cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Montvīdā
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Reivītiu seniūnėjuo. Anuo gīven 25 žmuones.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Karnavė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Starēnė
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Tetervėns
top|thumb|250x250px|Tetervėns Lietovuo Tetervėns īr paukštis, katros muokslėškā prėgol vištėniams paukštiams.
Ėšruoda
Tetervėns īr panašē kāp vištas dėdloma, sver 900–1400 gramus. Ontakē rīškē rauduoni, kraštėnės oudegas plonksnas īr ėlgesnės kāp vėdorėnės. Staibē apaugė plonksnuomis.
Patalė rauduonā pėlka, ėšruod panašē kāp kortėnīs aba balts tetervėns.
Būds
Tas nie tonkos paukštis Lietovuo. Gīven pamedies, aukštapelkies. Gūžta dėrb terp sausū žuoliū, kēsu. Balondė ontruo posie ded 6-12 kiaušius, katrus perėn 26 dėinas.
Jiedėms
Vasara tetervėns jied žuoliū lapus, sieklas, ougas, les vabzdius, vuo žėimas čieso les mediu pomporus, žirgėnius, ougas.
Nūruodas
Kateguorėjė:Paukštē
Pagaršvīs
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ašmėntas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 28 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Žōsės
Žōsės aba žōsie īr paukštis, katros prėgoldoms antėniu (Anatidae) paukštiu šeimā.
Tas īr stombus, aple 3-4 kg sverians paukštis. Gīven dėdlēs polkās prī mariu, ežerūs, pelkīnūs. Migracėjės čieso skraid dėdlēs atstomās (pvz. nu Arktėis lėgė posiaujė).
Ladnā
Ladnā (ček. - Ladná) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2006 m. anam gīvena 1 197 žmuonis.
Nūruodas
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Žōsės
Lietovuo laukėnės žōsīs negīven, tėktas praskrend migracėjės čieso. Bat vėituom īr augėnamas namėnės žōsīs (diel keušiu, plonksnu ė mēsas).
Kateguorėjė:Paukštē
Ruoks
Ruoks īr XX o. ontruo posie atsėradės mozėkas žonros.
1833
1833 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ontradeinī.
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Ruoks
Pri geriausē žėnuomu ruoka gropiu priskėramė Beatles, The Rolling Stones, Queen, Pink Floyd, Lietovuo - Antis, Fojė, Bix, Žemaitėjuo - Naktinė pufaika.
Atgėmėma čieso (1987-1989 m.) cieluo Lietovuo vīka ruoka maršā. Žemaitėjuo daba palėka organėzoujamas Ruoka naktīs (Plateliūs, nu 2003 m.). Tēpuogė lėkosiuo Lietovuo organėzoujamė MountainRock (Kaunė, nu 2003 m.), krėkštiuonėška ruoka festėvalis Atbodėms (Vėlniuo, nuo 2004 m.), Baltėjės garsos (šalėp Kernavės, no 2006 m.)
Kateguorėjė:Mozėkas žonrā
Neduožėnka
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās žmuonis nabgīvena.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
FK Saned
Viešoji įstaiga Saned īr Lietovuos fotbuola klubs. Ans īr nūg Juonėškē.
Šaltenē
Saned
Vėntas kaims
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Vėntas seniūnėjuo.
Trēgē (Satkūnā)
Trēgē - Juonėškė rajuonė, Satkūnu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Tekėnis
thumb|right|200px|Senuobėnis tekėnis, ruodoms Irana nacenalėniam moziejō Tekėnis īr apskrėtėma skvarmuos rakonds, nauduojams irengėmūs ė transpuorta prīmuonies. Tekėnis ėšrasts api 4 tūkst. pr. Kr. Mesuopuotamėjuo.
Tekėnis sosided ėš lonktė, katros aplonk vėsa krašta, ė kromsliū (stėpėnū), katrėi ēn ont ašėis.
Kateguorėjė:Mekanėka Kateguorėjė:Teknėka
Nuogaju kalba
Nuogaju kalba (ногай тили, nogay tili) – tiorku kalbū gropės kalba. Kalba tonkiausē nauduo nuogajē Kaukazė, Rosėjuo.
Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Tievelē
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Mousiede seniūnėjuo. Anuo gīven 73 prietelē.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Eglė
thumb|230px|Eglė
Kalendros
thumb|200px|Kalendrā
Eglė
Eglė ī spīglėnis medis. Ožaug aple 30–40 m augoma, 70–100 cm lėimenė skersmenė. Aukštiausė žėnuoma Lietovuos eglė (46 m) auga Prėinu šėlė. Medė vainėks tonkos īr, skujā ī smolkūs, tomsūs.
Pėliekalnis (Zarasā)
Pėlekolnis - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kalendros
Kalendros (lot. Coriandrum sativum) ī tuokis žuolīns, muokslėškā prigolons salėirėniu augalū (Apiaceae) šeimā.
Eglė
Lietovuo eglė īr ontros vagol gausoma medis, pu pošėis. Īpatingā gausoma eglīnu ī Žemaitėjuo. Miegst derlinga, sonkė, vilgšna dėrva.
thumb|left|240px|Eglės šakalė thumb|left|240px|Eglės [[kankuoriežis|kankuoriežē]]
Ėš eglės medėinas gamėnamė baldā, rakondā, mozėkas ėnstromentā, puopėrios, būdavuojamė nomā. Eglakojės sīkēs kratuomas kāp krāks.
Eglė žėnuoma kāp raganu, laumiu, velniū medis, vėsuokiu dūšiu būsts. Da ė daba eglašakēs ruodoms kel's ė nabašninka truoba. Eglė tonkiausē dabėnama kāp Kaliedu eglotė.
Aplė kituokės eglės veiziekat: eglės.
Kateguorėjė:Medē Kateguorėjė:Spīglėnē augalā
Kalendros
Lietovuo tonkē augėnams žuolėninkūs.
thumb|left|220px|Kalendra sieklas
Kateguorėjė:Žuolīnā Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Gīvatė
thumb|250px|Gīvatė
Žemaitėjuo sotėnkamė dvė gīvatiu rūšė:
Lietovuo, Dzūkėjės medies da nuognē retā pasėtaik līgēžvīnis žaltīs.
Miškienā
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Reivītiu seniūnėjuo. Anuo gīven 2 žmuones.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Dosetas
Dosetas – miests Zarasū rajuonė, aple 30 km i vakarus nu Zarasū, Sartū regėjuonėnėm parkė, pri Švėntuosės opės. Seniūnėjės cėntros. Miestė stuov Švč. Trejībės bažninčė (pastatīta 1888 metās) so varpėnė, vēk K. Būgas gimnazėjė (so kraštuotīras moziejom), specēliuojė muokīkla. Miestė pastatīts nepriklausuomībės paminklos, paminklā puoetou Pauliou Šėrviou, kalbėninkou Kazėmierou Būgā, vēk dailės galerėjė. Miests isėkūrės Sartū ežera pėitėnie pakrontie, ont ežera kasmet vīkst žėrgū lėnktīnės (nu 1905 m.), tāp pat īr hipodruoms.
Istuorėjė
Dosetas opė mėnavuojama XIII omžė krīžeiviu kruonėkuosė. Dosetas mėnavuojamas nu 1520 m. Ėšauga ėš Radvėlu dvarou priklausontė suoda, vieliau priklausė Pliateriams. Miestelio vadėnams nu XVI o. pradiuos (tāp pat ė 1686 m.). XIX o. gīventuojē aktīvē dalīvava sokėlėmūs prīš cara valdė, slapta platėna spauda.
Miesta privėlėjė Dosetas gava 1950 m., 1950–1959 m. bova rajuona cėntros. 1999 m. rogsiejė 28 d. Prezėdenta dekreto patvėrtints miesta herbs.
Žėrgū lėnktīnės
Nu XIX o. pradiuos žėima Dosetuosė ont Sartū ežera vīkst žėrgū lėnktīnės. Nu 1905 metu anuos vīkst kuožnās metās, 1955 m. paskelbtas respoblėkėniemės.
Nūruodas
kateguorėjė:Lietovuos miestā kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Nigerėjė
Nigerėjės Federacėnė Respoblėka (Nigerėjė) – valstībė Vakaru Afrėkuo. Rėboujas so Benėno vakarous, Čado ėr Kamerūno rītous, Nigerio šiaurie ėr Gvėniejės ė̄lanka pėitous.
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Vānēkē (Juonėškės)
Vānēkē - Juonėškė rajuonė, Satkūnu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 32 prietelē.
Ontkuoptis
Ontkuoptis īr gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Viežātiū seniūnėjuo, i abo šmuoto nug A1 grētkelē.
Lokšasuodnė
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Rauduondvare seniūnėjuo.
Ontkuoptis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 127 žmuonis.
Sēmienā
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Lokšasuodnė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 21 žmuogos.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Ontkuoptis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Sēmienā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 33 žmuonis.
Nēšerėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās žmuonis nabgīvena.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Vėrbalā (Skouds)
Vėrbalā - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Mousiede seniūnėjuo. Anuo gīven 57 prietelē.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
1839
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Žerkštē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 303 žmuonis.
Vongā
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ašmėntas seniūnėjuo.
Sluonėškės (Zarasā)
Sluonėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Sluonėškies 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Vongā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 57 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Lietovuos statotā
thumb|Lietovuos statotāLietovuos statotā – trīs teisėniu duokomėntu rinkėnē, sokortė XVI omžie, apėbriėžė LDK teisėnės sėstemas pagrinda lėg 1840 m.
Statotā padarė ītakuojėma svetiuom šalims, pavīzdiou, vagol III Lietovuos statota bova ėšdėrbts 1649 m. Rosėjės Suobuora teisīns.
I Lietovuos statots
I Lietovuos statots (dėdėkėšks), 1529 m. anon ėšdėrba vagol Puonu tarības inėcētīva.
Lietovuos statota sodara 13 skīriu (244 straipsnē), katrūs aprašuoma LDK puolėtėnis soriedīms (I–III skīrē), teismū sėstema (IV skīrios), prėvatiuos nusavībės teisė (V–X skīrē), baudamuojė teisė ė baudamasis pruocesos.
Kateguorėjė:Lietovuos istuorėjė Kateguorėjė:Lietovuos teisė
Žerkštē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Žirnmedis
thumb|200px|Žirnmedė šaka
Žirnmedis (lot. Caragana) ī tuokis krūms, muokslėškā prigolons popėniu augalū (Fabaceae) šeimā.
Tasā krūms žalioun par vasara. Anou lapā gola puoruom kap plonksnas. Žėidā geltuoni, aug pu vėina aba kekėm. Žīdia bėrželi ė lėipa. Brondis rėtėniškas, so daug sieklu. Sonuokosės brondis staigē atsidara ė sosisok.
Žirnmediou tink sausas, saulietas vėitas. Ėš tūm krūmu tonkē siej tuoras.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Lanžhuots
Lanžhuots (ček. - Lanžhot) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2006 m. anam gīvena 3 735 žmuonis. Miestalės īr 164 metrū aukštomė vėrš jūras līgē.
Nūruodas
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Šateikiu seniūnėjė
Šateikiu seniūnėjė īr Žemaitėjuo, Plongės rajuona vakarūs. Cėntros īr Šateikē.
Nouruodas
Kateguorėjė:Plongės rajuona seniūnėjės
Čiūgoku regijuons
200px|right|thumb|Čiūgoku regijuona vėita Japuonėjuo (tomse žalė spalva)
Čiūgoku regijuons (中国地方; Chūgoku-chihō), da vadėnama San'in-San'jo regijuono, īr Japuonėjės regijuons, asontės vakarėniam Huonšiū salas šmuotė.
Admėnėstracėnis soskėrstīms
Čiūgoku regijuonou prigol 4 prefektūras:
Nūruodas
Kateguorėjė:Japuonėjė
Izabėlė de Šarjer
thumb|Izabėlės de Šarjer abruozdielis (1777 m.) Izabėlė de Šarjer (Isabelle de Charrière), pėlns vards Izabėlė Agnesa Elizabet van Tioil van Seroskerken (Isabelle-Agneta Elisabeth van Tuyll van Serōskerken, g. 1740 m. spalė 20 d. – m. 1805 m. rugpjūtė 27 d.) bova nug Olandėjės kėlėma Šveicarėjės rašītuojė, katra rašė prancūzu ė vuokītiū kalbuo. Liuob pasirašītė slapīvardēs „Belė van Zoilen“ (Belle van Zuylen), „Zelidė“ (Zélide), „Abė de la Tūr“ (Abbé de la Tour). Anuos kūrėnē XIX o. kostėna muoteru emancėpacėjė.
Gėmė dėdliū puonu šeimuo Zioilena pėlie netuol nu Utrechta. 1771 m. apsižanėjė so bruolė privatio muokītojo, šveicaro Šarlio Emanuelio Šarjero de Pentazo ė so anom ėšsikielė gīvėntė i Šveicarėjė, Kolombjė miestali šalėp Noišatelė. Ana daug skaitė, bova pavēkta Žana Žaka Ruso, Deni Didro mintiū, tudie pasisakė prīš puonu privilegėjės, muoralėnes konvencėjės, grėižta viera, skorda, ale ė ož revoliocėjė nepasisakė.
Izabėlė de Šarjer rašė ruomanus, pamfletus, pjeses, eilės, komponava mozėka. Kap rašītuojė pasiruodė 1763 m., anuonėmėškā ėšlaidus satīrini ruomana „Aukštuomenė“ (Le Noble). Kėti žīmesni kūrėnē: „Trīs muoterėškas“ (Trois femmes, 1797 m.), „Gromatas, katras rastas ont snėiga“ (Lettres trouvées sous la neige, 1794 m.), „Kalistas, aba gromatas, parašītas Lozanuo“ (Caliste; ou, lettres écrites de Lausanne, 1786 m.), „Noišatelė gromatas“ (Lettres neuchâteloises, 1784 m.).
Šaltenē
Kateguorėjė:Šveicarėjės žmuonis Kateguorėjė:Rašītuojē
Šėlelē (Juonėškės)
Šėlelē - Juonėškė rajuonė, Satkūnu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 2 prietelē.
Stanėslavėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 28 žmuonis.
Neriepā (Skouds)
Neriepā  - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Mousiede seniūnėjuo. Anuo nagīven prietelē.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Opītė (Kauns)
Opītė - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Rauduondvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Šmėtėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena vēns žmuogos.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Pakomuovka
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās žmuonis nabgīvena.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Lilongvė
Lilongvė ī miests Malavie, anou suostėnė. 2015 m. anam gīvena 1 077 116 žmuoniu. Miestė dėrb dėdlis šmuots valstībės tarnautuoju. Par miesta tek Lilongvės opės.
Kateguorėjė:suostėnės
Aibiu teuorėjė
Aibiu teuorėjės, kāp muoksla, ėštakas īr XIX o.
Kateguorėjė:Matematėka
Važatkėimis
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ašmėntas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 81 žmuogos.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Šerkšnienu seniūnėjė
Šerkšnienu seniūnėjė īr Mažeikiu rajuona pėitėnė dalī. Cėntros īr Šerkšnienā.
Samalėškė
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Viežātiū seniūnėjuo. Anuo gīven 121 žmuogos.
Vėlemā
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Zapīške seniūnėjuo.
Samalėškė
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Vėlemā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 121 žmuogos.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Paulauka
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās žmuonis nabgīvena.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Rauduonė I
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 29 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Paeglesē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Vėntas seniūnėjuo, ož 3 km i rītos nū Vėntas. Kaimalie īr Ventas pensiuonats.
Klampotis
Klampotis īr mizerns opalioks Kiedainiu rajuonė; Smėlgas dešėnīs ėntaks. Prasėded pėivuo pri Varienu suodas. Tek i par laukus terp Varienu ė Tubiū suodu. Ītek i Smilga pri Bartkūnėškė pėitrītėnė šmuota.
Paeglesē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 294 žmuonis.
1850
1850 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ontradeinī.
Pošės
Pošės īr spīglioutis medis, katros muokslėškā prėgol pošėniu augalū šėimā. Aug smėltingūs, švėisiūs vėitūs, anā tink prastas, nederlingas dėrvas. Būn nuognē skėrtėnga augoma ė skvarmas - katras aug medies būn tėisės, aukštas, vuo katras aug laukūs, pamedies, liūnūs - krėivas, žemas. Paprastos augoms 25–40 m, sīkēs lėgė 50 m. Ėšgiven aple 500–600 metu.
Muorkava
thumb|250px|Muorkavė apelsėnā Muorkava īr spalva terp geltuonuos ė rauduonuos.
Pavīzdē gamtuo:
Ščiuorē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Paeglesē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
1850
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Pošės
Pošės ī patsā gausiausis medis Lietovuo. Žemaitėjuo pošīnu nie daug. Pats daugoms anūm ī Dzūkėjuo, Aukštaitėjuo, prī jūras.
Aple kėtas pošis veiziekat: pošis.
Kateguorėjė:Spīglėnē augalā Kateguorėjė:Medē
Klampotis
Tor vėina bavardi ėntaka. Vaga daugomuo soregoliouta, žemopī padrėbtė tvenkėnokā.
Kateguorėjė:Lietovuos opis Kateguorėjė:Kiedainiu rajuons
Veikis
Vėdotėni grētoma gal apskaitlioutė palē fuormulė: (kor s - atstoms, t - čiesos)
Tēpuogė veizieket
Kateguorėjė:Fizėka
Naujuojė Omžiaus mozėka
Naujuoje Omžiaus mozėka īr mozėkas žonros, skatėnantis relaksacėje ė puozitīves emuocėjės. Šnuots ton stėliaus gropiu sosėje so Naujuojė Omžiaus vieruom. Naujuojė Omžiaus mozėka nauduonama juogas, masaža, meditacėjės čiesu, sėikiant atsėpalaidoutė, sokurtė faine atmuospėra.
Bodėnga hėpnuotėška meluodėjė, švelnūs tuonā, ivairiū mozėkas ėnstromentu garsā, kartās fuolklorėnės, bažnītinės mozėkas muotīvā, gamtuos garsā, švelnus vuokals. Gausu elektruonėnės mozėkas fuormu, sosintetintu garsū. Vuokals dažnā remias indienu, budėstu maldū tekstās, keltu epās.
Naujuojė Omžiaus mozėka daugiau apibriežiama palē sokeliančius jausmus nego palē ėnstromentus. Ana artėma Ambient, alektruonėnē, World, Chill out, kuosminē mozėkā ė so ana smarkē parsėpina.
Žīmūs atlėkiejē, prėskėriami New Age
Kateguorėjė:Mozėkas žonrā
Vuosīlėškis
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 61 žmuogos.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Mieravėms
Mieravėms īr pruocesos, katruo čieso sotartėnēs mierās (mieravėma vėineto) īr nostatuoma uobjekta atrėbota dėdoms, kāp pavīzdiou anuo ėlgoms o svuoris.
Šaliū sārašos
Abėcėlėnės svieta šaliu sārašos. Sāraše žvaigždote (*) pažīmietas terituorėjės, natorontės valstībės statosa.
Pastaba: IOC – Tarptautėnė olėmpėnė kuomėteta ofėcēlē nauduojama šalėis santrompa.
Mieravėms
Kateguorėjė:Metruoluogėjė
Šaliū sārašos
Ž
Kateguorėjė:Geuograpėjės sārašā
Jeff V. Merkey
Jeff V. Merkey īr JAV kuompioterėsts ė verslėninks. Pradiuo dėrba kuompanėjuo Novell no paskum ikūrė sava kuompanėjė Wolf Mountain Group.
Jeff V. Merkey īr daug kartu isivielės i visuokius skandalus. Vėins paskotiniu īr Vikipedėjės ikūrėjė Jimbo Wales apkaltėnėms kīšė jėmėmo.
Nūruodas
Merkey
Porvē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Vėntas seniūnėjuo, šalėp īr spangoulīns.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 22 žmuonis.
Žagarē (Prėinā)
Žagarē - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Balbėirėške seniūnėjuo, ož 5 km i pėitū šmuota nū Balbierėške miestalė, dešėniam Peršiekės krontė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 166 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
1945
1945 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided permadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Rauduonė II
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Lednėcē
Lednėcē (ček. - Lednice) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2005 m. anam gīvena 2 328 žmuonis. Miestalės īr 173 metrū aukštomė vėrš jūras līgē.
Nūruodas
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Vuolongie
thumb|250px|Vuolongie
Vuolongie aba vuolongė īr vėdotėnė dėdoma paukštis. Īr rīškē geltonuos spalvuos, so jouda oudega ė sparnās. Gīven lapoutu ė spīglioutu mediu medies. Gūžta sok aukštā mediūs. Keušius ded bėrželė mienesi. Jied vabzdius, vėkšrus. Par lėitu čiolb garso jek-jek-jek.
Vuolongė Žemaitėjuo sotinkama nu gegožė lėgė siejės.
Kateguorėjė:Paukštē
Jadaguonē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Zapīške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 101 žmuogos.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Geltuona
thumb|250px|Pėinės žėids Geltuona īr vėina ėš trėjū pagrėndėniu spalvū.
Pavīzdē gamtuo: Geltuona īr nuognē tonkė spalva gamtuo, daug gīvūnū, augalū žėidū īr geltuoni
Kateguorėjė:Spalvas
Ežātē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Viežātiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 101 žmuogos.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Malagē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 41 žmuogos.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Šarkėškės (Zarasā)
Šarkėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Žiūruonīs
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Balbėirėške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 97 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
B
B, b - ontra luotīnu abecielės raidė.
Kateguorėjė:Luotīnėškas raidės
Drōsutātē
Drōsutātē - Juonėškė rajuonė, Satkūnu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 203 prietelē.
Mers
Mers - savėvaldas parėigūs, vadovaunantis savėvaldībē. Ana slaptu balsavėmu renk savėvaldībe tarība. Ons pėrmėnenkaun puosėdius, koordėnuo kuomėtetu veikla, pasėraša tarības sprendėmos, tor lemiama balsa jēgo tarības balsā pasėskėrst puo līgē.
Kateguorėjė:Valdīms
Bakterėjės
Bakterėjės – pruokariuotā, bakterėju (Bacteria) duomena uorganėzmu karalīstė.
Kateguorėjė:Gīvībė
Genrėks Godavėčė
Godavėčė Genrėks (gėmė̄s 1943 m. balondė 10 d.) īr nug Žemaitėjės kėlėma, bat Dzūkėjuo dėrbons gamtėninks, kraštuotīrėnīks, rašītuos, žornalėstos. Dzūkėjės nacēnalėnė parka darboutuos.
Gėmė Žemaitėjuo, Kelmės rajuonė, Kalnėškiu suoduo, ējė Varpotienu pagrėndėnėn muokīkluō, 1960 m. bengė Šaukienu vėdorėnė muokīkla. Pū ton ons muokies Žemės ūkė akademėjuo Kaunė, 1965 m. palėka agruonomo. Diestė pėliuosopėjė ė vuokītiū kalba LŽŪA, dėrba medenėnko, krūvuo so geuoluogās Šešouliūs, Baškėrėjuo, Kalnū Altajou, Biržu gėriuo. Pradiejė rašītė aple gomta žornalō „Nemons“. Paskum 10 metu pradėrba „Kuomjaunėma tėisuo“, kor bova atsakings ož gamtuosaugas skėrsni, tēpuogi „Valstėitiu laikraštė“ radakcėjuo, „Muoksleivi“.
Juons Lasėckis
Juons Lasėckis (lenk. Jan Łasicki, lot. Lasicijus, 1534 m. Lasėcė, Brohuva valstiuo, Mazuovėjės vaivadėjuo – 1599 m. Zaslavlis aba 1602 m. Vėlnios ?) bova lėnkū bajuors, refuormacėjės vēkies, kuovies prīš katalėku viera.
Ons parašė rašta „Aple žemaitiu, kėtū sarmatu ė falšīvu krėkštiuoniu dievus“, katramė pargoldė Mīkuola Lietovė, A. Ganinė, J. Dluguoša ė kėtū ruokavėmus aple lietoviu ė žemaitiu viera. Ons rašė aple žemaitiu gīvenėma, darbus, būda, papruotius. Raša ons, ka žemaitē īr slaunė, gera būda. Lasėckis padėrbėna žemaitiu deivū sāroša, katramė būktās ėšgoldītė žemaitiu dievā. No ons pats žemaitėškā nesoprata, tudie kāp katrėi anon ožrašītė dievā gal būt' neviernė.
Raštā
Kateguorėjė:Lėnkėjės žmuonis
Genrėks Godavėčė
Raštā
Kateguorėjė:Lietovuos rašītuojē Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis
Avėžlē
- gīvenvėitė Akmenės rajuona vakarūs, Vėntas seniūnėjuo.
Istuorėjė
1923 m. kaimalie gīvena 256 žmuonis, bova 49 suodnas, dėrba pradėnė muokīkla.
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Švėisas veikis
thumb|300px|right|Saulės švėisa ožtunk aple 8 mėnotis ė 17 sekondiu, ka nokeliaut atstoma nūg [[Saulės lėgė Žemės.]]
Švėisas veikis (dažniausē ožrašuoms kāp c, da žėnuoms kāp Einšteina kuonstanta) īr veikis, katrou alektruomagnetėnė spėndolioutė – fotonā – sklėnd vakuumė. Veikis īr tėkslē 299 792 458 metrā per sekondė (1 079 252 848,8 km/h ). Švėisas veikis kėtūsė terpiesė, uorė, ondėnie, stėklos ė kėtor, mažie. Gomtuo veikiau košontė kāp švėisa vakuumė nie.
Kateguorėjė:Fizėka
Narvāšē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Šatėikiu seniūnėjuo. Anuo gīven 451 gīventuojis.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Mėiskē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 25 žmuonis.
Šerkšnienā
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Šerkšnienu seniūnėjės centros. Anuo gīven 502 žmuones. Īr pašts, muokīkla. Par miestali tek' Šerkšnė.
Fėdžis
Kateguorėjė:Okeanėjės valstībės
Mėiskē
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Šerkšnienā
thumb|left|250px
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Šateikē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Šateikiu seniūnėjuo, seniūnėjės cėntros. Anuo gīven 676 gīventuojē.
Braziūkā
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Zapīške seniūnėjuo.
Šateikē
1909 metās Šateikiūs apsėžanėjė Suofėjė Kīmantātė ė Mīkaluos Konstantėns Čiurliuonis.
Braziūkā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 115 žmuoniū.
Šateikē
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Raciuonalosis skaitlios
right|300px Raciuonalosis skaitlios īr skaitlios, katras gal būtė gauts padalėjos vėina svākaji skailio ėš kėta (dalėklis nagal būtė 0). Vėsė galėmė raciuonalėijė skaitlē sodara raciuonaliūju skaitliu aibė. Ana žīmėma raidė Q.
Kateguorėjė:Skaitliu teuorėjė
Dongos
thumb|right|240px|Vakara dongos thumb|240px Dongos īr veizėma Žemies atmuosferas dalės. Dėinuos čieso dongos īr mielins vuo žīdros dielē tuo, ka atmuosfera ėšsklād Saulės spindolius. Naktėis čieso dangos būn jouds ė anam galam veizėtė žvaiždės. Tonkē dongos īr apdangts debesās.
Braziūkā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Egėdėjos Eleksandravėčė
Eleksandravėčė Egėdėjos (, g. 1956 m. lapkristė 21 d. Telšiūs) y žemaitiu kėlėma, Lietovuos istuorėks, habėlėtouts muokslu daktars. 1975–1979 m. Vėlniaus onėversitetė stodėjava istuorėjė, 1983–1986 m. Lietovuos istuorėjės instėtota aspėrants.
Dongos
Kateguorėjė:Dongos
Egėdėjos Eleksandravėčė
Bėbliuograpėjė
Aleksandravičius
C
C, c - tretė luotīnu abecielės raidie.
Kateguorėjė:Luotīnėškas raidės
Pagraužė (Zarasā)
Pagraužė - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Rūks
Rūks īr uorė palėkė̄s mizernu ondens lašaliu ėr garū sosėkaupėms. Diel anou veizėmoms somažie lėgė 1 km. Rūks gal būt radėacėnis aba advekcėnis.
I rūka panašos rēškėnīs ī migla aba ūkana.
Kateguorėjė:Uorā
Rauduona
thumb|250px|Rauduoni verbenas žėidā Rauduona īr vėina ėš trėjū pagrėndėniu spalvū.
Kateguorėjė:Spalvas
Žvīrīnā
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Balbėirėške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 42 žmuonis.
Mėkoluovs
Mėkoluovs (ček. - Mikulov) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2004 m. anam gīvena 7 608 žmuonis. Miestalės īr 242 metrū aukštomė vėrš jūras līgē.
Nūruodas
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Stėrbē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 100 žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Vervedē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Vėntas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Butautē
Butautē - Juonėškė rajuonė, Satkūnu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 14 prieteliu.
Riuoglėškē (Kauns)
Riuoglėškē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Zapīške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 81 žmuogos.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Svēkasės skaitlios
Svēkė̄jė skaitlē – natūralė̄jė skaitlē (1, 2, 3, ...), anėms prīšėngė skaitlē (-1, -2, -3) ė nolis. Svēkūju skaitliu aibė žīmėma Z (o \mathbb{Z}).
Kateguorėjė:Skaitliu teuorėjė
Ontalėiptės seniūnėjė
Ontalėiptės seniūnėjė - seniūnėjė Zarasū rajuona vakarūs, cėntros - Ontalėiptė.
Nūruodas
Kateguorėjė:Zarasū rajuona seniūnėjės
Kūlgrinda
thumb|250px|Kūlgrinda
Kūlgrinda īr senuobės baltu mozėkas kuolektīvs, īkorts baltu vieras judiejėma Romuva. Sosėkūrė 1990 m., ožvadėnta palē senuobės baltu pakavuota kele par liūnus - kūlėgrinda. Kuolektīva vaduovā - dėdīsā krėvis Juons Trinkūns ė anuo pati Inėjė.
Kūlgrinda dainiuo ne tėktās fuolkluora mozėkas renginiūsė, ale ė par apėigas, švėntes.
Dėskuograpėjė
Kateguorėjė:Lietovuos mozėkontā
Vakaru Virdžinėjė
Birchinia Ozidental West Virginia Virxinia Occidental West Virginia West Virginia West Virginia (stat SUA) Batı Virjinya
Erėks Suolbakėns
right|thumb|Erik Solbakken [[2014 m.]]
Erėks Suolbakėns (Erik Solbakken, g. 1984 m. lapkristė 17 d., ožauga Hemsedalie) ī Nuorvegėjės kuomėks, mozėkonts ė televėzėjės lādū vedies. 2010 m. krūvuo so Hadi Džatū Ndžijie ė Nadė Hasnavi vēdė Euruovėzėjės kuonkorsa, katros notėka Nuorvegėjės suostėnie Uoslė.
Kateguorėjė:Nuorvegėjės žmuonis
Muockātē (Klaipieda)
Muockātē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 28 žmuonis.
Pameldīnė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
D
D, d - ketvėrta luotīnu abecielės raidė.
Kateguorėjė:Luotīnėškas raidės
E
E, e - penkta luotīnu abecielės raidė.
E Nomine
E Nomine (prīšėngs variants luotīnu k. frazē In nomine katra reišk „vardan kažėnkuo“) īr Vuokītėjės mozėkėnis pruojekts, sokorts 1999 m. pruodioseriu Christian Weller ė Friedrich Graner. E Nomine mozėka vadėnama muonomentėne šuokiu mozėka ė ana tor alektruonenės, techno mozėkas muotīvu, katrūs papėld grėgalėškė gieduojėmā.
Gropės korėniams būdėnga krėkštiuonėška, satanestėka, uokoltėstėnė tematėka.
Dėskuograpėjė
Kateguorėjė: Mozėkontā
Vīkints (vards)
Vardadienē švėntamė
Kateguorėjė:vardā
Aleksandravs
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Šatėikiu seniūnėjuo. Anuo gīven 399 gīventuojā.
Daunorava
Daunorava - Juonėškė rajuonė, Satkūnu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 9 prietelē.
Žėigždrē (Prėinā)
Žėigždrē - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Balbėirėške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Lėnkėmū seniūnėjė
Lėnkėmū seniūnėjė - seniūnėjė Skuoda rajuona vakarūs, centros - Lėnkėmā.
Nouruodas
Kateguorėjė:Skouda rajuona seniūnėjės
Skombalielē
thumb|200px|Skombalielē
Tas daugiametis augals īr, anou stombris statmens īr, aukšts, apatėnie posie somediejė̄s. Lapā ėštėsėnē, aug pražongē. Žėidā ėšruod kap skombalielē, sogolė̄ i kekė.
Aug švėisiuos medies, kirtėmūs, pruogomūs. Tas ī liekvarstos nug šėrdėis lėgū, ale tepuogė trocīzna ī.
Skombalielius augėn šalėp nomū kap kvietkas.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Plinkšē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Šerkšnienu seniūnėjuo. Anuo gīven 424 žmuones. Šalep kaima talkš Plėnkšiū ežers pri katruo kronta stuov Pliatieriu rūmā.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Karačiaju-balkaru kalba
Karačiaju-balkaru kalba (Къарачай-Малкъар/Qaraçay-Malqar/Qarachay Malqar) – tiorku kalbū gropės kalba. Kalba tonkiausē nauduo Karačiajā ė balkarā.
Abecelė
Šiuolaikėnė karačiaju-balkaru kalbuos abecelė (kėrėlėca):
Karachay-Balkar abecelė (luotīnėškas raidės):
Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Papā
thumb|right|150px|Papa vėršūnė.
Papā īr puorėnė muotrėškas kūna dalės, katruos pagrėndėnė biuoluogėnė fonkcėjė – pėina gamība (laktacėjė) ė gīmolė žėndīms.
Kateguorėjė:Kūna narē
Klīkis
thumb|250px|Klīkis
Klīkis  aba peslīs īr paukštis, prigolons prī vanagū (Accipitridae) šeimas.
Anon vėršos rods. Makaulė balsva, ėšėlgā smolkē joustouta. Kūna apatė rauduonā roda, tēpuogi raiba. Oudega smarkē ėškirpta, raiba. Knablīs geltuons. Staibē geltuonė, nagā joudė. Paukštokā īr švėisesnė nekāp soaugė.
Lietovuo klīkē retė īr, īrašītė Rauduonuojō kninguō. Gīven dėdliūs sausūs gėriūs.
Kateguorėjė:Paukštē
Kuompleksėnis skaitlios
Kateguorėjė:Skaitliu teuorėjė
Padagā (Klaipieda)
Padagā - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Ontalėiptė
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Beržos svīrolīs
thumb|200px|Beržos svīrolīs
Beržos svīrolīs (kėtap  beržė, beržos svīroliouts, beržos svīrūns, ) īr lapoutis medis, katros prėklausa beržėniu augalū šeimā. Augoma lėgė 30 m. Kamėins padengts balta, pluona žėivie, katra īr vadėnama tuošėm. Aug driegnuo, saulietuo vėituo. Onksti pavasarie leida sola.
Žemaitėjuo beržā aug gana gausē, šlapiūs medies palėik ėštėsi biržtvīnā.
thumb|left|250px|Beržū taks Kiedainiu rajuonė
Rigvėda
thumb|300x300px|Rigvėda Rigvėda (skr. ऋग्वेद = ṛgveda) īr senuobės arėju švėntas dainės, prėgolōs prī Vėdu – švėntū tekstu rėnkėnė. Ana īr sokorta senuobėnio sanskrėta atmaino – vėdu kalba.
Dievuogala
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Zapīške seniūnėjuo.
Rigvėda
Tėkslē nie žėnuoma, kūmet Rigvėda galiejė būtom padėrbta – mėslījama, būktās XVI–X o. pr. Kr. m., a patės senuobėškuosės dainės mažo II tūkstontmetė pr. Kr. m. pradiuo. Tas galiejė būtė dā prīš ton, kāp arėjē atkaka Indėjuō.
Īr vierījama, ka Rigvėda ėš dievū nugirda septīnė ėšmintē (septīnė rišē), vuo Vėdas sogoldė konėgs Vjasa. Par omžiū omžius Rigvėda bova ėšmuokstama mintėnā ė paskuo ėšgoldama muokėniam. Anon klausītė ė muokītės liuob galietė tėktās pabažnūs žmuonis – brahmanā. Tėktās XIX o. Rigvėda ožrašė europėitē. Tas anėm bova dėdlis atradėms, nas tas īr vėins seniausiu tekstu indoeuropėitiu kalba.
Dievuogala
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 757 žmuonis.
Rigvėda
Rigvėduo sogol 1028 alduojėmā, katrėi ėšdalītė pu 10 ratu (mandalu).
Tūs alduojėmūs tonkiausė kvėitamė vairūs dievā: Agnis, Indra, Soma, Mitra, Varuna, Ušasė, do Ašvėno, Savėtars, Višnos, Rudra, Pūšans, Brihaspatis, Djausos, Prithivī, Sūrja, Vajos, Apā, Pardžanjė, Vač, Marutā, Sarasvatė ė kėtė. Anū klūkiama torta, švėisoma, jieguos, gerū vīru, pėina ė medaus. Rokounama, kāp Indra nugalbėjė dėdli šlioža Vritra, katros bova oždaris ondenis.
Nūruodas
Kateguorėjė:Vėdas
Juons Trinkūns
Sava etnuograpėnė veikla pradiejė 1969 m. kumet sokūrė kuolektīva Ramuva. Krėvio patapa 2002 m.
1997 m. Juons Trinkūns apduovėnuots Juona Basanavėčė premėjė.
Trinkūns
Ana
Ana aba Anna. Varda varijantā: Ania, Aneta, Anėta, Anėkė, Ann.
Žmuonės
Kateguorėjė:Vardā
Zasluona
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Balbėirėške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Klevs
Klevs īr lapoutis medis, katros prėklaus kleviniu augalū šėimā. Īr bajavs, sovešiejis, karpītās lapās. Onksti pavasari leid sula. Rodeni sodara skrėstokus so sieklom, katrus nuognē nešiuo vies. Ont rodenė augalā lapā patamp nuognē spalvingi - geltoni, rauduoni, muorkavi.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Medē
Matematėnis iruodėms
Matematėkuo iruodėms - itėkėnams iruodėms, ka kažikuoks matematėnis teigėnīs īr neėšvengiamā teisėngs, laikontės priėmtū tuos srėtėis aksiuomu.
Kateguorėjė:Matematėnė luogėka
Radviliškio SC
SC Radvilšikis ōntrēp FSK Radviliškis da kitāp ŠPRC Radviliškis īr Lietovuos fotbuola klubs. Ans īr nūg Radvėlėškė̄.
Šaltenē
Radviliškis
Gerdovienā
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Viežātiū seniūnėjuo, ož 2 km i vakarū šmuota nū Viežātiū miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 99 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Skyforger
Skyforger īr Latvėjės fuolkuora ė metala kuolektīvs nu Rīguos. Sokorts 1995 m. Atlėik daines aple kare, Dievus. Tonkē koncertuo ė Lietovuo.
Pakalnėškē (Klaipieda)
Pakalnėškē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 51 žmuogos.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Šuoru kalba
Šuoru kalba (Шор тили šor tili, Тадар тили tadar tili) – tiorku kalbū gropės kalba. Kalba tonkiausē nauduo žmuonės, katrie gīven Kemerova srītie, Rosėjuo. Kalba labā soslaba XX o. Daba na vėsė etnėnē šuorā rokounas šuoru kalba. Svietė īr aple 9 800 žmuoniū, katrie rokounas šuoru kalba.
Liz Tras
thumb|right|Liz Tras
Padostis
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ontalėiptes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 144 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Liz Tras
Liz Tras (Liz Truss pėlns vards Mary Elizabeth Truss, g. 1975 m. lėipas 26 d.) ī Jongtėnės Karalīstės puolitėkė, 40 dėinū iejosė JK ministrės pėrmėninkės ė kuonservatuoriu partėjės līderės parēgībės. Ligšiuolē ana īr trompiausē premjierės parēgībės toriejosė puolitėkė JK istuorėjuo.
Nu 2010 m. īr ėšrėnkta Bendroumeniu paluocius, 2019 m. ožjiemė muotrėšku rēkalū ė līgībės ministrės, vuo 2021 m. ožrobežė rēkalū šalėis sekretuorės parēgībės.
Kateguorėjė:Onglėjės žmuonis
Kadātē
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Šuoru kalba
Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Dešim Dieva isakīmu
Dešim Dieva isakīmu aba Dekaluogs īr taisīkliu rėnkinīs katra palē Bėblėjē Dievs padėktava Muozē ont Sėnaujaus kalna.
Grėkštātē
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Dešim Dieva isakīmu
Isakīmā
Kateguorėjė:Viera
Klounėškē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Zapīške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 355 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Ousa
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Balbėirėške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 45 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Žemītė
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Lėnkėmū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 107 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Dialektėka
Dialektėka aba dijalektėka (graikėškā dialektikē, kėlosė ėš dialegomai – ruokoujuos, mėslėjo) īr fėluosuopėjės metuods, katruo aiškėnama tėkruovės vīstėmasis, ėškelont ėr ėšsprendont sāvuoku vėdėnės prīštaras. Praktėškā vēk tēp, ka skėrtėngas noumuonės torontīs žmuonis raciuonalē ruokoudamėis (dėskotoudamė) miegėn sorastė tėisa aple tam tėkra objekta. Gal būtė eristėnė (kėta itėkėniejėms, ka teisībė tava posie) ė dėdaktėnė (abė posė muokuos vėins ėš kėta). Dialektėka īr sotėnkama da Suokrata fėluosuopėjuo.
Kateguorėjė:Fėluosuopėjė
Gropiu teuorėjė
Gropiu teuorėjė īr matematėnė dėscėplėna, abstraktiuos algebras dalės, tėrontė algebrėnes stroktūras, žėnuomas kāp gropės.
Kateguorėjė:Algebra
Pakapis (Klaipieda)
Pakapis - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 10 žmuoniū.
Porvė̄nė (Zarasā)
Porvė̄nė - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ontalėiptes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 85 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Kalvē (Juonėškis)
Kalvē - Juonėškė rajuonė, Satkūnu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 31 prietelės.
Kuritiba
Kuritiba īr miests pėitrītiu Brazilėjuo, Paranas valstėjės suostėnė.
Gladėjuolė
thumb|200px|Gladėjuolės
Gladėjuolė ī tuokis vilkdalgėniu augalū (Iridaceae) šeimuos augals, kvietka.
Skūra
thumb|right|260px|Skūras sudarīms: 1. Epėtelėnės lāstelės, 2. Epėdermis, 3. Tėkruojė skūra (derma), 4. Puoskūris (subcutis)
Uoperacėnė sėstema
Uoperacėnė sėstema (OS (palē onglėška žuodi Operating system)) īr specēlė pruogramėnė īronga, abstrahoujontė naudotuojė ė pruogramu darba.
Gladėjuolė
Lietovuo gladėjuolės retā aug šlapiuos medies, pėivūs, vuo tonkiausē augėnamas prī nomū.
Skūra
Skūra – žmuogaus ė gīvūnu kūna pavėršiaus dangals, katros so specēlėzoutās darėnēs – plaukās, nagās ė skūras liaukuom - sudara bendra kūna danga. Bendros žmuogaus skūras pavėršiaus pluots – 1,6 m².
Gladėjuolė
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Kvietkas
Papėivē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Šatėikiu seniūnėjuo. Anuo gīven 174 gīventuojā.
Robėkā
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Šerkšnienu seniūnėjuo. Anuo gīven 222 žmuones. Kaimė īr Robėkū Šv. Ruoka bažnīčė.
Papėivē
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Robėkā
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Dosetū seniūnėjė
Dosetū seniūnėjė - seniūnėjė Zarasū rajuona vakarūs, centros - Dosetas.
XXXV Euruopas vīrū krepšėnė čempijuonats
thumb XXXV Euruopas vīrū krepšėnė čempijuonats - 2007 m. siejės 3-16 d. vīka Ėspanėjuo. Čempijuonata nugalietuoja patapa Rosėjės rinktėnė, katra fėnale nugaliejė Ėspanėjė. Tretė vėit užjiemė Lietovuos rinktėnė.
Dalīvē
thumb|360px|Valstībes dalīves
Pėrms etaps
thumb|300px|Lietova-Italėjė
Fėnals
- 60 -59
Dėl 3 vėitas
- 78 - 69
Dėl 5-6 vėitū
- 80 - 71
Dėl 7-8 vėitū
- 88 - 74
Nūruodas
Kateguorėjė:XXXV Euruopas vīrū krepšėnė čempijuonats
Joudeikē (Skouds)
Joudeikē - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Lėnkėmū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 78 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Godātē (Juonėškis)
Gōdātē - Juonėškė rajuonė, Satkūnu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Zapīškis
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Zapīške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 254 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Jorjuonā (Viežātē)
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Liublijana
Liublijana (slo. Ljubljana) ī Slovnienėjės suostėnė ė dėdliausis miests. Rondas Vėdore Slovėnėjuo pri Liublianicas opes. Miestė gīven aplė 257, 3 tūkstontiū prietėliū. Miests rondas svarbiamė rītū ė vakarū prekības kelie; netuolėj Liublijanas rondas Trėista miests. Tas īr svarbos tarpinis punktos tarp Vėdore Euruopas ė Adrėjės jūras. Pramuones cėntros, dėrbams puorcelians, puopierios, baldā, moils, kemikalā, oduos dėrbėnē. Miestė gerā išvīstīts torėzmos – īr gražiū panoramū, ėstuorėjės ė arkitektūras pamiklū.
Miests tapa baisē svarbos ka ruomiena valdė Slovienėjė. Miestė īr daug moziejū katrūs gal sužėnuotė aplė tus laikūs.
Nūruodas
Kateguorėjė:Suostėnės
Gaidelē (Zarasā)
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ontalėiptes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Apošė
thumb|220px|Apošė
Gaidelē (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Apošė
Apošė (kėtap apošis, epošė, epošis; ) īr toukis lapoutis medis, katruos prigol prī glousniu šeimuos. Spierē aug, nuognē gajė. Lapā kost nu menkiausė viejė dvelkėma.
Kalvē (Skouds)
Kalvē - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Lėnkėmū seniūnėjuo.
Apošė
Apošės medega prasta. Patsā medis gīven trompā. Apošėm tink šlapės vėitas, sonkė dirva. Apošiu medė apošruots ī.
Muoteraitis
thumb|270px|Muoteraitis
Rodžiakompē
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Balbėirėške seniūnėjuo.
Rėngienā
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Balbėirėške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Virtėnē
thumb|250px|Virtėnē so varške
Rodžiakompē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Muoteraitis
Muoteraitis aba Borbėškē īr kalns Žemaitėjuo, Telšiū rajuonė, Varniū regėjuonėniam parkė, pri Paondenies, šalep Glūda ežera. Aukštoms īr 218,8 m. Ont kalna vėršūnės stuov krīžios.
Rodžiakompē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Muoteraitis
Muoteraitis īr pėlēkalnis, nauduots I tūkstontmetė pradiuo. Anamė rasta senuobėnės keramėkas.
Kateguorėjė:Žemaitėjės pėlēkalnē Kateguorėjė:Telšiū rajuons
Kalvē (Skouds)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniū.
Virtėnē
Virtėnē (da vadėnamė pīragās) īr jieds, dėrbams ėš ėškočiuotos tešluos. Ons gal būt īdaroms varške, bolbiu putra, grībās, smakom, ougom. Trompā paverdamė ondenie. Virtėnē jiedamė so spirgās, svėisto, smetuona.
Carrefour
thumb|right|223px|Carrefour kriautovė Brazėlėjuo
Apošė
thumb|left|240px|Apošės lapā
Virtėnē
Panašos jieds, bat tėktās īdaruoms mēsa, īr vadėnams kuoldūnās.
Kateguorėjė:Jiedē
Vaseloškas
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kalvē (Skouds)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Apošė
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Medē
Carrefour
„Carrefour S.A.“ ī dėdliausis Prancūzėjės prekības tinklos. „Carrefour S.A.“ ī ontros palē pardevėma pajamas prekības tinklos vėsom Svietė (nusilēd tėktās JAV prekības tinklou „Walmart“), trets - palē pelnėngoma. Pėrma „Carrefour“ kriautovė atsidarė 1960 m. Artiausē Lietovuos Carrefour kriautovės ī Lėnkėjuo.
Kateguorėjė:bėndruovės
Okeanėjė
thumb|240px|Okeanėjės salīns Okeanėjė īr dėdlė salū gropė Ramiajam ondėnīnė, i rītus nū Australėjės. Okeanėjė nier žemīns, bat īr svieta dalės. Ana sodarīta ėš 3 pagrėndiniu daliū: Polinėzėjės, Melanezėjės ė Mikronezėjės.
Okeanėjē prigol šėtuos valstībės: Fėdžis, Kėrėbatis, Maršala Saluos, Mikronezėjė, Naujuojė Zelandėjė, Nauru, Palau, Papua Naujuoji Gvinėjė, Samuoa, Saliamuona Salas, Tuonga, Tuvalu, Vanuatu ė kėtas.
Varškie
thumb|250px|Varškie
Varškie īr ėš pėina padėrbams pruodokts. Rūgštas pėins īr pavėrėnams ė nukuošiams. Paslėkė̄ krakiesē sodedami i marlėni kašiuoka ė laikuomi pakuol nuvarvies ėšrūgas.
Varškie īr nauduojama kap daugelė jiedu ingredients, ėš anuos taisuoms balts sūris, sūrelē.
Švėntkalnis
thumb|250px|Švėntkalnis
Varškie
Kateguorėjė:jiedē
Rišis Sunaks
thumb|right|Rišis Sunaks
Švėntkalnis
Švėntkalnis, da vadėnams Švėdkalnio, Bėliuoniu pėlēkalnio, īr kalns Žemaitėjuo, Šėlalės rajuonė, šalėp Laukovuos miestalė, apsopts mediu ė pelkiu.
Rišis Sunaks
Rišis Sunaks (Rishi Sunak, g. 1980 m. gegožė 12 d.) ī Jongtėnės Karalīstės puolitėks. Nu 2022 m. spalė 25 d. ēn JK ministra pėrmėninka ė kuonservatuoriu partėjės līderė parēgībės. Ī pėrms azėjėitėška kėlėma šalėis ministros pėrmėninks ė pėrms ne krėkštiuonis premjiers,Tēpuogė jauniausis ministros pėrmėninks per paskiausius 200 metu.
Ī dėdlē baguots - so patė 2022 m. toriejė torta ož 730 mln. svaru.
Kateguorėjė:Onglėjės žmuonis
Švėntkalnis
Kateguorėjė:Žemaitėjės pėlēkalnē Kateguorėjė:Šėlalės rajuons
Hirohito
thumb|150px|Imperatuorios Šiouva karūnacėjės čieso. Imperatuorios Šiova (1901 m. balondė 29 d. – 1989 m. sausė 7 d.) – 124-asės Japuonėjės imperatuorios, valdės 1926–1989 m. Tėkros anuo vards – Hirohito (裕仁), a vākīstės vards – Mičinomija. Tievs – Imperatuorios Taišio. Anuo valdīma devėzos īr Šiova.
Kateguorėjė:Japuonėjės imperatuorē
Alksnienā (Plongė)
Alksnienā īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Šatėikiu seniūnėjuo. Anuo gīven 161 gīventuojis.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Kors (suodna)
Kors - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Zapīške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 177 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Ledžingas
Ledžingas īr skėrtėngu rūšiu:
Kateguorėjė:Spuorts
Arkiejės
Arkiejės īr prokariuotu gropė, sīkio so bakterėjuom ėr eukariuotās sodar vėina ėš trėjū gīvībės domenu. Tonkiausē gīvėn ekstremaliuom sālīguom. Anuoms vēkont sosėskvarmava ėšskėrtėnės fizioluogėnē, biokemėnē ė genetėnē arkieju savėtomā. Arkiejės bova vėinas pėrmū gīvībės skvarmu Žemie. Īr artėmas bakterėjuom, ale skėrtėngā nu anū, kenkiejėškā vēkontiu arkieju atrasta nie.
Kateguorėjė:gīvībė
Hansos Kristijans Andersens
thumb|Hansas Kristianas Andersenas
Pašlūžmis
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 42 žmuonis.
Ėstuorjė
1795 m. Švėkšnas klebuonėjės torta aktūs mėnavuojama, ka anā prėklausa Pašlūžme kaims. 1846 m. bova 8 suodnas, katruos gėvena 56 žmuonės. Nuo XX o. ontuosės posės lėgė XXI o. Pašlūžme kaims prėklause Šviekšnas valstiau, vieliau — Vėivėržienu apīlėnkē.
Hansos Kristijans Andersens
Ans ketorioulėkas metu tebūdams ėšvīka ėš namū i Kuopenhaga, kor muokės dainioutė ė šuoktė. Prīš tai anuo vėsos ėšsėlavėnėms tebova 6 metā skaitīma ė rašīma.
Kateguorėjė:Danėjės rašītuojē Kateguorėjė:Vākū rašītuojē
Pašlūžmis
Ėstuorjė
Pu Ontuosės pasaulėnės vainuos SSRS uokopantā ėtrėmė ė Sėbėra Greve, Šaule šėimas.
Platē žėnuomė žmuonės
Pašlūžme kaimalie gėmė:
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Kalnėškė
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Viežātiū seniūnėjuo. Anuo gīven 88 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Medėninkā (Skouds)
Medėninkā - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Lėnkėmū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniū.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Gasparėškės
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Renée O'Connor
Renee O'Connor (g. 1971 m. Vasarė 15 d. JAV) īr aktuorė ė daininkė, kėlėma ėš Teksasos.
Ousis
thumb||220px|Raganas ousis
Ousis īr lapoutis medis, katros prėklaus alīvmedėniu augalū šėimā. Īr bajavs, sovešiejis, plonksnėškās lapās. Aukštoms 20-30 m. Žīd gegožė mienesi. Rodeni sodara skrėstokus so sieklom. Aug drėgnūsė, švėisiūsė vėitūsė.
Žemaitėjuo aug dėdliausis Lietovuos ousis - Raganas ousis. Ons aug Plateliūs. Aukštoms 32 m, stuoroms 7,2 m.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Medē
Petrātē (Klaipieda)
Petrātē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 40 žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Indėjės pėliekalnis
thumb|250px|Indėjės pėlēkalnis
Indėjės pėlēkalnis īr kalns Žemaitėjuo, Šėlalės rajuonė, pri Indėjės kaima, šalep Akmenuos opalė. Kalns da vadėnams Pėlė.
Mīslėjama, ka ont kalna senuobie galiejė stuovietė vėina magtīngiausiu Karšovuos pėliū - Pūtvės pėlės. 1307 ė 1315 m. ana teriuojė krīžioutē.
Kateguorėjė:Žemaitėjės pėlēkalnē Kateguorėjė:Šėlalės rajuons
Trėpuonėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Kastėnis
thumb|250px|Kastėnis
Kastėnis īr tradėcėnis žemaitiu jiedis. Taisuoms ėš smetuonas, rūgšta pėina, svėista, prīskuoniu. Pruodoktā sokami medėnio šaukšto muolėniam indė. Kap pryskuonē īr dedami česnags, kvīns, cėboliu lāškā, agounas, mietras. Kastėnis jiedams so bolbėm, douna, kiaušēs, potra.
Kateguorėjė:Žemaitiu jiedē
Anoprėškės (Trakā)
Anoprėškės} - gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės