cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Mergeloitē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Slėkē
Slėkē - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 96 žmuonis.
1986
1986 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided trečiadeinī.
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Leks Kačinskis
thumb|250px|Leks Kačinskis so [[Dalė Grībauskātė dvė dėinas prīš smerti]]
Leks Kačinskis (g. 1949 m. bėrželė 18 d. Varšovuo - m. 2010 m. balondė 10 d. pri Smuolėnska) bova Lėnkėjės prėzidėnts terp 2005 ė 2010 metu. Ons bova palē ešsėlavėnėma teisėninks, ė lėgė patampant puolėtėko dėrba vairiuosė Lėnkėjės onėversetetūsė. Par „Solėdaroma“ kustiejėma bova vėins ėš artėmiausiu Leka Valėnsas padiejieju. Terp 2000-2001 ējė generalėnė pruokoruora, tēsėngoma mėnėsterė parēgas. Bova Varšovas mero. 2001 m. krūvuo so bruolio Jaruoslavo sokūrė partėjė „Teisė ė teisingoms“, so katra laimiejė rėnkėmos.
Ožsėmūšė 2010 m. balondė 10 d. kūmet prezėdentėnis liektovs nokrėta šalėp Smuolenska, Rosėjuo. Kačinskis so valstībėne delegacėje skrėda i Katīnės žodīniu mėnavuojama, bat patīs ožsėmošė tamė pat mėškė, katram palaiduotė NKVD sošaudītė lėnku parēgūnā.
Kateguorėjė:Lėnkėjės žmuonis Kateguorėjė:Lėnkėjės prezidėntā Kateguorėjė:Lėnkėjės teisėninkā
Tadeušos Ploskis
Tadeusz Płoski bova Lėnkėjės kariaunas vīskops.
Žova 2010 metū balondė 10 dėina par Smuolenska aviakatastruopa.
Platuons
Platuons – senuobės graiku pėluosuops, gīvenės Atienūs. Platuons īr uobjēktīve ėdėjalėzma pradėninks.
Kateguorėjė:Antėkas fėluosuopā
Tadeušos Ploskis
Šaltenē
Kateguorėjė:Lėnkėjės žmuonis
Žiuogaitē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Mažeikiu apīlinkės seniūnėjuo. Anuo gīven 172 žmuones.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Porvātē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žlėbinū seniūnėjuo. Anuo gīven 110 gīventuojū.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Šakvėcē
Šakvėcē (ček. - Šakvice) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2008 m. anam gīvena 1 369 žmuonis.
Nūruodas
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Antakolnis (Prėinā)
Antakolnis - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ašmėntas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 96 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Smielē (Zarasā)
Smielē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Tenindewa
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1813 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 28°07′00″S 116°22′00″E.
Kontiūnā (Juonėškės)
Kontiūnā - Juonėškė rajuonė, Rodėškiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 11 prieteliu.
2010 metū Smuolenska aviakatastruopa
thumb|250px|Prezėdentėnis liektovs Tu-154
2010 metū Smuolenska aviakatastruopa - aviakatastruopa, notėkosė 2010 m. balondė 10 d.Rosėjuo, šalėp Smuolenska. Žova vėsė žmuonis, katrie skrėda so liektovo, ėskātont Lėnkėjės prezėdenta - Leka Kačinski. Ton specēlio rėiso žmuonės skrėda pamėnavuotė Katīnės mėška žodīniū, kūmet suovietū saugoma pajiegas II Svieta vainuos čieso nožodė aple 21 768 lėnkū karėninkū, kariū, konėgū ė ėntelektoalū.
Šaltenē
Kateguorėjė:Notėkėmā
2014
2014 bova nakalamė̄jė metā, katrėi prasėded sereduo.
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Gaušē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Naujuosės Akmenės kaimėškuo seniūnėjuo.
Jakštā (Tauragie)
Jakštā - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 42 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Gaušē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 17 žmuoniū.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Gėidotē
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Šatiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Žans Žaks Ruso
Žans Žaks Rosuo (Jean-Jacques Rousseau) – prancūzu fėluosuops, rašītuos, puolitėkas teuoretėks, švėities.
Kateguorėjė:Prancūzėjės žmuonis
Jakotėškė (Tauragie)
Jakotėškė - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 58 žmuonis.
Vainiūnā (Kiedainē)
Vainiūnā - Kiedainiu rajuonė, Peliednagiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 23 prietelē.
Jakotėškė (Tauragie)
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Golbėnka
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Guojos (Trakā)
Guojos - gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Džuons Veins
thumb|250px|Džuons Veins fėlmė „Wake of the Red Witch“ Džuons Veins (John Waīne, 1907 m. gegožė 26 d. – 1979 m. bėrželė 11 d.) bova keleta „Uoskaru“ pelnė̄s amerėkuonu fėlmu aktuorios.
Veins gėmė Vėntėrsetė, Ajuovuo, presbėterėjuonu šėimuo, kap Marėjuons Ruoberts Muorėsons (Marion Robert Morrison), bet paskom tievā somīslėjė ana parvadintė i Marėjuona Maikla Muorėsona.
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV aktuorē
Nekviesta meilė
Nekviesta meilė īr lietovėšks dramėnis televėzėjės serials nu 2007 m. sausė 2 d. ruoduomas LNK kanalo. Ana kor pruodiosėnė kuompanėjė „Videometra“, 2007 m. lėipas 6 d., paruodios 109 serėjės, bėngės pėrms „Nakvėistas meilės“ sezuons. Ontros sezuons pradiets ruodītė 2008 m. sausė 2 d., vuo serėjės trokmie paėlgieje iki 45 mėn. Kada prasėdies trets sezuons, da nie žėnuoma= Pagrėndėnē aktuorē ==
Karalgėris
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Čekėškes ė Babtu seniūnėjuos. Suoduo īr Karalgėre kūlis, katrs 1975 metās paskelbts gamtuos pamėnklo.
Abkazėjė
thumb|300px|Abkazėjės vėita Euruopuo thumb|right|300px thumb|right|200px|Abkazėjė Abkazėjė (abk. Аҧсны/Apsni, ) – reėjuons Kaukazė, fuormalē Grozėjės autuonuomėnė respoblėka, de facto paskelbosė naprėklausomībė, katron prėpažėna tėk Rosėjė.
Nekviesta meilė
Serēla režisuorios – Alvydas Šlepikas
Karalgėris
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 77 žmuonis.
Abkazėjė
Suostėnė Sokomės, uofėcēlės kalbas – abkazu ė rosu (vagol Abkazėjės kuonstėtocėjė); abkazu ė grozėnu (vagol Grozėjės kuonstėtocėjė).
Nekviesta meilė
Kateguorėjė:Televėzėjė
Karalgėris
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Abkazėjė
Abkazėjė so Rosėjės pagelba kovuo dielē savā terituorėjės liousoma.
Svėistamošė
thumb|right|210px|Svėistamošė Svėistamošė kėtap moštovs, svėistmošė, svėistamošis, kalatauka īr tuokis gėlos ė siauros inds svėistou moštė.
Telfer
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 21°42′30″S 122°13′40″E.
Svėistamošė
Kateguorėjė:Rakondā
Telfer
Geuograpėjė
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Naikē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Mažeikiu apīlinkės seniūnėjuo. Anuo gīven 139 žmuones.
Naikiūs gīvena tuokė žīmūs prietelē kāp Ruomoalds Granauskos ė Algėrds Vėlks.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Sietėnis
thumb|250px|Sietėnē
Sietėnis aba sietėnīs (luot. Brassica napobrassica, sin. Brassica napus var. napobrassica) ī tuokis krīžmažėidiu augalū (Brassicaceae) šeimā prigolons darža augals.
Tas dvėmetis augals ī. Pėrmās metās sietėnis augėn sava šakni, katra tinka kap jiedis (daržuovė ī)]]. Jēb anou nanokasi, ta ontrās metās ons ėšlaida stombrius so geltuonās žėidās, vuo paskom tuokiūs brondīs sobrondėn sieklas. Sietėniou geriausē tink derlingas prīmuolė dėrvas, tepuogė dėrvas, katrūs pernā auga žėimkentē, popas, žėrnē, rapsā. Sietėni dėiga gegoži.
Nokastus sietėnius kraun i rūsius, skladus. Anūs jied so bolbienė, salduoki ī. Lapā tink gīvuoliam šertė. Dėigėms bolbiu, sietėniu stiprėn žemė maitėnontiuom dalalėm, nūmažėn karšti ė viedėn.
Žarėjės
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ašmėntas seniūnėjuo.
Plėsėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Žarėjės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 50 žmuoniū.
Gėršėnā
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Šatiū seniūnėjuo. Anuo gīven vėins prietelės.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Strachuotins
Strachuotins (ček. - Strachotín) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2007 m. anam gīvena 788 žmuonis. Miestalės īr 170 metrū aukštomė vėrš jūras līgē.
Nūruodas
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Žarėjės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Rodopis (Prėinā)
Rodopis - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ašmėntas seniūnėjuo.
Telšē
thumb|240px|Telšiū panuorama thumb|240px|Žīdu kapelē thumb|150px|Statola „verpiejė“ Telšē (lt. Telšiai) - Žemaitėjės suostėnė, tāp pat apskritėis ė rajuona cėntros. Telšē valda Telšiū seniūnėjė. Telšiūs given 30000 (2005) prieteliu. Miests isėtaisės šalėp ežera Mastis, Žemaitėjės aukštomuo. Šiaurie ēn Klaipieda-Šiaulē gelžkelis. Palē legenda Telšius ikūrė mėlžėns Džiogs. Pėrma sīki pamėnavuots aple 1450 metus.
Rodopis (Prėinā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 50 žmuoniū.
Telšē
Miestė īr Šv. Ontana Paduvietė bažninčė (nu 1926 m. katedra) ė Švč. Panuos Marėjės Jiemėma i Dongo bažninčė, vīskupū rūmā (Telšiū vīskopėjė), konėgū seminarėjė, rosu stačiatikiu Šv. Mīkaluojaus cerkvė, bovės bernardėnu vėinulīns. Masčiaus rītėniam krontė īr Koltūras parks so Zaksa kalno. Miestė tāp pat īr Žemaitės dramas tētros, žemaitiu moziejos „Alka“, Žemaitėjės kaima moziejos, onėkalė A.Juonoša žemaitėška-japuonėška suodība. Telšiūs īr 4 gimnazėjės: Žemaitės, Džioga, V.Borisevičiaus katalėkėškuojė ė Telšiū vīskopėjės liciejos. Be anū dā īr 5 muokīklas ė vėina Jaunėma, mozėkas, dailės ė kėtas muokīklas.
Rodopis (Prėinā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Telšē
Telšiūse īr savėvaldībė, pašts, aukštesniuojė taikuomuosės dailės muokīkla, apskritėis cėntrėnė lėguonėnė. Ož gelžkeliaus (lėg plėnta Šiaulē-Palonga) īr pramuonėnē rajuonā.
Geuograpėjė
Miesta pėitūs liolioun ežers Mastis. I anūn itek Telša, katros suovietinēs metās bova sokėšts i vomzdius, Dorbėns, ėštek Mastopis, katros itek vieliau i Vėrvītė, paskiau i Vėnta ėr i Baltėjės jūra.
Telšē stūksa ont 7 kalnū:
Istuorėjė
Palē legėnda - Telšius ikūrė mėlžėns Džiogs. Tuos legėndas īr kelės versėjės:
''Paprastiesnė versėjė. Džiogs sobūdavuojės pėrmāsės truobas pri mastė ežera. Anam numėros, žmuonis sopīlė anam kapa - Džioga kalna.''
''Mondriesnė versėjė. Džiogs toriejė žmuona. Ė tāp jau ėšējė, ka ana pasėmėrė. Džiogs anūn laiduojė ė vėino ronkas muosto pakabėna žemės ė sopīlė kapa - Džioga kalna. I ton vėita ėš kor ėškabėna - sosėrinkės ondou ė atsėrada Mastis, katruo vards īr nu tuo muosta, kumet pakabėna žemės. Pri tuo ežera sobūdavuotas ė pėrmuosės truobas.''
Istuotėniūs duokomėntūs pėrma karta pamėnavuojė 1450 metās. Tās metās mėnams Telšiū dvars, stuoviejės natuolėi dabartėnė "Alkas moziejaus".
Aple XVI om. pradė Telšē patapa valsčiaus cėntro.
1536 m. isteigta katalėkėška Telšiū parapėjė.
left|thumb|Telšiū miestou soteikts gerbs Ne vieliau kap nu XVII om. Telšiūs čiesās liōb rinktėis Žemaitiu seniūnėjės seimelis.
1702 metās siautė gaisros.
Par 1710 metu mara dėdliuojė dalis prieteliu ėšmėrė, ale miests grētā atgėjė. 1764 m. uns tapa Telšiū repartėcėlės (Žemaitiu konigaikštėjės šiaurėnė šmuota) teisma cėntro: bova isteigtė žemės ė pėlėis teismā. 1775 m. repartėcėjės cėntros bova ėškelts i Šiaulius, bet 1790 m. koront tretė Žemaitėjės konigaikštėjės repartėcėjė, t.ī. būsėma Telšiū pavieta, Telšiūs vielek jiemė vēktė žemės ė pėliū teismā.
Telšē senā jau toriejė prekības privėlegėjė, vuo 1791 m. anam bova soteiktas Magdeborga teisės ė miesta gerbs.
XIX om. pabonguo Telšē pradiejė spierē augtė. Ėš tuo čiesa īr daug ėšlėkosiu pastatū rauduonū plītu.
1991 m. groudė 21 d. LR AT nutarėmo patvėrtints miesta gerbs.
right|thumb|200px|Pri miesta robežė pastatīts žėnklos
Švėitėma ė muokīmuosė īstaigas
thumb|right|220px|Telšiū vīskopėjes liciejos thumb|240px|Alkas patranka, katra par švedmetė bova nuskėndus Mastie thumb|240px|Stačiatėkiu kapelē thumb|160px|Stačiatėkiu kapelē thumb|190px|Telšiū meška vasara
Garsė Telšiū prietelē
Telšiū senūsiūs kapaliūs palaiduots puoets Botku Jozė (1893 - 1947 m.), katruo jaunīstės eilieraštiūs atsėspind fantastėnē pasaku vaizdā, vuo vielībesniūs suocēlėnē, revuoliocėnē muotīvā. Naitėkės tarpokarė Lietovuos valdē kaliejė, puokarie dėrba Telšiū moziejou.
Spuorts
Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Žemaitėjės miestā
Kapsūdē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žlėbinū seniūnėjuo. Anuo gīven 100 gīventuojū.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Gratėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 38 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
2025
2025 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided trečiadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Juonėškis (Zarasā)
Juonėškis - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Slavamirs Skšīpeks
Sławomir Stanisław Skrzypek (1963 m. gegožė 10 - 2010 m. balondė 10 d.) bova Lėnkėjės natiuonalėnė banka prezėdents.
Žova 2010 metū balondė 10 dėina par Smuolenska aviakatastruopa. Bova bėngės Sėlezėjės Teknuoluogėjės Onėversėteta.
Šaltenē
Kateguorėjė:Lėnkėjės žmuonis
Joškėškė
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Bėrštuons
Bėrštuons - koruortėnės miests Lietovuos pėitous, pri Nemona, Bėrštuona savėvaldībės centros. Koruorts ėšsėdiestės dešėniajam Nemona krante. Ons nug Kauna notuolės 39 km.
I pėitos nug Bėrštuona miesta ī Bėrštuona vėinkiemės.
Kateguorėjė:Lietovuos miestā Kateguorėjė:Bėrštuona savėvaldībies gīvenvėitės
Joudionē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Babtu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 40 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Lepšē (Juonėškės)
Lepšē - Juonėškė rajuonė, Rodėškiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 13 prieteliu.
Zabėilėškis
Zabėilėškis - Kiedainiu rajuonė, Peliednagiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 35 prietelē. Īr Kiedainiu miesta šiokšlīns.
Ausėijauka
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Torkmienu kalba
Turkmienu kalba (turkm. türkmençe (tukmenče) aba türkmen dili) – tiorku kalbū gropės kalba. Torkmienėstana valstībėnė kalba. Torkmienėstanė ana rokounas 3 430 000 žmuoniu ė da lėkosiam Svietė ana rokounas 5 500 000 žmuoniu.
Abecelė
Nū 1991 m. uoficēlē torkmienu kalbuos rašta sėstema īr prėtaikīta luotīnu abecelė, paremta torku kalbos abecelė.
Torkmienu kalba tēp pat galėm rašīt nauduonont kėrėlėca aba arabu rašta.
Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Antanavs
vuo Antanava īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Mažeikiu apīlinkės seniūnėjuo. Anuo gīven 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Kalnėškē (Žlėbinā)
Kalnėškē īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žlėbinū seniūnėjuo. Anuo nagīven žmuonis.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Kavolėškiu kaimalis
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Tardun
Tardun - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1913 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 28°47′00″S 115°45′00″E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Mantē (Juonėškės)
Mantē - Juonėškė rajuonė, Rodėškiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven vėins prietelės.
Laumātē
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Šatiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 32 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Pakempėnē
Pakempėnē - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Naujuosės Akmenės kaimėškuo seniūnėjuo, ož 4 km i pėitvakarios nū Naujuosės Akmenės.
2031
2031 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided trečiadeinī.
Pakempėnē
Istuorėjė
XX omžiaus pradiuo kaimalės prėgolė Akmenės bažnītē.
2031
Nutėkėmā Svieti
Balūndē 12 - 50 metu jobėlejos nu pėrma kosmėne laivā skrīdē.
Pakempėnē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniū.
2031
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Pakempėnē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Juogaila
thumb|250px
Juogaila (pėlnā: Juogaila Algėrdātis; liet. Jogaila Algirdaitis; ; 1348 – 1434 m. bėrželė 1 d.) – Algėrda sūnos, Lietovuos dėdlīsis konėgaikštis (1377-1401) ė Lėnkėjės karalios (1386-1434 m. ). Pradiejė Lėnkėjės ė Lietovuos valduovu Juogailātiu dinastėje. thumb|left|200px|Juogailas karalėškasis štamps. Juogailas atlėkts Lietovuos krėkšts, skėrtėngā nu trompalaikė krėkščiuonībės perijuoda Mėndauga valdīma laikās, bova nabgrīžtams ė šalis pasoka vesternėzacėjės kelio.
Kateguorėjė:Lietovuos dėdlė̄jė konėgākštē Kateguorėjė:Lėnkėjės valduovā
Šėlova
Istuorėjė
Pėrmuosės suodības atsirada XV omžiaus pradiuo. 1457 metās pabūdavuota pėrmuoji bažnīčė, katra bova pašvėntėnta Švt. Mergelės Marėjės i šv. Petra i Baltruomiejaus tėtolou. 1608 a 1612 metā pėimenelēms apsėreiškė Švt. Mergelė Marėjė (ana īr pavaizdouta miestelė gerbė). Naujina api tou nutėkėma paplėta po vėsa Lietova.
1993 m. Šėlovuo lonkies popiežios Juons Paulios II.
2002 m. vasarė 19 d. Prezidėnta dekreto patvėrtėnts miestelė gerbs.
Kateguorėjė:Raseiniu rajuona gīvenvėitės
Džeimsos Kūks
thumb|250px|Džeimsa Kūka abruozdielis Džeimsos Kūks (, 1728 m. spalė 27 d. – 1779 m. vasarė 14 d.) bova onglu jūrėninks, tīrėnietuos ė kartuograps. Ons bova ontros Euruopas žmuogos, katros aplonkė Naujajė Zelandėjė, tepuogė ons padarė dėdli šmuota geuograpėniu atradėmu, kap ontās atrada kanala, katros pū ton anuo vardo bova ožvadėnts, Pėitū Džuordžėjė ė Pėitū Sendvėča salas, bova geruokā prīartiejė̄s prī tūmet da nažėnuoma Antarktėdas žemīna.
Kūks žova kap anou sočiopa Havaju vėitas žmuonis.
Nūruodas
Kateguorėjė:Jongtėnės Karalīstės žmuonis
Kavaduonē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 27 žmuonis.
Jodrė
thumb|200px|Jodrė
Jodrė, kėtap da jodra, jodrės (dgs.) ī tuokis žėidėnis augals, katros muokslėškā prigol krīžmažėidiu augalū šeimā. Aug jodrės daugomuo Euruopuo ė Vėdorė Azėjuo.
Tasā augals nug sena bova augėnams aliejou taisītė, jodriu aliejos ī nuognē gardos. Ton alieju liuob degintė liktarnūs, tink ons ė kap degalā mašėnuom. Ale tepuogė jodrė ī lėnū pėktžuolė. So jodriems nekuokėi būn siemenis. Anas patiū lėnū nasotrauk, ale tėktās siemenis sogadin.
Žans Polis Sartros
thumb|Žans Polis Sartros
Žans Polis Sartros (, 1905-1980) bova prancūzu rašītuos, fėluosuops egzėstencēlėstos, poblėcėstos, dramatorgs. 1964 m. atsėsakė anam skėrtuos Nuobelė literatūras premėjės.
Jodrė
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Žuolės
Puošventis
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Ašmėntas seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Andrzej Kremer
thumb|right|Andrzej Kremer (kairiam šmuotė)
Šaltenē
Kateguorėjė:Lėnkėjės žmuonis Kateguorėjė:Teisėninkā
Gāliošē (Kauns)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 12 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Feklėstauka
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 20 žmuoniū.
Oskars
Oskars - JAV kina ė mena akademėjės (Academy of Motion Pictures Arts and Sciences) nu 1929 m. iteikams prestižiškiausis svietė apdovėnuojėms, skėrts kinou. Kinā vertėnamė vagol vaidīb', režėsūr, garsa efektus ė kėtkū.
Pats oskara prėzos īr ~ 35 cm aukštė, dvėdešimt keturiū karatū auksa paauksouta statolēl'. Ana sver aplė keturis kiluogramus.
Antanava
Antanava īr gīvenvėitės Lietovuo:
Oskars
Oskarū apdovėanuojėmā
Šėndėi Oskara apdovėnuojėmā īr skįramė 25 kateguorijuos:
Nuoruodas
Kateguorėjė:Kins
Žiuogaitē (Kiedainē)
Žiougātē - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 18 prieteliu.
Ondris Dombis
Ondris Dombis (gėmė̄s 1958 m. spalė 4 d. ī Latvėjės autuolėnktīnėninks, mašėnu ėnžėnierios, katros kora ėr ėšdėrb mašėnas lenktīnėms. Dabartėnio čiesio truopnē ė nuognē dėrb so lenguom, ale dėdlē magtīngoma alektrėnėm mašėnuom.
Kateguorėjė:Latvėjės žmuonis
Tampa
Tampa - bovosė gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
XIX o. paskotėnem dešimtmetie ton vėituo bova atrasts auksos. Gīvenvėitė ėkorta 1897 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 29.217°S 121.45°E.
Marvīna
Marvīna - Juonėškė rajuonė, Rodėškiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Kēdā
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Naujuosės Akmenės kaimėškuo seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniū.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Adams Smits
Adams Smits (Adam Smith) – škuotu akuonuomėstos ė fėluosuops, klasėkėnės puolitėnės akuonomėkas pradėnėnks ė muoralės fėluosuops.
Kateguorėjė:Škuotėjės žmuonis Kateguorėjė:Akuonuomėstā
Kaziūrėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Trakā
Kateguorėjė:Lietovuos miestā Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Dargē
Dargē īr kaimā:
Lietovuos Respoblėkas žemės ūkė ministerėjė
Lietovuos Respoblėkas žemės ūkė ministerėjė īr Lietovuos Respoblėkas Vīriausībės institucėjė, esontė atskaitlėnga ož valstībės puolitėkas igīvendėnėma ė koordėnavėma žemės, jiedė, žovėninkīstės ūkė, suodnu plietruos, žemės ūkė srėtīs. Ikorta 1918 m. kāp žemės ūkė ė valstībės tortu ministerėjė, oždarīta 1940 m., a vielē atkorta 1990 m. kuova 17 d.
Līksūde
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Šatiū seniūnėjuo. Pratek opė Šata.
Lietovuos Respoblėkas žemės ūkė ministerėjė
Ministerėjē vaduovau žemės ūkė rēkalū ministros Ministrou pėrmėninkou teikont ė Lietovuos Respoblėkas Prezidėntou skėront.
Ministrā
Kateguorėjė:Lietovuos ministerėjės
Līksūde
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 85 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Klaipiedas tramvajos
thumb|right|250px|Klaipiedas siauruojė gelžkele stuotės Klaipiedas tramvajos - viešuojė sosėsėikėma tramvajū sėstema, nū 1904 metū lėgė 1934 metū vėikosė Klaipieduo.
Istuorėjė
Tramvajos bova atėdarīts 1904 m. Ton gadīnie ons ė bova vėinatėnės alektrėnės tramvajos dabartėnės Lietovuos terėtuorėjuo. Klaipiedas alektrėnės įšdėrbama energėjė maitėna tramvajū tėnklo. Tramvajos jongė Klaipėdas jūrū ousta ė gelžkele stuotė so centro ė atskėrās prīmėistēs.
Lietovā apėntās palėkos liousā Klaipieduo pradieta mīslėntė aple tramvajaus lėnėjū atgaivėnėma miestė.
Šaltenē
Kateguorėjė:Lietovuos tramvajos
Keterē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 43 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Antagīneles
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Babtu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Inds (opė)
Inds – opė Azėjuo, vėina ėlgiausiu ė svarbiausiu Pėitrītiu Azėjės opiu.
Kateguorėjė:Azėjės opis
Luodzė
Istuorėjė
Pėrma lėika rašītėniūs šalteniūs miests pamėnavuots 1332 m. Miesta teisės gava nū Juogailas. Grētā auga XIX omžiou, grētā magtīngienont tekstėlės pramuonē.
Akuonuomėka
Luodzė ī glabnos Lėnkėjės akuonuomėkas cėntros. Lėgė 1990 m. Luodzė bova glabnos tekstėlės pramuonės cėntros. Diel tuos prīžastėis miesta liuob vadīntė Lėnkėjės Mančestėrio. Nūg 1990 m. somėnka tekstėlės pramuonės glabnoms. Atsėrada šmuots ožrobežė investoutuoju. Indėjės kuompanėjė Infosys tor vėina ėš sava cėntrū miestė. Dell tor pabrėka Luodzie.
Lietovē Luodzie
Luodzie liuob gīventė šmuots lietoviu darbėninku ė intelėgentu.
Šaltenē
Kateguorėjė:Lėnkėjės miestā
Rėmotē (Plongė)
Rėmotē īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žlėbinū seniūnėjuo. Anuo nagīven žmuonis.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Bėrželė 1
Bėrželė 1 īr 152 metū dėina palē Grėgaliaus kalėnduorio (kalamāsēs metās - 153). Nu šiuos dėinuos lėgė metū pabaiguos lėikt 213 dėinū.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Paslėtē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Naujuosės Akmenės kaimėškuo seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Joudėškės (Zarasā)
Joudėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Jancava
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Eruols Fllīns
200px|thumb|Errol Flynn Errol Leslie Thomson Flynn (1909 m. bėrželė 20 d. - 1959 m. spalė 14 d.) - amerėkėitiu artėsts.
Kaptėškės (Trakā)
Kaptėškės - gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Pamūšės (Juonėškės)
Pamūšės - Juonėškė rajuonė, Rodėškiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Kaptėškės (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Koksėnė (Tauragie)
Koksėnė - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Franciszek Gągor
220px|thumb|generuols Franciszek Gągor - [[Varšova (Lenkėjė), 2008 metū rogpjūtė 15 dėina]]
Franciszek Gągor (1951 m. siejės 8 d. - 2010 m. balondė 10 d.) bova Lėnkėjės generuols, generalėnė šaba vaduovs terp 2006 ė 2010 metū.
Žova 2010 metū balondė 10 dėina par Smuolenska aviakatastruopa.
Šaltenē
Kateguorėjė:Lėnkėjės žmuonis
Lokuošātē (Skouds)
Lokuošātē - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Šatiū seniūnėjuo. Anuo gīven 7 prietelē.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Šėlānē (Peliednagē)
Šėlānē - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 41 prietelės.
Narotē (Plongė)
Narotē īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žlėbinū seniūnėjuo. Anuo nagīven žmuonis.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Maris Saukans
Maris Saukans (gėmė̄s 1969 m. vasarė 2 d.) ī Latvėjės mašėnu spuorta spuortėninks. Ons, sīkiom so Andriom Dambiom, liuob dalīvautė Dakara mašėnu ralie. Maris Saukans prisided ė prī teknėnė mašėnu kūrėma ėr ėšdėrbėma.
Kateguorėjė:Latvėjės žmuonis
Tamins
Tammin - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Pėrms euruopėitis bova John Packham, katrs ton vėituo atkeliava 1893 m. Gīvenvėitė ėkorta 1899 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 31°38′00″S 117°29′00″E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Baltrėškė
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Babtu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Naujadvaris (Zarasā)
Naujadvaris - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Jotkē
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo.
Naujadvaris (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Jotkē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 40 žmuoniu.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Juovīdē (Zarasā)
Juovīdē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Vabalninks
Vabalninks - miests Bėržū rajuonė, 26 km i pėitūs nu Bėržū. Senionėjės cėntros. Īr Švč. Mergeles Marėjės ėmama i Dongo bažninčė (pastatīta 1817 m.), B. Srougas vėdorėnė muokīkla.
Staruovėčkē
Staruovėčkē (ček. - Starovičky) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2012 m. anam gīvena 822 žmuonis. Miestalės īr 188 metrū aukštomė vėrš jūras līgē.
Vabalninks
Istuorėjė
Vabalninka kaimalis mėnavuojams nu 1554 m., dvars - 1555 m. Nu 1618 m. Vabalninks vadėnams miestelio. 1775 m. gava miesta teises. 1792 m. balondė 26 d. LDK konėgaikštis Stanėsluovs Augosts Poniatovskis pakartuotėna soteik miesta teises ė patvėrtėna miesta herb. 1997 m. kuova 8 d. Prezėdėnta dekreto patvirtints naujėsis miesta herbs.
Staruovėčkē
Nūruodas
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Malūkā
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Šatiū seniūnėjuo. Anuo gīven 2 prietelē.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Pašakarnē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Naujuosės Akmenės kaimėškuo seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 26 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Dargē (Mažeikē)
Dargē īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Mažeikiu apīlinkės seniūnėjuo. Anuo gīven 85 žmuones.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Tuoliuotē (Juonėškės)
Tuoliuotē - Juonėškė rajuonė, Rodėškiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Vlads Jorgotis
Vlads Jorgotis – bovė̄s Lietovuos akuonomėsts, konėgs ė pruopesuorios, pėrms Lietovuos banka valdības pėrmėninks. Neuofėcēlē vadėnams lita tievo.
Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Mėkalātē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 3 žmuonis.
Navėkā (Zarasā)
Navėkā - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Mėkalātē
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Navėkā (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
David Ben-Gurion
Kateguorėjė:Izraelė žmuonis Kateguorėjė:Teisėninkā
Šėlānelē
Šėlānelē - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 6 prietelē.
Cėnkėškē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Babtu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Stanelē (Juonėškės)
Stanelē - Juonėškė rajuonė, Rodėškiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 66 prietelē.
Kastiokėškės (Trakā)
Kastiokėškės - gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Nerėjos Nomavėčios
Nerėjos Nomavėčios (gėmė̄s 1967 m. gegožė 12 d.) ī Lietovuos verslėninks, investoutuos ė svarbiausis bėndruovės „Vilniaus Prekība“ akcėninks. 2016 m. ons bova baguotiausis Lietovuos žmuogos. gīven Jongtėnie Karalīstie. Žanuots nug 2015 m. so Kaetana Leontjeva.
Kastiokėškės (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Baikals (ežers)
Baikala ežers īr gėliausis svieta ežers, esontis Rosėjės Federacėjės terėtuorėjuo, pėitėnie Sėbėra dalie. Itraukts i UNESCO Svieta pavelda sāraša.
Nerėjos Nomavėčios
Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Baikals (ežers)
Kateguorėjė:Svieta pavelda sārašos Kateguorėjė:Rosėjės ežerā Kateguorėjė:Sėbėrs
Pagramontė
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Šatiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 88 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Nuosātē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Kelpšėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Ryszard Kaczorowski
thumb|right|Ryszard Kaczorowski Ryszard Kaczorowski (g. 1919 m. lapkristė 26 d. - m. 2010 m. balondė 10 d.) bova Lėnkėjės paskotėnės Lėnkėjės emėgracėjės vīriausnībės vaduovs.
Baumkūkėns
thumb|200px|Baumkūkėns
Ryszard Kaczorowski
Žova 2010 metū balondė 10 dėina par Smuolenska aviakatastruopa.
Baumkūkėns
Baumkūkėns īr augos, šakouts pīrags, katros tor toštė vėdorė.
Ryszard Kaczorowski
Šaltenē
Kateguorėjė:Lėnkėjės žmuonis
Baumkūkėns
Istuorėjė
Tas jiedis bova nu vėdoromžiu gadīnės kepams Euruopas vėnioulīnūs. Nug XX o. ėš Vuokītėjės pakliova Lietovuo ė palėka nuognē miegamo pīrago.
Kateguorėjė:Jiedē
Barsiokā (Akmenė)
Barsiokā - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Naujuosės Akmenės kaimėškuo seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Šarkē (Plongė)
Šarkē īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žlėbinū seniūnėjuo. Anuo nagīven žmuonis.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
2053
2053 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided trečiadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Gargždā (Mažeikē)
Gargždā īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Mažeikiu apīlinkės seniūnėjuo. Anuo gīven 16 žmuoniu.
Trompātē (Rodėškē)
Trompātē - Juonėškė rajuonė, Rodėškiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 13 prieteliu.
Makeduonėjė (Graikėjė)
Makedonėjė īr istuorėnis regėjuons šiaurės Graikėjuo, Makedonėjės regėjuona dalis. Centros īr Saluonėkā. Pluots 34 177 km². Īr 2,6 mln. gīventuoju.
Nacionalėnė ė regionalėnė simbuolē
85px 85px 70px 85px 70px
Ozbėku kalba
Ozbeku kalba (O‘zbek tili luotīnu abiecielie, Ўзбек тили kėrėlėca; أۇزبېك ﺗﻴﻠی arabu rašto) īr tiorku kalbū gropės kalba. Ozbėkistana valstībėnė kalba. Ozbėku kalba rokounas 23,5 mln. žmuoniū.
Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Naprelē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada ė Zarasū seniūnėjuos. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Makeduonėjė (Graikėjė)
Valdė
Kateguorėjė:Graikėjė
Gargždā (Mažeikē)
Kaimė īr gamtuos monoments - stuorasės ōžouls.
Staruovėcē
Staruovėcē (ček. - Starovice) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2012 m. anam gīvena 851 žmuoniū. Miestalės īr 198 metrū aukštomė vėrš jūras līgē.
Nūruodas
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Vīrėška lītės
thumb|Sėmbuolis Vīrėška lītės (♂) vadėnama uorganėzma lītės, o uorganėzma šmuots, dėrbontė mažas jodrės gametas, vadėnamas spermatuozuoidās. Kuožnos spermatuozuoids gal sosėjongtė so dėdlesnė muotrėškāja kiaušialāstė apvaisėnėma čieso.
Tēpuogė veizieket
Kateguorėjė:Lītės
Kuoriejėitiu kalba
Kuoriejėitiu kalba (한국어, 조선어) īr kuoriejėitiu tautuos nauduojama kalba, paprastā priskėrama pri izuolioutu kalbū (paskiausio čieso skėrama atskėra kuoriejėitiu kalbū šeimīna katrā prigol kuoriejėitiu ė Džedžu kalbas. Īr oficēlė šalėis kalba Pėitū Kuoriejuo ė Šiaurės Kuoriejuo, tēpuogė tor tautėnės mažomuos kalbuos statosa Kėnėjės Dzilina pruovincėjuo. Kuoriejėitiu kalba rokuonas 80,4 mln. žmuoniū. Rašta sėstema - hangul.
Kateguorėjė:Kalbas Kateguorėjė:Pėitū Kuoriejė Kateguorėjė:Šiaurės Kuoriejė
Koklē (Zarasā)
Koklē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Slėkiu Gelžkėlė Stuotės
Slėkiu GS - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 18 prieteliu.
Katėšē
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Uočėkē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 58 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Suodalė (Skouds)
Suodale - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Šatiū seniūnėjuo. Anuo gīven 21 prietelės.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Muotrėška lītės
Tēpuogė veiziekat
Kateguorėjė:Lītės
Metėorits
thumb|170px Metėorits īr dongous kūns, nokritis ont Žemės pavėršiaus. Galėngi metėoritā nokritė paliek dėdles doubės, vadėnamas astrobliemas. Metorėtā būn kūlinē ė geležėnē.
Kateguorėjė:Dongaus kūnā
Kėvīlē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Naujuosės Akmenės kaimėškuo seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 551 žmuogos.
Partnerīstes rīšē
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Jongtėniu Tautū Saugoma Tarība
Jongtėniu Tautū Saugoma Tarība īr pastuovē vēkontis vėins ėš šešiū svarbiausiu JTO padalėniū, esontis atskaitlėngs ož taikuos ė saugoma keravuojėma svietė. Pamats - Jongtėniu Tautū kartėjė.
Koudē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Mažeikiu apīlinkės seniūnėjuo. Anuo gīven 14 žmuoniū.
Jongtėniu Tautū Saugoma Tarība
Pėrms puosiedis nutėka 1946 m.
Koudē
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Ježis Šmaidzinskis
thumb|Jerzy Szmajdziński (2005 m.) thumb|200px|Kaps Jerzy Andrzej Szmajdziński (1952 m. balondė 9 d. - 2010 m. balondė 10 d.) bova Lėnkėjės uopuozėcėjės līderis, kandėdats par 2010 metū Lėnkėjės prezėdenta rėnkėmos.
Jongtėniu Tautū Saugoma Tarība
Kateguorėjė:Jongtėniu Tautū Uorganėzacėjė
Ježis Šmaidzinskis
Žova 2010 metū balondė 10 dėina par Smuolenska aviakatastruopa.
Nūruodas
Kateguorėjė:Lėnkėjės žmuonis
Endrė̄java seniūnėjė
Endrė̄java seniūnėjė - seniūnėjė Klaipiedas rajuona šiaurės rītūs, ė rītos nu Gargždū miesta, centros - Endrė̄javs.
Nūroudas
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona seniūnėjės
Zacėšios
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Babtu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Tanganėka (ežers)
Tanganėka – ontros vagol dėdoma Afrėkas ežers (32 890 km²), esontės Rītū Afrėkuo, pri Tanzanėjės, Kuonga Demuokratėnės Respoblėkas, Zambėjės ė Boronde robežiu.
Kateguorėjė:Afrėkas ežerā
Buvānē
Buvānē - Juonėškė rajuonė, Rodėškiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 10 prieteliu.
Viktuorėjė (ežers)
Viktuorėjės ežers ( o Victoria Nyanza) – dėdliausės ežers Afrėkuo, ontros vagol pluota svietė čīstaondenis ežers.
Kateguorėjė:Afrėkas ežerā
Malėnėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Pabambē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Analings
Analings - ( – ėšongė + lingo – laižau) vēna ėš seksa skvarmū, sekoalėnė praktėka, kūmet lėižovio, aba lūpuom stėmoliounama partnerė ėšangė, norint seksoalē sojaudėntė (galėms, kāp meiles žaisma šmuots). Tas gal būt prėskėrta ė uoralėnėm, ė analėnėm seksou.
Kateguorėjė:Seksa skvarmas
Lietovuos naprigolnoma akts
Lietovuos naprigolnoma akts ī 1918 m. vasarė 16 d. Lietovuos tarības pasirašīts akts, katros skelba aple Lietovuos liousoma atkūrėma.
Signatarā
Vasarė 16-as akta teksta parašė Juons Vėlēšis, Petros Klėms, Mīkuols Biržėška, Stepuons Kairīs, vuo pasirašė 20 tarības nariū:
Kateguorėjė:Lietovuos istuorėjė
Polėnkės Miendzīžiečos
Polėnkės Miendzīžiečos ī miests pėitrītiū Lėnkėjuo, tarp Biała Podlaska ė Lioblėna, pri Kšnos opės. Rajuona cėntros, katros prigol pri Lioblėna vaivadėjės. 17.100 prietelē (2014 metūs).
Kateguorėjė:Lėnkėjės miestā
Karaimu kalba
Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Kuozelkėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 64 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Ledspėra
thumb|250px|Ledspėra
Ledspėra - īr žvėrbliniu būrė paukštis. Ėšplėtė̄s Euruopuo, Azėjuo, Šiaurės Afrėkuo. Žemaitėjuo ledspėras tonkės; atskrend kuova mėnesie, ėšskrend spalie. Gīven šalep gīvenvėitiu, paopiūs, pri ežerū. Pera 5-6 kiaušius. Jied daugomuo vabzdius, kėrmėnus.
Kateguorėjė:Paukštē
Ramotē (Akmenė)
Ramotē - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Naujuosės Akmenės kaimėškuo seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kaimalės ikorts, koront kolektīvėni ūkė. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 490 žmuoniū.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Sėčiuonē
Sėčiuonē ī kaims Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2011 metās gīvenvėitie gīvena 27 žmuonis.
Sedlecos
Sedlecos (ček. - Sedlec) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2006 m. anam gīvena 828 žmuonis. Miestalės īr 187 metrū aukštomė vėrš jūras līgē.
Nūruodas
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Lėnksnakē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Mažeikiu apīlinkės seniūnėjuo. Anuo gīven 47 žmuones.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Mėlžėnā (Zarasā)
Mėlžėnā - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 12 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Paėlgis (Zarasā)
Paėlgis - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Cape Burney
Cape Burney - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1985 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės īr ož 12 km i pėitū šmuota nū Geraldtona gīvenvėitės.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Auksuodė
thumb|right|230px|Auksodės koplītstolpis, 2005 m. Auksuodė (aba Auksūdīs, ist. šaltiniūs – Auxudī) ī kaims Mažeikiu rajuonė, Laižūvos seniūnijuo, 15 km ī šiaurės rītus nu Mažeikiu. 2001 metās bova 400 gīventuoju.
Istuorėjė
1902 m. Auksuodie bova 645 gīventuojē, 1923 m. – 108 ūkē, katrūs gīvena 693 žmuonės. 1959 m kaimė bova 496, 1979 m. – 496 gīventuojē. Nu 1934 m. vēkė pradėnė muokīkla. Šiou čieso īr medecėnas ponkts, bėbliuoteka.
Pavadėnėma kėlėms
Šaknės auk – kėlos nug žuodžē auka, aukuotė, vuo dėmou sūd, rasiet, ī bendra prīgėmėma kap ė sūduva, katros rēšk „klompīnė raistė“, „okės“, „garmalā“. Vėitas žmoniū pavadėnėms kėldėnams ėš auksa varda.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Pšemīslavs Guosievskis
thumb|200px|Przemysław Gosiewski
Przemysław Edgar Gosiewski bova Lėnkėjės partėjės „Tēsė ir tēsėngoms“ (PiS) depotats.
Žova 2010 metū balondė 10 dėina par Smuolenska aviakatastruopa.
Šaltenē
Kateguorėjė:Lėnkėjės žmuonis
Pogėnā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Vāšnuorē (Juonėškės)
Vāšnuorē - Juonėškė rajuonė, Rodėškiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 9 prietelē.
Drāsios Kedīs
Drāsios Kedīs (, 1972-2010 m.) glabnosės itariamasės 2009 metū spalė 5 dėina nožodės Kaunė 2 žmuonis, katruos kaltėna peduopėlėjė.
Nūruodas
Kateguorėjė:Žmuogžodē
Atuoma kondouls
Atuoma kondouls – tonkus regiuons atuoma centrė, sodarīts ėš pruotuonu ė neutruonu. Kondouls palīgėnont so vėsa atuoma dėdomo labā mažos. Muožnē ciela atuoma masė sokoncentrouta kondouli, uorbėtuos skrėijontės elektruonā sodara tėktās labā nadėdle masės dali.
Kateguorėjė:Kondoulėnė fizėka
Čiovašu kalba
Čiovašu kalba (Чӑвашла, Čăvašla) – tiorku kalbū gropės kalba, katra rokounas dėdliausē Pavuolgie gīvenontīs čiovašā. Krūvuo ana rokounas aple ~1,3 mln. žmuoniu. Tor uofėcēliuos kalbuos statosa Čiovašėjuo.
Dabartėnė abecelė: А Ӑ Б В Г Д Е Ё Ӗ Ж З И Й К Л М Н О П Р С Ҫ Т У Ӳ Ф Х Ц Ч Ш Щ Ъ Ы Ь Э Ю Я.
Muosiedė seniūnėjė
Mousiede seniūnėjė - seniūnėjė Skuoda rajuona pėitūs, centros - Muosiedis.
Nouruodas
Kateguorėjė:Skouda rajuona seniūnėjės
Pontevedra
Pontevedra īr miests Ispanėjės pėitūs, Pontevedras provincėjės administracėnis cėntros. Tor 83260 gīvėntuoju (2020 m.)
Nūruodas
Kateguorėjė:Ispanėjės miestā
Calingiri
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1917 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 31.088°S 116.453°E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Raudē (Akmenė)
Raudē - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Naujuosės Akmenės kaimėškuo seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Servėtgalē
Servėtgalē - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Duotnovielė
Duotnovielė īr opės Vėdoriuo Lietovuo, Kiedainiu ėr Radvėlėškė rajuonuos; Neviežiā dešėnīsės intaks. Prasided netuoli Baisuogalas, ėr tek' ī pėitrėtius pro Skiemios, Gudžiūnos, Akademėjē, Duotnovā. Ėtek ī Neviežī Kiedainiu mieste, 59 km no ano žiuotiū. Duotnovielė īr patvenkta 4 vėituose: Pėliuonios, Bokštuos, Duotnovuo ėr Kiedainiuos.
Kateguorėjė:Lietovuos opis Kateguorėjė:Kiedainiu rajuons Kateguorėjė:Radvėlėškė rajuons
Lietovėška Vikipedėjė
Lietovėška Vikipedėjė startava 2003 m. vasarė 20 d. so pėrmouju straipsnio aple kompioteri.
Lietovėškas Vikipedėjės istuorėjė
Kateguorėjė:Vikipedėjės vagol kalbas Kateguorėjė:Lietoviu kalba
Simón Bolívar
Sėmuons Buolėvars (Simón José Antonio Bolívar y Palacios) – vėina rīškiausiu Pėitū Amerėkas istuorėniu prieteliu. Žīmos karvedīs ė puolitėks.
Bolivar, Simon Bolivar, Simon Bolivar, Simon
Žmėrklē
Žmėrklē - Juonėškė rajuonė, Rodėškiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 40 prieteliu.
Rakvėcē
Rakvėcē (ček. - Rakvice) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2006 m. anam gīvena 2 187 žmuonis.
Laižova
thumb|right|230px|Kryžios bovosės Laižuvuos bažnyčės vėituo thumb|right|230px|Laižova
Laižova - miestalis Mažeikiu rajuonė, 15 km ī šiaurės rītus nūg Mažeikiu, pri Latvėjės respoblėkas robežė; Laižuvuos cėntrė īr Laižovuos Švt. Trejībės bažnīčė.
Istuorėjė
1661 m. Laižova pėrma karta pamėnavuota kāp miestalis. 1713 m. Laižovā suteikts savaitėnio torgaus privėlegėjė. Laižovuo nu 1876 gīvena ė klebuonava poėts Ontans Vėinažėndis. Mėrė 1892 m., palaiduots Laižovuos kapūs. Tuo pačiuo bažnīčiuo īr klebonavės Jouzos Tumas Vaižgonts. Vainuos pabenguo šėta bažnīčė sodegė. 1944 m. bova pastatīta naujė bažnīčė. Gīventuoju skaitlios: 1902 m. - 386, 1923 m. - 796, 1940 m. - 1000.
Toviu kalba
Toviu kalba (toviu kalbuo: тыва дыл tyva dyl) – tiorku kalbū gropės kalba. Ana rokounas aple 250 tūkst. žmuoniu, daugiausė anie gīven Sėbėrė, Muonguolėjuo, Kėnėjuo. Kalba ton uofėcēliuos kalbuos statosa Tovuo.
Kalba īr platē nauduonama: lēdamė laikraštē, televėzėjės lādas, internetėnē tėnklopē.
Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Zaliesnos
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ėmbrada seniūnėjuo. Anuo 2001 metās žmuonis nabgīvena.
Šėkėninks
thumb|right|210px|Šikininks Vėntuos regijuoninėmė parkė Šikininks, šėkėninks, īr bodīnkos, katramė irengts lauka tuolets.
Tonkiausē būn suodnū vėituovies, šalė keliū. Anuos daugiausē nier vandentėike, kanalėzacėjės. Srotas kaupemas ėzoulioutuo duobie, ėš katruos pū ton ėšsiorbemas so srotavežio aba tor biuoluogėne valīma sėstema.
Istuorėjė
Lietovuo šikininkā ėšplėta aple 1915-1916 metos, kūmet pėrmuosės svieta vainas gadīnie anas ėšpuopolērėna Vuokītėjės kariauna.
Orans
Orans (simbolis: ) - septīntuojė planeta skaitont nu Saulies, tretė vagol dėdloma ė ketvėrta vagol svuori Saules sėstemas planeta. Aple planetas atradėma 1871 m. kuova 13 d. praneše William Herschel. Tas bova pėrms lėiks, kūmet planeta bova atrasta naudoujient teleskuopa.
Kateguorėjė:Planetas
Navėkelē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Zarasū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Ots fon Bismarks
thumb|200px| Uots fuon Bėsmarks (Otto Eduard Leopold von Bismarck-Schönhausen; 1815 m. balondė 1 d. Šionhauzenė, daba Saksuonėjė-Anhalte – 1898 m. lėipas 30 d. Frīdrėchsro, natuolė Hamborga) – Prūsėjės ė Vuokītėjės XIX o. puolitėks, 1862–1890 m. bovės Prūsėjės ministros pėrmėninks. Ans priveiziejė Vuokītėjės sovėinėjėma.
Kateguorėjė:Prūsėjės žmuonis Kateguorėjė:Vuokītėjės žmuonis
Juons Basanavėčios
Juons Basanavėčios ( g. 1851 m. lapkristė 23 d., Uožkabaliūs, Bartnėnku valstios, Vėlkavėške apskrėtis – m. 1927 m. vasarė 16 d., Vėlniou. Palādouts Rasu kapėnies.) - Lietovuos vėsoumanėnis vēkies, puolėtėks, daktars, Lietovuos naprėklasuomībės akta sėgnatars.
Palē ėšsėmuokslėnėma Basanavėčios bova daktars. Dėdlė šmuota gīvenėma dėrba dakataro Bolgarėjuo.
Kateguorėjė:Lietovuos naprėklasuomībės akta sėgnatarā
Caiguna
Caiguna - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1963 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 32°16′8″S 125°29′24″E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Materēlėzmos
Materēlėzmos īr fėluosuopėjė, palē katron vėinėntelės tėkrā egzėstounontės dalīks īr materėjė ė ka nie juokiū dievū o ontgomtėniu jiegū.
Kateguorėjė:Metafizėka Kateguorėjė:Vieras fėluosuopėjė
Kēstotėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Viežātiū seniūnėjė
Viežātiū seniūnėjė - seniūnėjė Klaipiedas rajuona vėdorī ė šiaurie, centros - Viežātē.
Kēstotėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Prėtlokē
Prėtlokē (ček. - Přítluky) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2006 m. anam gīvena 776 žmuonis. Miestalės īr 165 metrū aukštomė vėrš jūras līgē.
Viežātiū seniūnėjė
Nūroudas
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona seniūnėjės
Bartkūnā (Juonėškės)
Bartkūnā - Juonėškė rajuonė, Rodėškiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Amy Winehouse
250px|thumb|right|Amy Winehouse Amy Jade Winehouse  (g. 1983 m. siejės 14 d. - m. 2011 m. lėipas 23 d.) - Onglėjės džeza, R&B dainėninke, kėitā garsė vėsam svietė. Ėpatingā Amy Winehouse ėšgarsėno anuos singlos Rehab. Dabartėnio čieso dėdlē garsė sava ekscentrėško elgesio (peštīniem, pėjuokavėmās).
Nūruodas
Winehouse Amy Winehouse Amy
Wiki
Wiki, viki (vikisvetainė) – interneta svetainiu rūšis, kor lankītuojē gal ne tik papėldyt svetainės torinī kāp internetiniūs fuorumūs, bet ė anon taisīte. Viki tēp pat vadėnama ė pruogramėnė īronga, katra īr nauduojem tukiū svetainiu kūrimou.
Milē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Mažeikiu apīlinkės seniūnėjuo. Anuo gīven 33 žmuones. Šalep kaima tek' Vėnta.