngā daininke ėšgarsėna dainė Spente Le Stelle.
Minkītovis
right|thumb|250x250px|Minkītovis Minkītovis (da minkītovė, dounminkis, dounmaišis) ī ūkė rakonds, apvalnos, žemās kraštās medėnis kobėls katramė tais tešla dounā keptė. Tas ī nomū skalsuos dākts, senuobie vierīta, ka minkītovie gīven dounas tešluos rogėma dievs Rūgotis.
Emma Shapplin
Nūruodas
Shapplin Emma
Minkītovis
Kateguorėjė:Rakondā
Vuožka
thumb|250px|Vuožka
Vuožka īr namėnis gīvuolis, muokslėškā prėgolons dīkaragėniu (Bovidae) šeimā. Vuožka ėšvesta ėš bezoarėnė vuožė (Capra aegagrus) mažne prīš 10 000 metu.
Vuožkas vėsom svietė augėnamas diel pėina, mēsuos, kailė, skūruos.
Vuožka nie ėšronkė, anou mažā barēk kieravuotė: ana jied menka žuolė, krūmus, lapus, mediu šakas, žėivė. Seniau uožkas liuob ganītė patīs mažė̄jė vākalē.
Kateguorėjė:Gīvuolē
Obtest
Obtest īr jouduojė metala ė heavy metala mozėkas gropė ėš Vėlniaus. Anū mozėka ė tekstā ėšsėskėr paguonėškās, patrėjuotėškās, senuobės istuorėjės muotīvas.
Obtest īr vėina puopoliariausiu Lietovuos metala gropiu. Ana 2006 m. apduovenuota A.Lt kap geriausė Lietovuos metala gropė.
Albomā
Kateguorėjė:Lietovuos mozėkontā
Neven Spahija
Neven Spahija (Nevens Spahėja, gėme 1962 metās lapkristė 6 dėina) - Kroatėjas krepšėne treneris. Boves "Lietuvuos rīta" vīr treneris.
Apša
Prasėded i šiaurės rītus nug Īlakiu, tek vakarūsump par Vakarū Korša aukštoma ė Pajūrė žemoma. Ītek i Bartova šiaurės vakarūsump nug Skuoda. Apšas aukštopis da ī vadėnams Vereta. Vėdoropė ė žemopė vaga een par Latvėjės ė Lietovuos robežiu.
Ėntakā:
Kateguorėjė:Latvėjės opis Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Sektor Gaza
miniatiūra|Sektor Gaza Sektor Gaza ī rosu ruoka gropė.
Ona pradėjė sava karjėra 1987 metās.
Nūruoda
Kateguorėjė:Rosėjės ruoka kuolektīvā
Akavėtā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 12 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Labdara
Labdara − vėina nuogniausē paplėtosiu geradarīstės skvarmu, kumet teikama neatlīgėnama materialėnė pagelba lėkėma nuskriaustīsėms: vargšams, ėnvalėdams, lėguoniams, vėinėšiams, nelaimiu ėštėktīms žmuonims.
Labdara pagrīsta kėlnēs altroėstėnēs muotīvās, remas žmuoniū bruolīstės ėr meilas ėdieja. Labdara, daruoma vaduovaujontis savanaudėškās muotīvās, prarond doruovėne prasme.
Ož labdara atsėlīgėnama dėkėngomu. Nuošėrdus atsėdiekavuojėms labdariou īr glauniausios atsėlīgėnėms ož anuo taru puoelgi. Labdara žmuonis kėlnėn ėr aukštėn.
Dėdelaukės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Pagėriū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 107 žmuonis.
Magdalenas departaments
Glabniausė miestā
Kateguorėjė:Kuolombėjės departamentā
Guomantlaukis
Guomantlaukis - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 30 prieteliu.
Pakražontė Švt. Panas Marėjės bažninčė
'''Pakražontė Švt. Panas Marėjės bažninčė''' stuov Pakražontė suoduo, šalėp plėnta Rīga–Karaliautios, ont Kražontės dešėnė kronta.
Pakražontė dvara gaspaduorē Buonaventūrs ė Marėjuona Kiaunarskē 1764 m. pabūdavuojė medėnė bažninčė. 1879 m. ana sodegė. Rosėjės Vidaus rēkalū ministerėjė 1880 m. leida būdavuotė naujė akmenėnė bažninčė. 1891 m. žābs anon oždegė. Ana 1894 m. bova pataisīta. 1921 m. pradiejė vēktė parapėjė.
Bažninčė statekompė, so vėino buokšto ė zakristėjuom ėš šuonu. 3 altuorē ī. Švėntuoriou kapā.
Kateguorėjė:Žemaitėjės bažninčės Kateguorėjė:Kelmės rajuons
Rafael Correa
Ons saka besontės dėdlis kovuotuous prīš JAV imperēlėzma, neoliberalėzma, stambojė kapitalėzma.
Nūruodas
Kateguorėjė:Ekvadora prezidėntā
Kūtė
thumb|250px|Kūtė [[Lembos|Lembė (Rėitava krašts)]] Kūtė (kėtāp kūtės, stalds, staldā, stalda, staldė, staldis) īr žemės ūkiou skėrts truobesis, laikītė gīvoliam. Tonkē kūtie laikuoms ė gīvoliū pašars.
Žemaitėjuo kūtės bova statomas ont kūliu pamata, ėš tašītu rōstu, sonertū sōsparuom. Lobu vėituo oždedamas kartės, ont katrū kraunams šėins. Kūtiē laikomas karvės, paršā, arklē, vėštas.
Antanas Sireika
thumb|Antanas Sireika
Ontans Sirēka (gėmė 1956 metās gegožė 11 dėina Baziliuonīsė) īr Lietuvuos krepšėnė treneris ė žaidies.
Tamara
thumb|right|200px|Karalėinė Tamara
Kateguorėjė:Grozėjės valduovā
Apošuots (Jėizns)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Bodrėkā (Šėlotė)
Bodrėkā - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Žemaitiu Naumieste seniūnėjuo. Anuo gīven 36 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Nėla krakuodėls
thumb|260px|Nėla krakuodėlā
Kateguorėjė:Ruoplē
Alėnėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Nuobelė literatūras premėjė
Nuobelė literatūras premėjė - premėjė, katra īr skėrama kuožnās metās autoriou ėš bikuokiuos šalėis, katros palē Alfreda Nuobelė sokorp "geriausi idealistėnės krīptėis darba". Darbs čė soprontams kāp vėsė autoriaus darbā, a ne vėins konkretos. Kam paskėrta premėjė sprėnd Švedėjės Akademėjė.
Pėnėgėnė premėjė, katrou gaun premėjės nugalietuos nu anuos paskīrėma čiesa tonkē svīroun ė dabā īr aple 10 mln. Švedėjės kruonu. Laimietojou sīkiom īr iteikams auksa medalis ė dėpluoms.
Šaltenē
Kateguorėjė:Nuobelė premėjė Kateguorėjė:Literatūra
Avės
thumb|250px|Avės so ierātio
Avės (lot. Ovis aries) ī tuokis namėnis gīvolīs, katros muokslėškē prėgol dīkaragėniu (Bovidae) šeimā. Tas gīvis ī prėjaukints kortās prīš 10 000-12 000 metu.
Avis būn 55-100 cm augoma, 60-110 cm ėlgoma, sver 30-100 kg (avis), 60-180 kg (avėnā). Given 8-10, daugiausee 20 metu.
Avis ī augėnamas cielom svietė diel sava vilnas, kailė ė mēsuos, vėituom ė diel pėina, ėš katruo gamėn sūrius, juogortus, kefīrus.
Avėis vāks īr ierātis, avėnātis, aviū pats īr avėns.
Kateguorėjė:Gīvuolē
Silvestros Žokauskis
right|150px Silvestras Žukauskas (1860-1937) − lietoviu vainas veikies. 1887 m. bengė Vėlniaus vainas muokīkla. Jeneruols majuors (nuog 1915 m.).
1919-1920 m. vaduovava kuovuoms so buolševėkās, bermuontėninkās, lenkās.
1919 m. balondė 5 d. paskėrts Lietovuos kariūmenės Generalėniaus štaba viršėninko.
1919 m. gegožės-spalė mien., 1923 m. birželė-1926 m. lėipas mien. ė 1926 m. groudė-1928 m. sausė mien. − Lietovuos kariūmenės vads.
Žukauskas Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Nasrienā
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kūlopienu seniūnėjuo. Anuo gīven 112 prieteliu.
Nasrienūs īr vīskopa Muotiejaus Valončės gėmtasės suodnos (XIX-XX o.), kaima kapėnes (XVI-XVIII o.), Muotiejaus Valončės varda oužuolīns (1995 m. ožsoudīntė 200 oužuolu), dailes pamėnklo: koplītele so Nokrīžioutuojo, Marėjės, Krėstaus skolptūruomės ė Marėjės paveikslo, oužuolėnės krīžios (skulpt. R. Puškorius), pamėnkls Muotiejau Valončē (skolpt. K. Balčiūnas, arkit. E. Giedrimas, pastatīts 2001 m.), skolptūras 1831 ė 1863 m. sokėlelem pamėnavuot (skolpt. A. Viluckis), M. Valončės švėitiejėškā vėiklā „Valončė ėšmuokė lietovios skaitītė ėr anie skaitīt nabapamėrša“. (skulpt. L. Ruginis, pastatīta 1997 m.), pamėnkls Nasrienam (skolpt. S. Žiubrys).
Istuorėjė
Nasrienū kaims mėnavuojams 1595 metās. 1738 m. kaime gīvena 11 šėimu. Prėklause Plateliu dvara Imbarės vaitėjā.
Nouruodas
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Aduomėškē (Pagiegē)
Aduomėškē - rītėnie Pagiegiu savėvaldībės dali esontė suoda. Aduomėškē īr ož maždaug 7,7 km i šiaurės rītos nu Vėlkīškiū miesta.
Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Bruokuorē
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Kalakotėškė
Kalakotėškė - Rėitava savėvaldībie, Rėitava seniūnėjuo asontė gīvenvėitė. Anuo gīven 72 prietelē.
Īla
thumb|250px|Batu siovėma īlas
Īla ī tuokis rakonds, kuots so adeta. Ana nauduon kāp rēk pradortė skīlė tonkiūs, kėitūs medegūs (uoduo, medie). Tonkiausē īla nauduonama batu, apriedu, kėta audėnė rakondu siovėmė, tašont medi.
Kateguorėjė:Rakondā
Kino
miniatiūra|Kino Kino ī rosu ruoka gropė.
Ona pradėjė sava karjėra 1982 metās.
Nūruodas
Kateguorėjė:Rosėjės ruoka kuolektīvā
Norte de Santandero departaments
Norte de Santandero departaments – departaments Kuolombėjės šiaurės rītūs.
Glabniausė miestā
Kateguorėjė:Kuolombėjės departamentā
Paišielis
thumb|250px|Paišelės Paišielis, paišelė īr pėišėma ė rašėma rakonds. Ana sodara medėnės a plastėkėnės apvalkals ė grapėtėnė šėrdis. Bapėšont so paišielio ont puopėrė pasėlėik grafėta dalalės, katruos sodara rašta vaizda. Spalvuotu paišieliu šėrdīs gamėnamas ėš spalvuota pėgmėnta. Nūnās paišielis naudounams daugiausė pėišėmė ė braižībuo, a kėtor ana ėšstom plamastėrē, tošėnokā.
Opel Ascona
thumb|260px|„Opel Ascona“ C
„Opel Ascona“ bova mašėna, dėrbama Vuokītėjės autuomobėliu dėrbīklas „Opel“. Ana bova vėdotėnė dėdoma mašėna, prėikėnēs varuomās tekinēs, dėrbėnta nu 1970 lėg 1988 metu. Ožvadėnta vagol Askonas kororta Šveicarėjuo.
Opel Ascona generacėjės:
Kateguorėjė:Automuobėlē
Tapa
Tapa ī miests šiaurės Estėjuo.
Istuorėjė
Tapas suoda žėnuoma nū XIII o.
Aretaluogėjė
Aretaluogėjė − duoībiu muokslos, etėkas dalis, nagrėniejonti duorībiu prėgīmti, esme ėr vaidmėni žmuoniū gīvenėme.
Duorībiu problematėka bova īpač aktoalėzouta antėkas čiesās eudemuonėzma etėkuo (Platuons, Arėstuotėlis ėr kt.) ėr stuoicėzma etėkuo (Seneka, Marks Aurelėjos ir kt.). Vėdoromžēs krėkščiuonėškuojuo etėkuo duorībiu pruoblematėka bova tuoliau ėšplietuota, sukorta krėkščiuonėšku duorībiu sėstema.
Kateguorėjė:Etėka
Dragan Šakota
thumb|right|260px|Dragans Šakota
Dragan Sakota (Dragnas Šakota) - Serbėjės treneris. Serbėjes Nacionalėnes rinktėnes vīr. treneris.
Būda (Jėizns)
Būda - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Ekversheima traukėnė avarėjė
Kateguorėjė:notėkėmā
Astėikē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kūlopienu seniūnėjuo, ož 1 km ī pėitvakarios nu Kūlopienu. Anuo gīven 65 prietelē.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Skorbotienā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Pagėriū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 102 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Dailėdienā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 19 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Šmīrgelis
thumb|300px|Sokams ronka šmīrgelis
Šmīrgelis īr medinie diežie ītvirtėnts dėdlesnė a mažesnė skersmens galondīma tekinis, ožmauts unt ašėis, skėrts atšėpusīms rakondams galōstė. Anėi būn sokami ronka aba mėnami suo kuoja. Priš dārba so šmīrgelio, ī anuo dieže rēk īpėltė tėik ondens, ka uns sėiktom galondīma tekini. Galondont ondou atvesėn īkaitosi geleži.
Kateguorėjė:Rakondā
Luozuorē
Luozuorē - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 23 prietelē.
Gēsterėškē (Bartninkā)
Gēsterėškē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Bartninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 284 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Sokrės departaments
Sokrės departaments – departaments Kuolombėjės šiaurie.
Autėzmos
Autėzmos (gr. autos − „pats“) − duoruovėnė ėr psėcholuogėnė susvetėmiejėma skvarma, kumet ėndėvėdou rūp tėk ons pats, kumet ons nugrīmzt ī oždara nuosavū ėšgīvenėmu svieta, veng bendrautė so kėtās žmuonīm. Tā tuokė būsena, kumet asmou vėsėškā tamp oždars artėmīsīms ėr nebsugeb so anās normalē bendrautė. Autėzmos gal būtė nusėvīlėma gīvenėmo padarėnīs arba neigams karaktuore bruožos, kartās ėr ėlguos lėguos puožīmis.
Kateguorėjė:Psėchuoluogėjė
Sokrės departaments
Nūruodas
Kateguorėjė:Kuolombėjės departamentā
2016 m. atakas Brioselie
miniatiūra 2016 m. ataka prīš žmuonis Brioselie - 2016 m. kuova 22 d. rīta mėto, aple 8 adīnuo, notėkė dvejė spuogėmā Brioselė uora oustė, Belgėjuo, vuo aple 9 gadīna notėka šmuots spruogėmu metruo stacėjuos. Par tūs notėkėmos žova dėdelis šmuots niekuo nekaltu žmuoniu
Šaltenē
Kateguorėjė:notėkėmā
V774104
V774104 - tuoliausē skrendons Saulės sėstemas uobjekts. Tas uobjekts bova aptėkts 2015 m. lapkristė mienesie. Tas īr panašē Plutona dėdloma. Uobjekts bova rasts nauduonont Subaru teleskuopa.
Kateguorėjė:Saulės sėstema
Dapkē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Vainuots
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Vainuota seniūnėjuo, anuos centros. Anuo gīven 993 žmuonis.
Istuorėjė
Pėrmuojė lėika miestalės ė Vainuota dvars pamėnavuots 1506 m. 1606 m. pastatīta medėnė bažnīčė ė šalėp anuos istėigta parapėnė muokīkla.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Aukštkalvē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kūlopienu seniūnėjuo. Anuo gīven 49 prietelē.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Karvelėškės (Prėinā)
Karvelėškės - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Valjedopars
Valjedopars īr miests Kuolombėjės Sesara departamentė. Tas īr departamenta cėntros. Miestė gīven aple 350 tūkst. žmuoniū.
Piknik
Ona pradėjė sava karjėra 1978 metās.
Nūruodas
Kateguorėjė:Rosėjės ruoka kuolektīvā
Goupstas (Vėlnios)
Goupstas - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Pagėriū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Volkswagen Passat
thumb|260px|Volkswagen Passat B2
„Volkswagen Passat“ īr mašėna, dėrbama Vuokītėjės autuomobėliu dėrbīklas „Volkswagen“. Ton markē prklaus vėdotėnė ė dėdlė dėdoma mašėnas, prėikėnēs varuomās tekinēs, dėrbėnamas nu 1973 metu. Ožvadėnta vagol truopėku viejė varda pasata.
Volkswagen Passat generacėjės:
Kateguorėjė:Automuobėlē
Maldotē
Maldotē - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 77 prietelē.
Stīvs Vudberis
Stīvs Vudberis (Steve Woodberry, gėmė 1971 metās spalė 9 dėina) - JAV krepšėninks, bovės Kauna "Žalgėrė" ė Vėlniaus "Lietovuos rīta" žaidies.
Vudber ūgis īr 192cm, svuoris 90kg. Uns žaidė atakoujontė gīniejė pozicėjuo.
Žiuogspėras
thumb|250px|Žiuogspėras Žiuogspėras a pjovėnas īr materėjals, sosėdarės ėš pjanamas medėinas atlėikū. Tas īr skėidras, medė dolkės, atrōžas. Žiuogspėras panauduonamas kāp kors, anuomės molčiounamė augalā (avėitės, braškės), somaišītas so kėtās materėjalās nauduonamas statībuo ė panašē.
Kateguorėjė:Ūkis
Ieglis
thumb|260px
thumb|left|280px|Iegliaus ougas
Kateguorėjė:Spīglėnē augalā Kateguorėjė:Medē
Narbotėške
Narbotėške - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 49 prietelē.
Plepoms
Plepoms – neigama karaktuore savībė, pasėreiškonti savėtvardas stuoka rokounont. Santūroma priešībė. Plepoms ruoda mėnka žmuogaus ėšsėaukliejėma. Pruotīngė ėr ėšmėntīngė žmuonis paprastā mažesnē rokoun, vo rokoudamīs dėdlesnē pasaka. Plepē nuognē rokoun mažā kon pasakīdamė, nės plepoms vėršėj anū ėnfuormoutoma. Plepoms paprastā būdīngs pavėršotėnėškīm, sėlpnuos valės žmuonīm. So plepēs smago (sūnko) bendrautė, nės anei neėšlaika paslaptiū, līnkėi ī abalga. Diel plepoma ėr abalgas terp žmuoniū atsėrond nuognē nesosėpratėmu ėr net konflėktu. Tudie plepē nemiegstamė, anei nenosėpelna nē viernoma, nē pagarbuos (guodėngoma).
Carol Castro
Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
Plepoms
Kateguorėjė:Etėka
Sauserē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kūlopienu seniūnėjuo. Anuo gīven 39 prietelē.
Bėkavienā
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Vainuota seniūnėjuo. Anuo gīven 511 žmuoniū.
Sauserē
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Bėkavienā
Nu 1996 miestalie ēn vėsuos Lietovuos kapėlėjū festėvalės.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Volkswagen Golf
thumb|260px|Volkswagen Golf Mk2 thumb|260px|Volkswagen Golf Mk3
„Volkswagen Golf“ īr mašėna, dėrbama Vuokītėjės autuomobėliu dėrbīklas „Volkswagen“. Ton markē prigol maža dėdoma mašėnas, prėikėnēs varuomās tekinēs, dėrbėnamas nu 1974 metu. Ožvadėnta vagol ondenīna Guolfa sruove. „Volkswagen Golf“ īr vėina puopolēriausiu mašėnu vėsom svietė.
Volkswagen Golf generacėjės:
Kateguorėjė:Automuobėlē
Kondėnamarkas departaments
Kondėnamarkas departaments – departaments Kuolombėjės vėdorie.
Etnėnė sodietis
Kateguorėjė:Kuolombėjės departamentā
Suobova (Prėinā)
Suobova - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 61 žmuogos.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Media
Media (terpe) priklausomā nū konteksta gal būtė:
Baltē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Vainuota seniūnėjuo. Anuo gīven 398 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Goduonėškės (Nemenčėnė)
Goduonėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Daugėrdā (Kelmė)
Daugėrdā - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Ardo Hansson
Ardo Hansson (g. 1958 m. lėipas 15 d. Čėkaguo, JAV) - estū kėlėma JAV ė Estėjės akanuomėsts. Ons bėngė Harvarda onėvėrsėteta. Tor muokslū daktara laipsni. Ardo bova palėkės geriausē apmuokamo Estėjės valstībės tarnautuojo. Ons gerā muok rokoutėis estu ė onglū kalba, da mėzernā muok rokoutėis prancūzo ė švedu kalbuom.
Ons dėrba Svieta bankė, bova atsakings ož vėsuos Rītū ė Centrėnės Euruopas rēkalos.
Dvuolkis
Dvuolkis aba dvuolėkis ī 5–6 guorčiu sėiks grūdam sėikietė.
Ardo Hansson
Kateguorėjė:JAV žmuonis
Dvuolkis
Kateguorėjė:Mieravėma vėinetā
Žalvarinis
thumb|250px|Žalvarinis
Žalvarinis īr lietoviu fuolklorėnė ruoka gropė nū Vėlniaus. Ana sodara ruoka gropės „Ugnėlakis“ mozėkontā ėr apēgėnė fuolkluora kuolektīva „Kūlgrinda“ narē. Gropė dalīvaun ivairiūsė festivaliūsė: Mėnou Joudaragis, Sotemas, Baltėjės Saulė ėr kt.
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos mozėkontā
Derlios
thumb|160px|Bolbiu derlios
Derlios ī vėsos par vasara (vuo kėta čiesa) ožaugė̄s skaitlios vaisiu, grūdu, daržuoviu ė kėtuokiu augalū germenū. Paprastā derlios ėš laukū, daržū ė suodnu ėmams vasaras pabonguo (rogpjūti) ė rodenė pradiuo (sieji, spali). Dėdlė̄jė derliaus ėmėma čiesā ī rogpjūtė, šėinpjūtė, linrautė ė bolbiakasis.
Tepuogė derliom šauka ė rėišotū, grību, ougu par sezuona sorinkta skaitliu.
Derlingoms ī žemės ėr augala puojiegis neštė kū daugiau vaisiu. Derlingoma žmuonis dėdėn trēšont augalus, anūs prīveizont nū piktžuoliu, kenkieju, gerā laistont.
Kateguorėjė:Žemės ūkis
Gėrėjė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 16 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pėlekolnē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Bartninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 123 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Dėrvuonielē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Vedegienā
Vedegienā - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 35 prietelē.
Kaišelakē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Pagėriū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 24 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Rāpuolė (Prėinā)
Rāpuolė - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Kėndėja departaments
Kėndėja departaments – departaments Kuolombėjės vėdorie.
Etnėnė sodietis
Kateguorėjė:Kuolombėjės departamentā
Šalīns
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kūlopienu ėr Imbares seniūnėjuos.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 30 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Guorānē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Vainuota seniūnėjuo. Anuo gīven 335 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Zoopark
miniatiūra|Nails Kadyrovs Zoopark ī rosu ruoka gropė.
Krėstėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 30 žmuoniū.
Zoopark
Ona pradėjė sava karjėra 1981 metās.
Krėstėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Zoopark
Narē
Buosėnė gėtara
Mošamė̄ėjė instromėntā
Klavėšėnē instromėntā
Vuokals
Nūruoda
Uofėcēlos tinklapis
Kateguorėjė:Rosėjės ruoka kuolektīvā
Brondės
thumb|210x210px|Žirnė brondės
Brondės aba brondė īr ėšėlgs, vėinuos kamaras vaisios, katros atsidara dvīm ėšėlgėnēs plīšēs.
Brondės ī popėniu augalu (žirniu, popu, popaliu) vaisios.
Žemaitiūs brondėm tēpuogė šauk ė jiedi, katros taisuoms ėš popu, popaliu aba žirniu.
Abalga
Abalga – napagrīsts erba samuonīngā ėškreipts rokavėms aple kėtus žmuonis, smagē patėkrėnamu, prasėmanītu, napalonkiū žėniū aple anus skleidėms. Artėmas savuokas: leižovavėms, gandā, pliuotkā, plepalā. Abalgas terš žmuoniū repotacėja, anus žeid ėr kompromėtoun. Anuos īpač matuonie jautrios žmuonis: kel anīm nevīltė, kartieli, apmauda. Asmenīm, skleidontīm abalga, rezgontīm intrėgas, tonkē sekas, nės īr nemažā patėkliū, nekrėtėšku prieteliu.
Jegor i Opizdenevščije
Ona pradėjė sava karjėra 1990 metās.
Abalga
Abalgas ne vėsumet būn pėktavalėškas. Dažnā abalgas atsėrond ėš paikoma ar puoreike ėšsėblaškītė, ėš puolinke plepietė ar sėikėma ėškeltė savi ėr pasėruodītė dėdlesnē žėnuontiam ož kėtus. Tačiau dažnā abalgas būn samuonīngas ėr muotīvoutas. Tumet anuos tamp pėktdžiogėškas ėr vėrst atvėro šmeižto. Puomiegis aprokoutė kėtus gal taptė īpruotio ėr pasėznuočītė kāp karaktuore savībė.
Jegor i Opizdenevščije
Dėskuograpėjė
Kateguorėjė:Rosėjės ruoka kuolektīvā
Abalga
Kateguorėjė:Etėka
Rėsaraldas departaments
Rėsaraldas departaments – departaments Kuolombėjės vėdorie.
Lietovuos radėjė stuotis
Lietovuos Respoblėkas terėtuorėjuo vēkontės radėjė stuotis, soskėrstītas vagol transliacėju lieta, translioutuojė tėpa ė radėjė stuotėis fuormata:
Druobolė
thumb|240px|Druobolės i luova kluotė
Šatėlgalės
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kūlopienu seniūnėjuo. Anuo gīven 39 prietelē.
Lietovuos radėjė stuotis
Nūruodas
Radėjs
Druobolė
Druobolė aba druobolie ī medegas šmuots, katra kluoj i luova (dvėlinkė – tas ī, patalū ožvalkals). Seniau paprastā ana liuob kluos ont šiaudū, šėina, daba tonkiau ont čiožėnė, minkšta suofas aba luovas pavėršė. Druobolės onkstiau liuob būs lėnėnės, daba tonkiausē medvilnėnės, retiau sėlkėnės, bet kap ėr onkstiau bavēk vėsūmet baltas.
Šatėlgalės
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Druobolė
I druobolė liuob vīniuos nabašninka ė tap ana goldīs i graba.
Da žemaitiūs druobolė šauka medegas šmuota, katramė nešiuoj šieka, šierala, skėidras vuo kuokius kėtus smolkius dāktus.
Kateguorėjė:Medegas
Mažė̄jė Līgānē
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Elsmīrs
right|thumb|250px|Sala nopuortėgrapouta ėš kuosmuosa
Elsmīrs - dešīmta vagol dėdloma svieta ė treti vagol dėdloma Kanadas sala, katruos pluots īr 196235 km². Elsmīra sala prėgol Kanadas Arktėniou salīnou, Nunavuta terėtuorėjā, Kanaduo.
Žmuonis
Kateguorėjė:Salas
Dobienā
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 125 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Putumaja departaments
Putumaja departaments – departaments Kuolombėjės pėitvakariūs.
Glabniausė miestā
Kateguorėjė:Kuolombėjės departamentā
Bajuorā (Bartninkā)
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Liobelėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 19 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pakruojē dvaruo tėlts
Pakroujo dvaro tėlts - tėlts per Kruoja. Tėlts pastatyts 1821 m. Ėlgis - 36,3m, pluotis 2,5m aukštis 6m. Prėklauso Pakroujo dvarou. Pastatyts barono Vilhelmo fon Ropo ėnėciatyva, tėltou stayt panauduots dolomits. Arkos prėtaikytos ir vondėni praleidančiom ongom, ė turieklas.
kateguorėjė:Pakruojē rajuons
Pala
Pala īr opės Žemaitėjuo, Rėitava savėvaldībie; tas ī Mėnėjės kairė šmuota ėntaks. Prasėded 4 km i vakarus nug Tveru, Tveru medie, prī Ožpeliu suodas. Tek šiaurės rītusump, daugiausē par medės. Ītek i Mėnėjė 172 km nug anuos žiuotiū, i vakarus nu Medingienu.
Ėntakā: Vaga vėituom ī ėštėisinta. Suodas prī Paluos: Guomantlaukis, Pažieras, Oždoubolis, Ožpelē.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Liube
Liube ī rosu ruoka gropė.
Ona pradėjė sava karjėra 1989 metās.
Dėskuograpėjė
Kateguorėjė:Rosėjės ruoka kuolektīvā
Mentiū klėntėis sosėtelkėms
thumb|250px|Mentiū klėntėis sosėtelkėms
Mentiū klėntėis sosėtelkėms - klėntės sosėtelkėms Akmenės rajuonė, šalėp Mentiū suodas.
Istuorėjė
Sosėtelkėms pradiets ekspluotout 1934 m.
Kateguorėjė:Lietovuos geuograpėjė
Medēkuonīs (Prėinā)
Medēkuonīs - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Esīs
thumb|200px|Esē
Esīs aba asīs ī tuokė triaušiu rūšės. Stombrē anūm tėisi, našakuoti, ožaug lėgo 60 cm aukštoma. Ta žuolie šiorkšta, narouta, aštrė ī. Aug prī smėltiu, balūs, šalėp šalteniu, lėnkūs, kėts nū kėta čėrška.
So esio šveita soulus, stalus, poudus, šaukštus. Tink darīmou rodā.
Kateguorėjė:Augalā
Tėntelē (Kūlopienā)
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Pilėis tėlts
Tėlta turieklā 1892 m. papouštė Vītio ė Cara valdiuos sėmboliu - karūna, ėšlėka Vėlnio valdont lėnkams ėr TSRS čiesās. 1964 m. turieklā bova nujimtė, 1992 m. pridietė naujē.
kateguorėjė:Vėlnios
Kėvīlē (Šėlotė)
Kėvīlē - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Vainuota seniūnėjuo. Anuo gīven 93 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Aušbėkavis
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Vainuota seniūnėjuo. Anuo gīven 77 žmuonis.
Navapuolis (Prėinā)
Navapuolis - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Santandera departaments
Santandera departaments – departaments Kuolombėjės vėdorė šiaurie.
Glabniausė miestā
Kateguorėjė:Kuolombėjės departamentā
Ožpėnėkės
Ožpėnėkės - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Šiornuokā
Šiornuokā - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 20 prieteliu.
Liociuonīs
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ūglis
thumb|250x250px|Sauliegrāžu ūglē Ūglis (kėtāp metūgė, atžala, atvaša) ī naujē ėšaugus augala stombrė dalės. Ūglis sosided ėš ašėis, lapu ė viršūnėnė pompora.
Prasidedont augalu augėma čiesou, atgėjus augalams pu žėimuos, praded augti naujė ūglē. Augals, katros gerā leid metūglius, ī svēks ė spierē aug.
Īr augalū so svīrontēs aba šliaužontēs ūglēs. Tuoki augalā ī dailūs ėr īr augėnami prī nomū.
Bendravėms
Bėndravėmas - vėina prietele komonėkavėms so kėto. Bėndravėmas apėm:
Kateguorėjė:Sosėžėnuojėms
Vikitėka
thumb|right|180px|Wikimedia Commons logotips Vikiteka, Wikimedia Commons, medėjo talpīklas pruojėkts īr nemuokama torėnė (abruozdieliu, ivairiu medėju failu) duomenū bazė, katrou ėšlaika ė rem Vikimedėjes fonds. Ivairė medega tonkiausē nauduojama koront valna encikluopedėjė - Vikipedėjė.
Paskėrtės
Pruojėktė esontīs failā gal būt nauduojamė ėš encikluopedėjes bile kuokiuo kalbuo.
Nūruodas
Kateguorėjė:Vikimedėjė
Gorky Park
miniatiūra|Park Gorkogo Park Gorkogo ī rosu ruoka gropė.
Ona pradėjė sava karjėra 1987 metās.
Nūruodas
Kateguorėjė:Rosėjės ruoka kuolektīvā
Pavardie
Pavardie (da sīkēs gadnastė, gadnastis) ī žmuogaus gėmėnies vards, katra ons gaun ėš sava tievū. Baltū kraštūs pavardie parēn nug tieva gėmėnies, vuo kap katrūs vėitūs žmuogaus gaun muotīnas aba abėjū tievū pavardės. Kap muotrėška apsiženėj, tap ana gaun sava vīra pavardė.
Lietovuo tonkē cielam kaimė liuob gīvens žmuonis tuokė patė pavardė, palē ana rasės ė kaimu vardā.
Lėgo kap žmuonim pradiejė dalintė pasus, pavardie nabova kuokis ta nūsistuoviejė̄s žuodis: vākus tonkē šauks palē anūm tieva varda, muotrėška – palē anuos vīra varda. Žmuonis pavardies vėituo tonkē tūrės pravardė.
Kateguorėjė:Vardā
Michael Ballack
thumb|right|Michael Ballack Michael Ballack (Mihaelis Balaks, gėmė 1976 m. siejės 26 dėina Giorlitsė) - Vokietėjes futbolininks. Vokėitėjes Nacionalėnes rinktėnes kapituons. Vėina rīškiausiu XXI omžiaus futbol super žvaigdiu.
Karjiera
Leverkusen who's who
Ballack
Dolkiškē (Kelmė)
Dolkiškē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Grieks
Grieks – relėgėnės etėkas savuoka, katruo ėšreikšts specīfėnis relėgėnis žmuoniū kalties sopratėms. Kalts ne vėsuomenē ar kėtam žmuogou, bėt Pondeivou. So grieka savuoka susiets ėr relėgėnės kalties ėšpėrkėms. Ba asmenėnės kalties, katra gal būtė ėšpėrkta pakūta, malda, gerās darbās, kai koriūs relėgėjūs, šegatis, krėkščiuonībie, prėpažīstama vadėnamasis gėmtasis griešnoms. Tā kaltie, katro vėsā žmuonėjā ožrtraukėi Aduoms so Ieva. Pasak Bėblėjės, anodo bova ėšvarītė ėš ruojaus tudie, ka pažeidė Pondeiva draudėma najiestė vaisiu nu pažėnėma mede. Ėš čė īr kėlėns bluogis.
Ėšskėramė Septīnė smėrtėnė griekā: poikībė, pavīds, nesaikėngoms, guodoms, tėngoms, rūstībė (pīktis) ėr gašloms.
Kateguorėjė:Viera Kateguorėjė:Etėka
Maskuolėškės (Nemenčėnė)
Maskuolėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Dėdlė̄jė Žalėmā
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kūlopienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Barbuosa
Barbuosa ī miests Kuolombėjuo, Santandera departamentė, Rītū Kordėljėras kalnūs. Miests ikorts 1539 metās.
Kateguorėjė:Kuolombėjės miestā
Dargėškė (Šėlotė)
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Mėzantruopėjė
Mėzantruopėjė – īpatīnga neapīkantas žmuonīm skvarma, kīlonti ėš pasėmėstėne puožiūre ī gīvenėma. XVI a. Nīderlandu dailėnīnks P. Breigelis mėzantruopa pavaizdava apsėgaubosi joudo apsiausto, vo abruozda apatiuo parašė žuodius: „Kuol sviets kopėns klastuos, nešiuojo gedola draboži“.
Mėzantruops ī svieta veiz pruo „joudus akoliuorius“ ėr vėskon mata tėk tamsiuom spalvuom. Ons nusėvīlėns, ītaros, gīven oždarā. Mėzantruopuo atruod, ka sviets īr tošts, primitīvos, anam vėsėškā neprėīmtėns. Ale mėzantruopėšks prietelius nabotėnā īr vėsėšks atsėskīrielis - ons gal torietė prietėliu ėr elgteis terp žmuoniū iprastā. Mėzantruopėjė kartās vėrst antropofuobėja – žmuoniū baime.
Kateguorėjė:Būds
Bens Zelkevėčė
Bens Zelkevėčė (g. 1944 m. vasarė 6 d.) bovė̄s lietoviu futbuolėninks, trėnėris. 1995–1997 ė 2001–2002 m. trėnėrava Lietovuos rinktėnė. Žaidė pouliejė puozėcėjuo Vėlniaus „Žalgėrė“ kuomanduo, katruo par 331 rongtīnės imošė 50 guolu. Do sīkio ėšrėnkts geriausio Lietovuos futbuolėninko (1972, 1973 m.). Paskom trėnėrava Vėlniaus „Žalgėri“, Lėipuojės „Metalorga“, „Kalėningrada“ ė kėtus Rosėjės klobus.
Zelkev. Zelk.
Krīžkalnė kelėivėniu stacėjė
thumb|right|200px|Stacėjės bodīnkos
Krīžkalnė kelėivėniu stacėjė - kelėivėniu stacėjė Križkalnie, Žemaitėjuo, patiūs Raseiniu rajuona vakarūs, Nemakštiu seniūnėjuo, šalėp valstībėnės rēkšmies transpuorta mazga, katram - sosėkrīžioun grētkelis Kauns-Klaipieda, kel's Rīga-Tėlžė ė Žemaitiu plents. Tuo stacėjuo stuon kelėivėnės ēnontės glabnās Lietovuos ė terptautėnēs maršrotās.
Istuorėjė
Stacėjė ėšbūdavuota 1979 m., anā sopruojėktava arkėtekts Konstantinas Zubovas (1940–1971) m., katros žova par alpėnėstū lėpėma i kalnus, vuo stacėjės pruojėkta ožbėngė anuo draugā.
Nūruodas
Kateguorėjė:Transpuorts
NBA
right NBA (, Nacionalėnė Krepšėnė Asocēacėjė) ī magtingiausė svietė krepšėnė līga, katruo žaida JAV ė Kanadas kuomandas. Līga ikorta 1946 metās.
NBA kuomandas
NBA daba luoš 30 kuomandu soskėrstītu i do dėvėzėjuonos – Rītu ė Vakaru. Vuo anėi da īr soskėrstītė i šešis puogrupius: Atlanta puogrupis Vėdorė puogrupis Pėitrītiu puogrupis
Pėitvakariu puogrupis: Šiaurės Vakarū puogrupis Ramėjė ondenīna puogrupis
Muolīnė (Vėlnios)
Muolīnė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 7 žmuonis.
Malkas
Malkas īr medėina, katra skėrta sodegėntė ka gautom šėloma vuo jiedė gamībā. Medėina malkuom īr pjausuoma so pjūklo (ronkėnio, benzapjūklo, zėimerio) vuo paskom kapounama so kėrvio. Malkas paprastā īr laikuomas malkėnē - patalpuo, katra īr gerā viedėnama, ka medis ėšsaustom.
NBA
NBA čempėjuonā
NBA čempėjuonās īr palėke:
Muolīnė (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Malkas
Žemaitėjuo malkuom nauduonama berža, eglės, pošėis, alksnė, apošės, ousė, ōžoula medėina.
NBA
Nūruodas
Kateguorėjė:Krepšėnė līgas
Konėgėškē (Bartninkā)
Konėgėškē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Bartninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 24 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Grabšītē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kūlopienu seniūnėjuo. Anuo gīven 2 prietelē.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Žaidėms
thumb|Monopoly, vėins populēriausiu stala žaidėmu. Žaidėms aba buovis īr vėina aba keliū žmuoniū lasvalaikė leidėma būdū, katrėi tor apėbriežta tėksla ė taisīklės.
Galnė
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Vainuota seniūnėjuo. Anuo gīven 33 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės