cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Daugožē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Aduomkėškē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Uodesa (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Žvangotē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Marsa kuoluonėzavėms
thumb|right|220px|Marsos
Marsa kuoluonėzavėms - hėpuotetėnė žmuonėjės galėmībė kuoluonėzoutė Marsa planeta.
Marsos īr šmuota spiejėmu ė rėmta stodėjavėma aple galėma anou žmuoniu kuoluonėzacėjė. Marsa pavėršiaus sālīgas dara anou svetėngiausė planėta (ba patiuos Žemės) vėsuo Saulės sėstemuo.
Kateguorėjė:Astruonuomėjė
Žiebėškelē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Pamėtovīs I
- Jorbarka rajuonė, Rauduones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 11 prieteliu.
Vėtebska rajuons
Vėtebska rajuons Vėtebska srėtėis rajuons, esontės srėtėis šiaurės rītūs. Pluots 2800 km². Rajuonė gīven aple 42 tūkst. žmuoniū (skaitiounant ba Vėtebska).
Dėdliausės gīvenvėites
Kateguorėjė:Vėtebska srėtėis rajuonā
Pageložīs
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Znuočkā
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Ruopė
thumb|250px|Ruopės
Bešenkuoėtiū rajuons
Bešenkuoėtiū rajuons (balt. - Бешанко́віцкі раё́н) Vėtebska srėtėis rajuons, esontės srėtėis vėdorie. Rajuonė gīven aple 21,4 tūkst. žmuoniū (2006).
Ruopė
Ruopė ī tuokė daržuovė, katra muokslėškā prigol prī krīžmažėidiu augalū (Brassicaceae) šeimuos.
Bešenkuoėtiū rajuons
Geuopgrapėjė
Rajuonė īr aple 50 ežerū.
Ruopė
Ruopė dvėmetis augals ī – pėrmās metās augėn sava šakni, vuo jēb ana palėik par žėima, ta kėtās metās ožaugėn stombri so žėidās. Ruopės aug spierē, sklasės ī. Anūm šaknis (gombā) svera 150–300 gramu, būn geltuonuokas aba baltas, vairiū skvarmū (apvalės, ėšėlgas),
Ruopės geriausē aug lėngvūs prīsmėltė aba prīmuolė dėrvūs. Ta daržuovė siej onkstīva pavasari, kas 50 cm atstomo vėina nug kėtuos. Ruopės rēk gerā laistītė, ba jēb trūkst vilgšmies, anūm gombā daras kartē ė kėiti. Ožaug par 65-75 dėinas, tūdie par metus galėma sietė kelis sīkius. Aug lėg pat šalnū, tink laikītė par žėima.
Bešenkuoėtiū rajuons
Dėdliausės gīvenvėites
Kateguorėjė:Vėtebska srėtėis rajuonā
Pamėtovīs II
- Jorbarka rajuonė, Rauduones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven vėins prietelės.
Ruopė
Senuobie ruopės liuob būs vėins svarbiausiū šitū kraštū jiediu. Anas jies žalės, vėrtas, keptas, ėš ruopiu taisa ruopiu zopė (ruopīnė). Jiedėmou tink jauni aba sausinti ruopiu lapā, anėi ēn ė kap šierals.
Bešenkuoėtē
Bešenkuoėtē - Baltarosėjės miests, esontės Vėtebska srėtie, Bešenkuoėtiū rajuonė. Bešenkuoėtiū rajuona centros. Anam gīven 8,2 tūkst. žmuoniū.
Ruopė
Kateguorėjė:Daržuovės Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Bešenkuoėtē
Miestalie, šalėp Daugovuos opės, īr ousts.
Kateguorėjė:Vėtebska srėtėis gīvenvėitės
Vėžādā
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Plītėnė (Trakā)
Plītėnė - gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Mobius Band
Mobius Band - elektruonėnės mozėkas kuolektīvs nū Niojuorka miesta, JAV.
Narē:
Sėnglā
Kateguorėjė:Mozėkas kuolektīvā
Almasans
Almasans īr nedėdlis miests Ėspanėjuo, Kastėlėjės-Leuona regėjuonė, Sorėjės provėncėjuo. Īr 32 km nū Sorėjės, 940 m aukštomė. Gīven 5,7 tūkst gīventuoju.
Almasans mėnavuojams nū 1375 m. Īr kelets bažnīčiu terp katrū žīmiausė Šv. Mīkuola.
Kateguorėjė:Ispanėjės miestā
EastEnders
EastEnders - JK BBC televėzėjės moila uopera. Pėrmuojė lėika paruodėta par BBC One 1985 m. vasarė 19 d. Televėzėjės serjalė vaizdiounams pramėslinta Rītū Luonduona London Borough of Walford rajuona žmuoniu gīvenėms.
Pradiuo liōb lēst pū dvė serėjės pū posė adīnas par savaitė, bat nū 2001 m. rogpjūtė mienėsė ruoduomas pū 4 serėjės par savaitė. EastEnders īr vėina ėš dėliausē vėizamu TV pruogramu JK.
Kateguorėjė:Televėzėjė
Saugū seniūnėjė
Nūroudas
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona seniūnėjės
Stepuonā
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Jesse Capelli
Jesse Capelli - muodelės ė puornuograpėniū fėlmū aktuore kėlėma nū Kanadas.
Kateguorėjė:Puornograpėjė
Rosėjės imperėjė
thumb|250px|Tūmsē žalė – [[Rosėjės imperėjės terėtuorėjė (1866 m.), švėisē žalė – itakas zuonas.]]
Rosėjės imperėjė - istuorėnė Rosėjės valstībė. Ana gīvava nū Petra I XVII o. pabėnguos – XVIII o. pr. valdīma gadīnės ligė imperatuoriaus Nėkuolajaus II nuvertėma ė nužodīma par Rosėjės revoliucėjė 1917 m. Par ton čiesa Rosėjės imperėjė grētā plieties terituorėškā, ė bova net ėšplėtosė par 3 žemīnos.
Rosėjės imperėjės pamatos pakluojė Rosėjės cars Petros I.
Imperėjės vaduovs - imperatuorios - ligė 1905 m. toriejė absuoliotė, nėikiena narėbounama, valdė.
Kateguorėjė:Rosėjė Kateguorėjė:Istuorėjė
Šėlīnā
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 12 žmuoniū.
Prėbuonīs
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Whitney Stevens
Whitney Stevens - puornuograpėjės aktuorė ana īr žīdū tautībės, kėlėma nū Panamas. Pėrmuojė lėika nosėfėlmava 2006 metās ė lėgė 2009 metū bova nosėfėlmavuosė krūvuo 120 puornuograpėniū fėlmū.
Nūruodas
Kateguorėjė:Puornograpėjė
Prėbuonīs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Pavembrē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Šēmenas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Rūgštīnė
thumb|250px|Rūgštīnė
Rūgštīnė aba rūgštielie ī tuokis augals, katros muokslėškā prigol prī rūgtėniu augalū (Polygonaceae) šeimuos.
Rūgštīnė tuokė žuolie ī, katra ožaug lėg 60 cm aukštoma. Stombris anuos statmens, stamontros. Šaknis aug kap pondā, vešlės, gėlē isišaknīj. Lapā būn 7-15 cm ėlgoma, ėšėlgi, tonkē ėšruod kap strielės. Žėidokā mažītē, tuokės žalē rauduonas pliauskalės, katras soliposės strombrė vėršou.
Aug rūštīnės pėivūs, pamedies, ganīklūs, pruogomūs, augėn anas ė daržūs.
Jauni rūgštīniu lapā ė stombrē tink jiediou, tora rūgšta smuoka, gers vėtamėns ī. Ėš rūgštīniu taisa saluotas, tuokė zopė, katra šauka rogštielīnė aba rūgštīnīnė.
Vėšteliuonīs
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 34 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Šėlėninkā (Saugas)
Šėlėninkā - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Saugū seniūnėjuo. Anuo gīven 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Saugas
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Saugū seniūnėjuo, anuos centros. Anuo gīven 945 žmuonis.
Kaimalie nu 1947 m. vėik vākū gluobas namā.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Himmelblå
Himmelblå (pargoldīms Mielīns dongos) īr Nuorvegėjuo lēdama TV drama. Serjels īr aple nedėdele bendroumene Ylvingen, šiaurės Nuorvegėjuo.
Himmelblå īr ruoduoma:
Aktuorē
Kateguorėjė:Televėzėjė
Arvīds Aizsils
Kateguorėjė:Latvėjės žmuonis
Kībartū seniūnėjė
Kībartū seniūnėjė - seniūnėjė Vėlkavėškė rajuona vakarūs, cėntros - Kībartā.
Nūruodas
Kateguorėjė:Vėlkavėškė rajuona seniūnėjės
Puoluonėzacėjė
Puoluonėzacėjė - prīverstėnės aba savaimėnis lėnku kalbuos ė koltūras duomėnavėms aba pėršems Lėnkėjā pavaldiuos ne lėnkėšku tautu gīvenamuos terėtuorėjuos.
LDK gadīnie
Intensīvos LDK puoluonėzavėms prasidėjė pū 1569 m. Lioblėna onėjės. Lėnkā laikė lietovios namuokintās, atsėlėkosēs, tēp lietoviu bajuorėjė ė puonėjė grētā jiemė rokoutėis lėnku kalba. Žemaitiu bajuorā mėnkā pasidevė lėnkėnėmou ė ėšlaikė sava kalba ė koltūra napaliesta tēp matsnē, kāp kėtor Lietovuo.
XX omžios
1920 m. Lėnkėjā ožjiemos Vėlnio ė Vėlniaus krašta prasidiejė ton krašta žmuoniū puoluonėzacėjė ė teruors prīš vėitas lietovius.
Slabada (Trakā)
Slabada - gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Puoluonėzacėjė
XXI omžios
Vėlniaus ė Šaltėninkū rajuonūs gīven daugoms lėnkū, lietovē ī mažomuo, ton dvījū rajuonū valdiūs daugoms ī lėnkā. Būn, ka padėrbama tēp, ka pavīzdiou ī lėngviau gaut vėita lėnkū kalbuos vākū darželiūs nē lietoviu.
Slabada (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 58 žmuonis.
Puoluonėzacėjė
Puoluonėzacėjė Godėjuo ė Okraėnuo
Pū Lioblėna onėjės Lėnkėjė sava valdē parjiemė dėdlė šmuota Godėjės ė Okraėnas ė ton kraštūs vedė puoluonėzacėjės puolėtėka. Žmuonėm bova kėšama katalėku tikība, vuo krūvuo ė lėnku kalba ė koltūra.
Slabada (Trakā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Puoluonėzacėjė
Puoluonėzacėjė Godėjuo ė Okraėnuo
Kateguorėjė:Lietovuos istuorėjė
Buoblaukis
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Klausotū ė Kībartū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Vėsgėrdā (Trakā)
Vėsgėrdā - gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Vilkītē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Saugū seniūnėjuo. Anuo gīven 901 žmuogos.
Čė īr evangelėkū lioteruonū senuosēs kapėnes.
Nu 1990 m. šalėp kaimalė, vakarėnem anuo šmuomė kasama napta.
Adelėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Aduomelē (Trakā)
Aduomelē - gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Rodīnā
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Saugū seniūnėjuo. Anuo gīven 28 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Jezups Akelevičs
Jezups Akelevičs (g. 1768 aba 1779 m. (?) — m. 1842 m. Vėlniou) pėrmuosės puopolēriuos latgaliu kalbuos gramatėkas (Eysa mociba ap audzeyszonu biszu) ėšgoldītuos. Ons ton gramatėka ėšgoldė 1832 m.
Kateguorėjė:Latvėjės žmuonis
Aduomelē (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Petrelē
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Juonātē (Vėlkavėškis)
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Viļs Dziervinīks
Viļs Dziervinīks (g. 1959 m.) - latgaliu puoets, rašontės latgaliu ė latviu kalbuom.
Puoezėjė latgaliu kalba:
Kateguorėjė:Latvėjės žmuonis
Dėdliuoses Lapės
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Lapiu seniūnėjuo. Miestalie īr guolfa aikštīns „Elnias“.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 216 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Vėntspėlis
Vėntspėlis (, līv. – Vǟnta) – miests šiaurės vakarū Latvėjuo, šalėp Baltėjės jūras. Miests pėrmuojė lėika kruonėkuos pamėnavuots 1290 m. Gīventuoju sk. 39 861 (2016 m.)
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Kokuorā
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Saugū seniūnėjuo. Anuo gīven 255 žmuonis.
Žieruonīs
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 109 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Gondra rūgštīnė
thumb|200px|Žīdia gondra rūgštīnės
Gondra rūgštīnė, kėtap zoikė rūgštīnė, šonėis rūgštīnė, rūgštīnielė, rūgštīnītė ī tuokis augals, katros muokslėškā prigol prī rūgtėniu augalū (Polygonaceae) šeimuos, ėr ī gėmėnie rūgštīnē.
Ta ī nedėdlė, 5-30 sīkēs lėg 60 cm aukštoma daugiametė žuolie. Toria dėdlės, gėlės šaknis. Stombris statmens, pluons, sīkēs šakuots. Lapā nedėdli, siauri kap kuokės strielītės. Žėidā mažītē, rauduoni.
Žīdia gondra rūgštīnė terp gegožė ė rogpjūtė mienesiu. Auga pošīnūs, pėivūs, atšlāties, pakelies, javūs, anā īpatingā patink rūgštės ė lėngvas dėrvas.
Tas pėktžuolė ī, katra guoža javus, žuolės šerėmou, lėnus. Gondra rūgštīnė trocīzna ī, katra apsitročėn gīvuolē, īpatingā avis.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Arklarūgštė
Arklarūgštė, kėtap arklarūgštielė, arklė rūgštīnė, komelrūgštė ī tuokė žuolie, katra muokslėškā prigol prī rūgtėniu augalū (Polygonaceae) šeimuos.
Arklarūgštė ī tuokė daugiametė žuolie, katra ožaug lėg 1 metra aukštoma. Anuos stombris statmens, stamontros. Lapā ėšėlgi, rauktās kraštās. Žėidā smolkē, rīškē rauduoni, sokėbė̄ ont stombriū vėršūniu. Sieklas rodas, neskēst ondenie.
Arklarūgštės miegst vilgšnas, sonkės, skalsės dėrvas. Aug pakelies, pėivūs, laukūs. Lapā rūgšti, kap senst daras laiški. Jauni arklarūgštės lapā tink jiedėmou kap ė paprastuos rūgštīnės, tiktās kėitesni ī, šiorkštuoki.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Žuolės
Pīteris Jorcėnis
Pīters Jurceņš (, žem. - Pėtris Jurcenšis 1932 m. groudė 17 d. - vasarė 18 d.) - bova Latvėjės puoets, katrs liōb goldīt puoezėjė latgaliu ė latviu kalbuom.
Kateguorėjė:Latvėjės žmuonis
Līgumā (Vėlkavėškis)
{Līgumā - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Kībartū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Sakūtėlē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Saugū seniūnėjuo. Anuo gīven 209 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Muolėnē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Kībartū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Būdavuonės darbėninks
Kateguorėjė:Žmuonis
Barsūnėškē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Lapiu seniūnėjuo.
Kormėškē (Vėlkavėškis)
Kormėškē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Kībartū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Barsūnėškē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniū.
Lapiu seniūnėjė
Lapiu seniūnėjė - seniūnėjė Kauna rajuona i šiaurės šmuota nū Kauna miesta, centros - Lapes.
Kormėškē (Vėlkavėškis)
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Šatėjā
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Lapiu seniūnėjuo. Miestalie īr palėkės 1889 metās ėšbūdavuots dvars. Īr muole sosėtelkėms.
Barsūnėškē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Lapiu seniūnėjė
Nūruodas
Kateguorėjė:Kauna rajuona seniūnėjės
Šatėjā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 215 žmuoniū.
Nūruodas
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Pakolnėškē (Kauns)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Būklės (Rūdėškės)
Būklės - gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Valdis Dombrovskis
Valdis Dombrovskis (g. 1971 m. rogpjūtė 5 d.) - Latvėjės fėzėks, akuomonėsts, puolėtėnės vėikies, nū 2009 m. vasarė 26 d. paskėrts Latvėjės mėnėstro pėrmėnėnko.
Kateguorėjė:Latvėjės žmuonis
Apatėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Dombrava (Trakā)
Dambrava - gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Uopšrūtelē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Kībartū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Dombrava (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Žemaitkėimis (Saugas)
Žemaitkėimis - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Saugū seniūnėjuo. Anuo gīven 165 žmuonis.
Uopšrūtelē
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Žemaitkėimis (Saugas)
Lėgė 1945 m. čė vėike liuoso pagrīndu renkama gaisrėninkū draugėjė, katrā vaduovava ūkėninks Schnellenkamp Fritz.
Čiūtelē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Saugū seniūnėjuo. Anuo gīven 126 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Lankopē (Šėlotė)
Lankopē - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Saugū seniūnėjuo. Anuo gīven 124 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Drūsēkē (Kauns)
Drūsēkē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Lapiu seniūnėjuo.
Sakalopis
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Kībartū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Drūsēkē (Kauns)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 124 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Sakalopis
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Lapīnā
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Saugū seniūnėjuo. Anuo gīven 108 žmuonis.
Dembnekā
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Lapės
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Lapiu seniūnėjuo, i šiaurės rītū šmuota nū Kauna miesta. Seniūnėjės centrs. Miestalie īr Šv. Juona Krīkštėtuojė bažnītė, ėšbūdavuota 1620 aaba 1639 metās, Lapiu pagrėndėnė muokīkla, pašts (LT-54078).
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 038 žmuonis.
Šūklelē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Kībartū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Grips
thumb|150px|Gripa vėrosā, padėdentė 100 000 kartu. Grips – sezuonėnis vėrosėnis sosėrgėms. Ans sokel kuomplėkacėjės, vuo tēpuogė pagreitėn kėtos sosėrgėmos.
Tēpuogė veizieket
Kateguorėjė:Infekcėnės lėgas
Androškuonē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Lapiu seniūnėjuo.
Kvenu kalba
Kvenu kalba īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Ana rokounas kvenu tautuos žmuonis, katrie gīven šiaurės Nuorvegėjuo. Diel puolėtėniu ėr ėstuorėniu prīžastiu 2005 m. ana gava tautėnės mažomuos kalbuos tėisės, bat šmuots žmuoniu mės, ka ana īr soumiu kalbuos tarmie.
Androškuonē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 28 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Kvenu kalba
Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Matlaukīs
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Kībartū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Alka (Šėlotė)
Alka - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Saugū seniūnėjuo. Anuo gīven 75 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Kārlis Ulmanis
250px|right|thumb|Kārlis Ulmanis
Kārlis Ulmanis (1877 m. siejės 4 d. – 1942 m. siejės 20 d.) - terpokare Latvėjės puolėtėks, mėnėstros pėrmėninks, ketvėrtasės Latvėjės prezidents. Kārle Ulmane palėkėms Latvėjā ė anuos žmuonim īr vertėnams skėrtīngā.
1934 m. gegožė 15 d. ēdams mėnėstra pėrmėninka parēgas padarė valstībės parvesma ė ožjiemė vadia, Latvėjė nababova parlamentėnė respoblėka. Prezidento ėšbova lėgė 1940 m. bėrželė 16 d., kūmet Latvėjė uokopava TSRS.
Ulm
Aisienā (Šėlotė)
Āsienā - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Saugū seniūnėjuo. Anuo gīven 91 žmuogos.
Vuokėška Vikipedėjė
Vuokėška Vikipedėjė - liousuojė vikipedėjė vuokītiu kalba. Ana īr untruojė palē dėdloma Vikipedėjė.
Galvuos suopiejėms
Galvuos suopiejėms, gīla (aba cefalalgėjė) īr dielē skėrtėngu sālīgu atsėrondontės galvuos ė čiesās kakla suopiejėms. Tas laikuoms tonkiausiu skausma nusėskondėmu.
Vuokėška Vikipedėjė
Nūruodas
Kateguorėjė:Vikipedėjės vagol kalbas
Estėška Vikipedėjė
frame|right|Estėškas Vikipedėjės luoguotėps
Estėška Vikipedėjė - liousuojė vikipedėjė estu kalba. Pradieta kortė 2003 m. groudė 18 d.
Galvuos suopiejėms
Kateguorėjė:Nervu sėstemas lėgas Kateguorėjė:Sėmptuomā Kateguorėjė:Suopiejėms
Estėška Vikipedėjė
Nūruodas
Kateguorėjė:Vikipedėjės vagol kalbas
Andres Luure
thumb|Andres Luure
Aisienā (Šėlotė)
Pėrmuojė lėika pamėnavuots 1540 m., kāp Aise.
Andres Luure
Andres Luure (g. 1959 m. gegožė 22 d.) - estu fėluosuops ė pargoldītuos, dėrb muokslėninka darba Talėna universitetė.
Aisienā (Šėlotė)
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Andres Luure
Kateguorėjė:Estėjės žmuonis
Šiaudėnėškē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 422 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Prancūzėška Vikipedėjė
thumb|Prancūzėškas Vikipedėjės luoguotėps
Šantē (souda)
Šantē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Lapiu seniūnėjuo.
Prancūzėška Vikipedėjė
Prancūzėška Vikipedėjė - liousuojė vikipedėjė prancūzu kalba. Ana īr tretiuojė palē dėdoma Vikipedėjė ė vėršom 1 mln. straipsniu tor.
Nūruodas
Kateguorėjė:Vikipedėjės vagol kalbas
Bagiedē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Saugū seniūnėjuo. Anuo gīven 16 žmuoniū.
Kartenas Laumės kūlis
miniatiūra|230x230px|Laumės kūlis nug pėitvakariu
Bagiedē
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Marcelios Martėnātis
Martėnātis Marcelios, krėkšta vards Teuoduors (gėmė̄s 1936 m. balondė 1 d. Paserbėntie, Raseiniu rajuons, mėrė̄s 2013 m. balondė 5 d. Vėlniou) ī ėš Žemaitėjės kėlė̄s Lietovuos puoets, rašītuos, verties.
Šantē (souda)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 38 žmuonis.
Marcelios Martėnātis
Gėmė ėr auga Martėnātis Marcelios Kalnoju kraštė, Paserbėntė suoduo. Muokės ons Gervėniu septīnmetie muokīkluo, 1956 m. bengė Kauna puolėteknėkoma, bova pajėmts i armėjė, kor bova rīšėninko. 1957–1958 m. ons dėrba Raseiniu gazietuo „Stalėnėitis“. Paskom ėškeliava i Vėlnio ėr 1964 m. bengė Vėlniaus onėversėtetė literatūras stodėjės. 1964–1966 m. Martėnaitis dėrba žornalūs „Komjaunėma tėisa“ ė. „Jaunėma gretas“. 1980 m. tamė patiam onėversėtetė diestė literatūra. 1989 m. prisijongė prī Sājodė, bova vėins anuo vaduovu.
Nug 1955 m. Marcelios Martėnātis jiemės skelbtė gazietūs sava eilės, vuo 1962 m. ėšlaida pėrma sava eiliū kninga „Balondė snėigs“. Sava eiliesė, kningūs Martėnaitis apdainiuo senuobėška suoda, gīvenėma, kap ons spierē mainas ė nīkst, kap ožlaida keli dabartėniam žmuogou, dabartėniam mīslėjėmou. 1984 m. so režėsieriom Gītio Lokšo padėrba fėlma „Vakar ė vėsaduos“.
Kartenas Laumės kūlis
Kartenas kūlis, da šaukiams Laumės kūlio so Karvės (kėtap – Velnė) pieda tas ī mėtuoluogėnis kūlis, katros riuogsa Kretingas rajuona pėitrītiūs, Kartenuo (Kartenas seniūnėjė), tūjaus ont vakarū nug Kartenas pėliekalnė, 30 m į pėitus nug Mėnėjės, anuos ėntaka Kūlupė dešėniam krontė.
Protestantizmos
arz:بروتستانتيه Пратэстантызм Protestantství Protastúnachas प्रोटेस्टैंट धर्म Protestan Protestan Tlālnētoqui Quīxtianayōtl 基督新教
Grīnātē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Saugū seniūnėjuo. Anuo gīven 19 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Heraklėts
right|thumb|200px|Heraklėts, Johannes Moreelse abruozdielis
Godkaimis
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Kībartū seniūnėjuo.
Heraklėts
Heraklėts (g. aple 544 m. pr. m. e. Mažuosės Azėjės miestė Efesė – 483 m. pr. m. e.) - senuobės graiku fėluosuops. Heraklėta raštu ėšlėki nadaug, bapalėkė kelė šimtā fragmentū. Ėšlėki fragmentā trompė, ėlgiausės īr ėš 3 sakėniu, 55 žuodiu.
Kateguorėjė:Antėkas fėluosuopā
Kartenas Laumės kūlis
Kūlis sosided ėš granėta, ī 2,95 m ėlgoma, lėg 1,98 m platoma, 25–85 cm aukštoma. Ont kūlė ī tuokės doubalės, katras žmuonis šauka piedom – dėdliausė ta pieda ī „Karvės pieda“ aba „Velnė pieda“, vuo mažesnės – „Laumės piedas“ aba „Vāka piedas“.
Tauralaukis (Kauns)
Tauralaukis - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Lapiu seniūnėjuo.
Šantē (souda)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Lepšėškē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Lapiu seniūnėjuo.
Godkaimis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 395 žmuonis.
Tauralaukis (Kauns)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 45 žmuonis.
Lepšėškē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 56 žmuonis.
Marcelios Martėnātis
1998 metās apduovenuots Nacēnalėnė koltūras ė mena premėjė.
Stavėdvaris
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Lapiu seniūnėjuo.
Lepšėškē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Vėlkopē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Kībartū seniūnėjuo.
Gromblē (Šėlotė)
Gromblē - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Saugū seniūnėjuo. Anuo gīven 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Vītolē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Saugū seniūnėjuo. Anuo gīven 55 žmuonis.
Stavėdvaris
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 38 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Kartenas Laumės kūlis
Žmuonis ruokoun, ka naktėis čieso vuo sīkēs ė dėina prī ton kūlė galam paveizetė laumės, katras veliej žlogta. Vėsā šalėmās kūlė ī tap šaukiams „lords“, katros rasietās palėkė̄s senuobėnės alkas vėituo.
Godkaimis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Tauralaukis (Kauns)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Ondris Bērzinis
Ondris Bērzinis (, g. 1944 m. groudė 10 d.) – Latvėjės verslėninks ė puolėtėks. 2011 m. bėrželė 2 d. ėšluošė Latvėjės prezidėnta rinkėmūs. Nū 1993 m. lėgė 2004 m. bova Latvėjės „Unibank“ prezidėnts.
Kartenas Laumės kūlis
Da rokounama, ka pieda ont kūlė palėka karvė, aba ton kūli nešė̄s ale pametė̄s veln's.
Vītolē
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Ondris Bērzinis
Kateguorėjė:Latvėjės prezidėntā
Kartenas Laumės kūlis
Kateguorėjė:Kūlē Kateguorėjė:Kretingas rajuons
Ketorkaimis
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Kībartū seniūnėjuo.
Marcelios Martėnātis
Kningas
Kateguorėjė:Lietovuos puoetā Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis
Ketorkaimis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 236 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Vest Indėjė
Vest Indėjė, kėtap „Vakarū Indėjės“ tas ī ciels šmuots Euruopas šaliū kuolionėju, katras bova Karėbu salūs (terp Šiaurės Amerėkas ė Pėitū Amerėkas).
Kībartū suoda
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Kībartū seniūnėjuo.
Vest Indėjė
Sīkēs ė daba Vest Indėjė šaukiami cieli Karėbā.
Kībartū suoda
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 293 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Vest Indėjė
Lėg Kuolomba atplaukėma, salūs gīvena indienā karėbā ėr aravakā. 1496 m. Kuolombs pabūdavuojė pėrma gīvenvėitė Haėtė saluo ė tep ikūrė Ispanėjės Vakarū Indėjės.
Vėlkopē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 163 žmuonis.
Slavā
Slavā ī tuokės tautas, katras rokunas slavu kalbuom. Kap ė daugoms Euruopas tautū, anėi prigol prī indėeuropėitiu. Slavā gīven daugomuo Rītū ė Vėdorė Euruopuo – nug Elbės opėis vakarūs senuobie lėg Vuolgas, daba lėgė pat Ramiojė ondenīna rītūs.
Vest Indėjė
Nug XX o. vėdorė daugoms Vest Indėjės salū gava liousībė, bet da palėka šmuots valdū ė kuolionėju, katras valda Onglėjė, Prancūzėjė, Olandėjė, JAV.
Vėlkopē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Vest Indėjė
Kateguorėjė:Šiaurės Amerėka
Mastēkē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Lapiu seniūnėjuo.
Slavā
Slavā skėrstas šėtap:
Mastēkē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 99 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Slavā
Senuobie slavā gīvena, bet paskom ėšnīkā Dakėjuo (daba Romonėjė), Grākėjuo, aplinkou Elbės (Labės) žemopi (daba šiaurėis rītū Vuokītėjė).
Vards „slavā“ senuobės raštūs mėnavuojams kap Slovene, Soubenoi, Sklabenoi, Sklauenoi, Sklabinoi, Sklauinoi, Sclaueni, Sclauini ė kėtap. Tasā žuodis rasietās radas nug „slovo“ kas ė rēšk „žuodis, ruoda“, da gal būtė, ka ons ī nu žuodė „slava“ (tas ī, „šluovie“).
Slavā galėmā radas aba kap pėitū baltu atsišakuojėms, aba kap senuobėnės baltu-slavu tautuos šaka. Terp baltu ė slavu kalbū ė dėdlis šmuots ne tėktās bendrū žuodiu, bet ė gramatėkas skvarmu. No slavā, prīšėngā kap baltā, smarkē mėša so aplinkėniem tautuom (germanās, dakās, skėtās, grākās ė kt.), tūdie anūm kalbas ė koltūra geruokā pasimainė nug indėeuropėitiu pruokalbės, prīšėngā nego baltu.
Kateguorėjė:Slavā
Smėltīnā II
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Lapiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Kebelē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Saugū seniūnėjuo. Anuo gīven 37 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Barvā
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Saugū seniūnėjuo. Anuo gīven 63 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Bercėškė
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Saugū seniūnėjuo. Anuo gīven 90 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Beržīns (Vėlkavėškis)
Beržīns - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Kībartū seniūnėjuo.
Bajuorā (Kībartā)
Bajuorā - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Kībartū seniūnėjuo.
Beržīns (Vėlkavėškis)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Palmė
thumb|250px|Kuokosa palmės
Beržīns (Vėlkavėškis)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Palmė
Palmė īr medis, katros aug variūs truopėku kraštūs. Bioluogėškā sodara Arecaceae augalū šeima. Palmiu kamėins netor šakū, tonkē tor līgė žėivė. Lapā ėlgi (lėgė 4-5 m ėlgoma), aug nu kamėina vėršūnės. Ont anūm kāp plonksnas sosėdiestė maži lapalē. Žėidā būn nuognē menki, sosėspėitė žėidīnou. Dėdlė dalės palmiu ved jiedamus vaisius.
Daugielātē (Vėlkavėškis)
Daugielātē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Kībartū seniūnėjuo.
Ruokėškē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Lapiu seniūnėjuo.
Daugielātē (Vėlkavėškis)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 64 žmuonis.
Ruokėškē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Palmė
Palmės īr nuognē tonkē sotinkams truopėku ė subtruopėku augals, katros aug ė džiunglės, ė jūras pakrontie, ė īr suodėnams miestu ulīčės ė parkūs.
Estfuolds
Estfuolds (Østfold) - vėina ėš pėitū Nuorvegėjės apskrėtiū, katruos centrs īr Sarpsbuorgs.
Savėvaldībės
Estfuoldė īr 18 savėvaldībiu:
Bezdiuonė
Bezdiuonė (kėtēp bezdiuonka, malpa, merkakis) īr gīvis, katros prėgol žvieriam, primatu būriō.
Ruokėškē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Daugielātē (Vėlkavėškis)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Palmė
Žėnuomiausės palmės:
Kateguorėjė:Medē Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Bezdiuonė
Bezdiuonės īr gerā ėšvīstėta moskolū sėstema, tudie gal poikē kostietė tėik mediūs, tėik ont žemės. Prėikėnės galūnės ("ronkas") prisėtaikosės čioptė, laikītė vairius daiktus. Ėš kėtū gīvūnu bezdiuonės ėšsėskir sava dėdlēs smegenās tudie gal sodietėnga rokoutės so sava gentainēs. Veik vėsas bezdiuonės aktīvės īr dėina, gīven būrēs so kėita suocēlėnė hierarkėjė.
Žėnuomiausės bezdiuonės:
Kateguorėjė:Žvierē
Bajuorā (Kībartā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 94 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Ėsmuonīs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 142 žmuonis.
Estfuolds
Savėvaldībės
Kateguorėjė:Nuorvegėjės apskrėtīs
Ėsmuonīs
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Fėnmarks
Fėnmarks (Finnmark) - vėina ėš šiaurės Nuorvegėjės apskrėtiū, katruos cėntros īr Vadsė.
Savėvaldībės
Kateguorėjė:Nuorvegėjės apskrėtīs
Gostātē (Vėlkavėškis)
Gostātē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Kībartū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Gėnienā
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Lapiu seniūnėjuo.
Gostātē (Vėlkavėškis)
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Stavėštē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Lapiu seniūnėjuo.
Gėnienā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 61 žmuonis.
Stavėštē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Gėnienā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Brožā (Šėlotė)
Brožā - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Saugū seniūnėjuo. Anuo gīven 43 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Bondalā
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Saugū seniūnėjuo. Anuo gīven 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Alouna I
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 138 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Grėibtē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Kībartū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Vākštenē
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 67 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Lapalē (Šėlotė)
Lapalē - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Saugū seniūnėjuo. Anuo gīven 53 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Spėndios (kaims)
Spėndios - gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Jerba Buena
(ėsp. Jerba Buena – rēkš „gera žuolie“) īr miests Argentinuo, Tukumana pruovėncėjuo, ož aple 20 km i vakarū šmuota nū Tokomana miesta. Aple 50 tūkst. gīventuoju. Miestalės īr departamenta centrs.
Kateguorėjė:Argentėnas miestā
Dėiglē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Saugū seniūnėjuo. Anuo gīven 16 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Takžuolė
Takžuolė ī tuokė žuolie, katra muokslėškā prigol prī rūgtėniu augalū (Polygonaceae) šeimuos.
Tas ī vėinmetis augals, katros ožaug lėg 40 cm auktšoma. Stombrē tēvi, aug daugomuo golstē. Lapā smolki, žėidā tepuogė smolki, žali.
Aug takžuolė pėivūs, saulietūs vėitūs, īpatingā anuom tink augtė ont takū, kėimūs, gerā parneš mindėma.
Takžuolė liekarsta ī. Žuolie tink mīžėma lėguom gīdītė, kap kraujoun skrondis aba žarnas, tepuogė borna. Takžuolė bendrā tink bikuokiam kraujavmou stadītė, ana tink dietė ont ruonu, vuotiu. Gerėn plaukū augėma.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Žuolės
Medėninkā (Vėlkavėškis)
Medėninkā - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Kībartū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Hedmarks
Savėvaldībės
280px|right Hedmarkė īr 22 savėvaldībės:
Medėninkā (Vėlkavėškis)
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Hedmarks
Savėvaldībės
Kateguorėjė:Nuorvegėjės apskrėtīs
Rūdėškiu kaims
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Duonalds Tramps
thumb|250px|Duonalds Tramps 2017 metās
Duonalds Tramps (, gėmė 1946 metās bėrželė 14 d.) ī amerėkėitiu verslėninks, mėlėjardierios, katros nug 2017 m. ligė 2021 m. bova JAV prezidėnto. Ons īr 45-s prezidėnts par vėsa JAV istuorėjė.
Nug 1987 m. so partraukėmās D. Tramps prigol JAV respoblėkuonu partėjē. 2015 m. bėrželė 16 d. ons pranešė, ka ons dalīvaus 2016 m. JAV prezidėnta rėnkėmūs ė anūs ėšluošė.
Peletrūnā
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Kībartū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 45 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Markūnā (Trakā)
Markūnā - gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 38 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Huordalands
Huordalands - (Hordaland) - vėina ėš pėitū Nuorvegėjės apskrėtiū, katruos cėntros īr Bergens.
Savėvaldībės
Kateguorėjė:Nuorvegėjės apskrėtīs
Plieša
Plieša ī tuokė pluona, liauna jauna lazdīna a karkla skalalė, katra tink krežiam, duoklam, kretėlam, sėitam dėrbtė, vīžuom pintė. Da so pliešuom galėma ė dalgė itvertė, pintė luopėši. Sīkēs pliešas plieša ne ėš karkla skalū, bet ėš pošėis aba eglės ėšpliešėtu šaknū.
Kateguorėjė:Medėina
Gervėnē
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 27 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Vāduotā (Vėlkavėškis)
Vāduotā - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Kībartū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Lašā (Šėlotė)
Lašā - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Saugū seniūnėjuo. Anuo gīven 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Varpotē (Vėlkavėškis)
Varpotē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Kībartū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 27 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Čekėškė
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Čekėškes seniūnėjuo. Seniūnėjės centrs. Miestalės īr orbanėstėnės pamėnkls.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 734 žmuonis.
Nūruodas
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Čekėškės seniūnėjė
Kėtas suodnas
<div class="references-small" stīle="-moz-column-count:4; column-count:2;">
Mantvīdā (Šėlotė)
Mantvīdā - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Saugū seniūnėjuo. Anuo gīven 78 žmuonis.
Telemarks
Telemarks (Telemark) - vėina ėš pėitū Nuorvegėjės apskrėtiū, katruos centrs īr Šėins.
Savėvaldībės
500px|right Telemarkė īr 18 savėvaldībiu:
Kateguorėjė:Nuorvegėjės apskrėtīs
Skīnėms
thumb|240px|Kvartelėnis skīnėms
Skīnėms ī tuokė siaura tėisi jousta, ėškirsta medie. Anas dėrbamas keliam būdavuotė, alektras štolpam statītė. Tepuogė medies būn prīšgaisrėnē kvartalū skīnėmā – anūs sīks nu sīkė ėšara, ka naožželtom kēsas ė medēs.
Da veiziekėt
Kateguorėjė:Medė
Rūts
thumb|200px|Rūtā
Rūts da kėtap rūta ī tuokis daugiametis žuolīns, kėlėma nug Vėdoržemė jūras kraštū, bet dėdlē svarbos baltu koltūruo.
Rūta stombris statmens, šakuots, ožaug lėg 60 cm aukštoma. Lapā aug pražongē, garbanuoti. Žėidokā nie dėdli, tuoki žalsvā geltuoni, sogolė̄ kekies. Žīdia rūtā nug birželė lėg siejės, vuo sieklas sonuokėn kor tās siejės galė-spalė pradiuo. Ciels augals skaudē kvepa, tora tuoki savėška smuoka. Čiopėniejont rūtus ont ronku gal ėškiltė pūslės, ba rūtūs ī tuokiu medegu (fuotuokomarėnu), katras dėdėn skūras dirgloma saulės švėisā.
Rūtu žuolie ė dėdlė liekarsta nug šėrdėis lėgū, kramės suopolė, nervu lėgū ī, nug sena rūtā taisuomi neštomou nutrauktė.
Rūtā nug sena dėdlē svarbos žuolīns žemaitiu ė lietoviu liaudėis koltūruo: anėi tonkē mėnavuojami dainiūs, anūm siejėms, priveiziejėms liuob būs naženuotu panū dėdlis rūpestis, par svuotba jaunuojė pėnas rūtu vānėka, dedas ont galvuos, vuo paskom ons sonaikėnams. Rūtā ī panuos čīsta, viežlīboma znuoks, tūdie anūm „ėšlaužīms“ rēšk parėjėma i muoterīstė.
Kateguorėjė:Žuolīnā Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Guojos (Rūdėškės)
Guojos - gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo. Kaimalie īr kuoplītalė, pėitū šmuotė īr Guojous mėšks.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 27 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Rūgtis
Rūgtis ī tuokiū žuoliū vards. Žemaitėškā rūgtim šauka daugomuo pelievėrkštės, rūgtius dėrvėnius ė panašės vėjuoklės, katras guoža lėnus, javus, aug daržūs, ganīklūs. Daugoms tūm augalū seniau muokslėškā prigolė prī šeimuos, bet paskom bova ėš anuos ėšskirstītė.
Pruogoma
thumb|240px|Pruogoma Bobiū medie
Pruogoma, kėtap pruogīma, pruoretmė, pruoretis, pruorietma, rietma, retmie, rietmie ī bikuokis prašvieiejėms, pruoperša, ākštelė medie. Tonkē pruogomūs aug pėivelės, neaukšti kēsā – anas palėik pu gaisra, ėškėrtus medė, aba ka būn dielē naskalsės dėrvas. Kėtasīk pruogoma palėik ba tenās ī kuokė pelkė aba tīrs.
Pruogomūs miegst ganītėis medės žvieris, tuokiūs vėitūs paprastā gausē aug žemougės.
Rūgtis
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Žuolės
Pruogoma
Kateguorėjė:Medė
Genji Monogatari
Sakmie aple prėnca Gendžė īr klasėkėnis japuonu literatūras kūrėnīs, katruo autuorīstė priskėrama Japuonėjės bajuorē Murasaki Shikibu onkstīvam XI o. (Heian čieso). Kūrėnīs dažnā laikuoms vėino permūjū ruomanu, ale tarpe patiū literatūruoluogu nie sosėtarta, galam ana laikītė ruomano, a ne.
Skīrē
42. Niō Miya (匂宮)
43. Kōbai (紅梅)
44. Takekawa (竹河)
46. Shii ga Moto (椎本)
47. Agemaki (総角)
48. Sawarabi (早蕨)
49. Yadorigi (宿木)
50. Azumaya (東屋)
51. Ukifune (浮舟)
52. Kagerō (蜻蛉)
54. Yume no Ukihashi (夢浮橋)
Nūruodas
Kateguorėjė:Japuonu literatūra
Ėškartas
thumb|250px|Ėškartas [[Juosvainiu medė|Juosvainiu medie, Kiedainiu rajuonė]]
Ėškartas (dgs.), kėtap skīnėmā, kėrtėms, līdėms ī vėita, katruo bova medė, bet ana palėka ėškirsta. Ėškartas palėik kap būn ėškirsts ciels šmuots mediu – diel medegas, aba diel medės žemės. Medės ūkie būn da ė sanėtarėnē kėrtėmā (ėškert lėguotus medius), atsatuomė̄jē kėrtėmā (ėškert menkavertius medius, ka galietom augtė geresni), kvartalėniu ė kėtuokiu skīnėmu dėrbėms.
Jēb ėškartas cielā ėšvala, tou vietuo palėik pruogomas. Kėtap ėškartās ožaug kēsas, medelēs, avietīnās, gervougīnās ė kt.
Miestalē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Saugū seniūnėjuo. Anuo gīven 77 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Pagėrē (Čekėškė)
Pagėrē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Čekėškes seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 147 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Medalē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Saugū seniūnėjuo. Anuo gīven 21 žmuogos.
Klepuotē (Trakā)
Klepuotē - gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 59 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Uoplands
Uoplands (Oppland) - vėina ėš pėitū Nuorvegėjės apskrėtiū, katruos centrs īr Lėlehameris.
Savėvaldībės
right|550px|Uoplanda savėvaldībės Telemarkė īr 26 savėvaldībės:
Kateguorėjė:Nuorvegėjės apskrėtīs
Nuorkātē (Šėlotė)
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Saugū seniūnėjuo. Anuo gīven 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Jorgeliuonīs (Trakā)
Jorgeliuonīs - gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 47 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Lauckaimis
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Kībartū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Šūklē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Kībartū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 48 žmuonis.
Kībeikē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Kībartū seniūnėjuo.
Mėškalaukis
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Čekėškes seniūnėjuo.
Šūklē
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Pongėrē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Saugū seniūnėjuo. Anuo gīven 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Rogalands
Rogalands (Rogaland) - vėina ėš pėitvakariū Nuorvegėjės apskrėtiū, katruos centrs īr Stavangerės.
Savėvaldībės
right|550px|Rogalanda savėvaldībės Rogalandė īr 26 savėvaldībės:
Kateguorėjė:Nuorvegėjės apskrėtīs
Mėškalaukis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 127 žmuonis.
Ēkštē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Čekėškes seniūnėjuo.
Mėškalaukis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Ēkštē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 136 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Kībeikē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 321 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Stonkātē (Šėlotė)
Stankātē - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Saugū seniūnėjuo. Anuo gīven 52 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Šėkšnē (Vėlkavėškis)
Šėkšnē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Kībartū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 48 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Antkolnē (Kauns)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 47 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Mėdavėrē
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Lėipuonīs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 82 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Vestfuolds
Vestfuolds (Vestfold) - vėina ėš pėitū Nuorvegėjės apskrėtiū, katruos centrs īr Tiuonsbergs.
Savėvaldībės
right|300px|Vestfuolda savėvaldībės
Vestfuold īr 13 savėvaldībiu:
(Nøtterøy (7) + Tjøme (13) = Færder 01.01.2018)
Kateguorėjė:Nuorvegėjės apskrėtīs
Karažėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 49 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Stolgelē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Kībartū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 58 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Stuonātē (Šėlotė)
Stuonātē - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Saugū seniūnėjuo. Anuo gīven 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Žagrienā
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Kalvē (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 53 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Pamedis
thumb|250px|Pamedis
Pamedis, kėtap pamedīs ī vėita, katruo sosiēn medė ė kuokė kėtuokė vėita (pėiva, pelkė, lauks, suoda). Tou vėitou palėik īpatingas gomtėnės sālīgas, ba pamedi lonkas ė medės, ė lauka žvieris, aug vairesni augalā. Pamedi aug vairesni medē nekap patiuo medie, vairoms krūmu (ieglis, šermokšlis, goduobė, sedola, eršketis, potėns, avietė), kap katras grības. Pamediu medē drūtesni nekap patiuos medės ė sergst ana nug oudringu vieju.
Da veiziekėt
Kateguorėjė:Medė
Stanātē (Vėlkavėškis)
Stanātē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Kībartū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Duokelē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Čekėškes seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 26 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Vakarū Agderis
Vakarū Agderis (Vest-Agder) - vėina ėš pėitū Nuorvegėjės apskrėtiū, katruos centrs īr Krėstēnsands.
Savėvaldībės
350px|right Vakarū Agderie īr 15 savėvaldībiu:
Kateguorėjė:Nuorvegėjės apskrėtīs
Vėlkmedē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Saugū seniūnėjuo. Anuo gīven 92 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Besmertē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Čekėškes seniūnėjuo. Kaims stuov prī Dobīsas.
Istuorėjė
Onkstiau kaima vards bova Palazdē. 2011 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniu.
The Killers
The Killers īr „Grammy" apduovėnounėmou nuomėnouta mozėkas gropė. Gropė sosėfuormava 2002 m. ė ana īr ėš Las Vegasa miesta, Nevadas, JAV.
Besmertē
Istuorėjė
thumb|left|Besmertiu kaima krīžios
The Killers
Nūruodas
Kateguorėjė:Mozėkontā
Besmertē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Terptautėnis Stasė Šimkaus chuoru kuonkorsos
Terptautėnis Stasė Šimkaus chuoru kuonkorsos ī Klaipieduo vīkstons chuoru kuonkorsos. Tas īr vėinintelis reprezentacėnės chuorėnės mozėkas kuonkorsos Lietovuo. Stasė Šimkaus chuoru kuonkorsos notėnk kuožnās ontrās metās Pėrma sīki ons bova sorėngts 1976 m.
Šaltėnē
Kateguorėjė:Notėkėmā
Skardopē (Kībartā)
Skardopē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Kībartū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 34 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Gegožienā
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Čekėškes seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 25 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Liuodiuonīs
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Uobelē (Trakā)
'Uobelē - gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Joškātē (Kauns)
Joškātē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Čekėškes seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Sauliegrōža
Sauliegrōža rēšk:
Zoikė rūtā
thumb|180px|Zoikė rūtā
Zoikė rūtā, kėtap zoikė rūts, zoikė rūta, pelies rūtā, žvėrblė rūtā ī tuokis vėinmetis augals, žuolie.
Zoikė rūtā ožaug lėg 15-40 cm aukštoma. Anūm žėidā smulki, rausvi, aug ont šakaliu vėršonieliu. Žīdia nug gegožė lėg spalė. Toria prasta smuoka, bet kap ėšdiūn, tap ons pranīkst.
Kap pėktžuolė zoikė rūtā aug daržūs, dīkrūs, šabakštīnūs, arėmūs.
Tasā augals liekarsta nug vairiū skūruos lėgū, sosnas, pleiskanu ī, tepuogė so zoikė rūtās gīda gelta, vara prakāta, mīžala.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Žuolės
Pėitū Triuondelags
Pėitū Triuondelags (Sør-Trøndelag) - vėina ėš vėdorė Nuorvegėjės apskrėtiū, katruos centrs īr Truondhėims.
Savėvaldībės
right|450px|Pėitū Triuondelaga savėvaldībės Pėitū Triuondelagė īr 25 savėvaldībės:
Kateguorėjė:Nuorvegėjės apskrėtīs
Kėluova
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 62 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Prapoulenē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Kībartū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Matiolātē
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Vītautava
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Lebedē (Kauns)
Lebedē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Čekėškes seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 44 žmuonis.
Bajambalės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniū.