cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Gėntės
Gėntės − sodietėngesnė bendroumenė, katruos narios vėinie gėntības kraujė rīšē, bėndra terituorėjė, ūkis, rokonda, papruotē, vo paskiau − gentėnė savėvalda.
Kateguorėjė:Antruopuoluogėjė
Duobruovuolė (Trakā)
Duobruovuolė - gīvenvėitė Traku rajuonė, Senu Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Nagorka (Rėitavs)
Nagorka - Rėitava savivaldībie, Medingienu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Bėkienā (Zarasā)
Bėkienā - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Salaka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 29 žmuonis.
Pėliekalnis
thumb|250px|Daubariū pėliekalnis, Mažeikiu rajuons
Pėliekalnis īr kalns, katramė stuov ar stuoviejė pėlės. Mėslėjama, ka pėlēkalnė pavadėnėms kėla ne nū žuodė pėlės, a nū veiksmažuodė guožtė (liet. pilti). Tonkiausē pėlekalnē Lietovuo īr natoralē susėfuormavė̄i kalnā ėr krontū ėškīšolē so žmuogaus īrengtās gīnībinės paskėrtėis ītvėrtėnėmās (pīlėmās, sostatėntās šlaitās, terasuom, ravās). Tonkē šalėp pėlėis liub būtė suodnā.
Pėliekalnē atsirada aple 1500 m. pr. Kr. – anėi īr svarbiausios paguonėškas baltu koltūras palėkėms. Pėliekalnius gal skėrstītė palē etnini princėpa – kuožnā baltu gentē būdingė savuotėškė pėliekalniu tipā.
Da veiziekėt
Kateguorėjė:Pėliekalnē
Atharvavėda
Atharvavėda ī vėina ėš vėdu – senuobės arėju švėntū tekstu. Ta paskiausė vėda ī, ė pradiuo naprigolė prī vėdu. Ana būs sokorta aplė VIII–IX o. pr. m. e. Atharvavėda sosided ėš 371 gīsmies, katras sogol i 10 daliū.
Dalės Atharvavėdas gīsmiū černīstē skėrt ī. Anūs černīj nug vairiū lėgū, naprietėliu, prīš čerauninkus, piktas dūšės ė panašē. Dedlesnė Atharvavėdas dalės ī maldas, katrūs prašuoma dievū pagelbas, katrūs žmogaus gīvats solīgėnams so cielo svieto, tepuogė tekstā vairėm apierom.
Kateguorėjė:Vėdas
Aukštė̄jė Karklienā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Šatrėninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena nivėins žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Vaidatuonē (Kelmė)
Vaidatuonē ī suoda Kelmės rajuona pėitūs, Pakrožonte seniūnėjuo, šalėp Žemaitiu plenta. Dalės suodas ėšsibarstius pu aplinkėnius rajuonus (Tauragės, Raseiniu, Šėlalės) ī. I šiaurė nug Vaidatuoniu, prī Ančės kronta, stuov Vaidatuoniu pėliekalnis.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 53 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
2020 m. Chabaruovska pruotestā
miniatiūra|2020 m. Chabaruovska pruotestā 2020 m. Chabaruovska pruotestā ī šmuots pruotestu Rosėjės Chabaruovska kraštė, katrėi prasidiejė Rosėjės cėntrėnē valdē areštavus Chabaruovska krašta gobernatuoriu Sergieju Furgala.
Pruotestā ožtroka kelės dėinas, žmuonis rēkalava, ka valdė palēstom pagruobta ėr ėšvežta i Maskva srėtėis gobarnatuoriu Sergieju Furgala.
Kateguorėjė:notėkėmā
Kateguorėjė:Rosėjė
Gaistrs Hemsedale pabiegieliu centrė
Gaistrs Hemsedale pabiegieliu centrė - 2015 m. lapkristė 11 d. onkstėi rītė sodegė Hemsedalė pabiegieliu centrs Nuorvegėjuo. Bova evakuoutė 162 centra gīventuojē i artėmiausė Tuv muokīkla ė kėtas vėitas Hemsedalie
Šaltenē
Kateguorėjė:Notėkėmā
Veru
Veru (estėškā: Võru) ī miests pėitrītiu Estėjuo, šalėp Tamolas ežera. Ton īr Veru etnuograpėne regėjuona cėntros. Miestalie dėrb Veru kalbuos ė koltūras centrs.
Kateguorėjė:Estėjės miestā
Groznos
Groznos (čečienėškā Соьлжа-ГIала rosėškā: Грозный) ī miests Rosėjuo, Čečienėjės respoblėkas suostėnė ė dėdliausis miests. 2020 m. miestė gīvena aple 305 tūkst. žmuoniu.
Cėparē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Žemaitiu Naumieste seniūnėjuo. Anuo gīven 141 žmuogos.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Antkalnėškē (Skėrsnemonė)
Antkalnėškē - Jorbarka rajuonė, Skėrsnemones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 33 prietelē.
Vilhelms Rengėns
220px|miniatiūra|Vilhelmas Rentgenas (1845-1923) Vilhelms Konrads Rengėns (Wilhelm Röntgen; gėmė 1845 m. kuova 27 d. - mėrė 1923 m. vasarė 10 d.) bova vuokītiū fėzėks, katros atrad Rengėna spėndolios.
Kateguorėjė:Fizėkā
Valpānē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 153 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Dėdlė̄jė Karklienā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Šatrėninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena nivėins žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Vagorklīnė
thumb|240px|Vagorklīnė
Cir.Cuz
Cir.Cuz - Nuorvegėjės hėp-huopa stėliaus mozėkas doets.
Vagorklīnė
Vagorklīnė aba agorkīnė ī zopė, katra taisa ėš vagorklu. Tonkiausē ana taisa ėš raugintu vagorklu. I mēsuos, pėpėru ė babkas lapu rasala ded sopjaustītas bolbės, markus, pamėrkītas perlėnės kroupas ė sopjaustītus raugintus vagorklus. Da ded petrošku, cėboliu, kuokiū mēsuos šmuotu.
Uostrovka
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Senu Traku seniūnėjuo.
Cir.Cuz
Nūruodas
Kateguorėjė:Nuorvegėjės mozėkontā
Vagorklīnė
Jied vagorklīnė oždarīta smetuono, so douna.
Uostrovka
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 34 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Vagorklīnė
Vagorklīnė jied īpatingā Lėnkėjuo, Rosėjuo, Okraėnuo.
Kateguorėjė:Zopės
Medėniškē (Prėinā)
Medėniškē - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Vėlēkē (Kelmė)
Vėlēkē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Valienā
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Žalgėre seniūnėjuo. Anuo gīven 153 prietelē.
Malūns (Vėlnios)
Malūns - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Valienā
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Malūns (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Vėlēkē (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 46 žmuonis.
Darius Songaila
thumb|right|Darius Songaila
Ūkana
Ūkana (kėtāp ūks, miglė) ī tuokis rēškėnīs kāp uorė kīb mažiokā lašalē, veizėms uora vilgšnoms (garā). Jēb rūks, katros tēpuogi īr ūkana, palėik tėktās pu tam tikrū uora sālīgu, tāp ūkana īr aplamā bikuoks vaizda sotirštiejėms, apsėblausėms diel uora vilgšmies. Ūkana gal' būtė vandėnams ė nuognē debesouts uors, dolksmos, ė ondens garā, kīlontis nug šilta ondenė, žemės, medės, ė pirtie palėkė̄s gars.
Tarību Sājonga
Tarību Suocēlėstėniu Respoblėku Sājonga (TSRS, trompiau Tarību Sājonga aba Suovietu Sājunga) - valstībė, gīvavos nu 1922 m. groudė 30 d. ligė 1991 m. groudė 25 d. TSRS valdė vėina glavna partėjė - komunėstu partėjė, katruos generalėnis sekretuorios bova tēpuogė TSRS vaduovs.
TSRS istuorėjė
Sājongas pradė bōva 1923 m. lėipas 6 d., kumet Rosėjės Tarību Federacėnė Suocēlėstėnė Respoblėka, Ožkaukazės TFRS, Baltarosėjės TSR ė Okraėnas TSR pasėrašė Sājongas akta.
1934 m. siejės 18 d. TSRS bova prijėmta i Tautū Sāajonga.
Pu ontruos svieta vainuos TSRS bova vėina ėš magtīngiausiu svieta valstībiu. Ligė Stalėna smertėis valstībie vīkdīta totalitarėzma politėka, kūmet liuob būtė sosėduoruojama so nepritarintēs buolševiku rėžimou.
1991-12-31 valstībė galotėnā nustuojė egzėstoutė.
Šaltenē
Kateguorėjė:Bovosės valstībės
Vėlēkē (Kelmė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Darius Songaila
Darius Songaila (Darios Songaila, gėme 1978 metās vasarė 14 dėin, Marijampuolė) - Lietuvuos krepšėninks, žaid NBA komanduo Chicago "Bulls".
Ūkana
Kāp vasaras vakarė ūkana kīl, tāp rokounama ka zōkē pirti kūrėn.
Gomta
thumb|250px|Gomta
Darius Songaila
Songailas ūgis īr 204 cm, svuoris 110 kg. Uns žaid sunkiuoj krašt puoliejaus pozicijuo. Apsižanėjes so amerikietė Jackie, augėm duktėr Meil.
Ūkana
thumb|left||260px|Zōkē pirti kūrėn
Kateguorėjė:Ondou Kateguorėjė:Uors
Gomta
Gomta īr vėsos dāktėškos sviets – vėsa materėjė, katra apėm medega ėr vairiū skvarmū energėjį. Tēpuogė, tasā, kas īr nepalėist žmuogous (kas īr natoralo).
Gomta apėm vėskon, kas ī – biotėnė (gīva) ėr abiotėnė aplėnka – bioluogėnius uorganėzmus, anūm elgesi, īpatībės tēpuogė anūs sopantė aplėnka.
Lėnkaitē (Rėitavs)
Lėnkaitē - Rėitava savivaldībie, Medingienu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 2 prietelē.
Medėniškē (Prėinā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 27 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Meškuonīs
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 24 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pėlė
thumb|250px|Pėlė (Bėržū Lauka pėlēkalnis)
Pėlė, da vadėnama Bėržū Lauka pėlēkalnio, īr kalns Žemaitėjuo, Šėlalės rajuonė, netuol Bėržū Lauka kaima, pri Akmenuos opalė.
Laurė̅nātē
Laurė̄nātē - Rėitava savivaldībie, Medingienu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 3 prietelē.
Pėlė
Ont kalna aug lėipa so 12 kamėinu.
Kateguorėjė:Žemaitėjės pėlēkalnē Kateguorėjė:Šėlalės rajuons
Žotautā
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Gėrvalakē (Jorbarks)
Gėrvalakē - Jorbarka rajuonė, Skėrsnemones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 3 prietelē.
Temperatūra
right|thumb|150px|Šėlomėnis [[muolekolė|muolekoliu košiejėms.]] Temperatūra īr fizėkinė sėstemas savībė, katra nusak uobjektu šėltoma: karštiesnis īr tuoks uobjekts, katruo temperatūra īr aukštesnė Termuodėnamėka temperatūra apibrež kāp muolekoliu košiejėma energėjės mats.
Vėinam muolekolės liousoma laipsniou tenkontis energėjės šmuots E īr:
T – absoliotėnė temperatūra
Temperatūra īr mieruojama termuometro.
Svietė tonkiausē paplėtė Kelvėnā (K, tēpuogė SI sėstemas vėinets), Celsėjaus skalė (°C, nauduo Žemaitėjuo), Farenheita skalė (°F, nauduo JAV). Retesnės skalės - Rankina (°R), Riomerė (°Rø), Rėomiūra (°Ré), Niutona (°N), Delilė (°D), Leidena (°L) ė Vedžvuda (°W).
Kateguorėjė:Mieravėma vėinetā
Darkside of the Force
Darkside of the Force - Nuorvegėjės hėp-huopa stėliaus mozėkas gropė.
Sėnglā
Kateguorėjė:Nuorvegėjės mozėkontā
Kroupīnė
thumb|240px|Somtis kroupīnės
Jied kroupīnė oždarīta smetuono, so douna.
Da taisa ė kroupīnė potra (so pėino).
Kateguorėjė:Zopės
Gravitacėjė
thumb|[[Žvaiždie|Žvaiždės ėš trėjū dėdliū galaktėku, kumet kuožna īr traukiama gravitacėjės.]] Gravitacėjė ( – smagoms) īr vėina ėš ketoriū glabnū sāvēkas rūšiu, katrou nulem sāvēkaunontiu kūnu masės, anū pasėskėrstīma ė košiejėma pluotmie. Gravitacėjės klasėkinės teuorėjės pamats īr 1687 m. paskelbts Izauoka Niotuona vėsoutėnės traukuos diesnis, palē katrou, kuokėi nuorėntās do materēlė̄jė taško trauk vėins ontra jiega, propuorcėnga anū masėms ė atvėrkštē propuorcėnga atstoma kvadratou terp anū.
Mūrėnė (Nemenčėnė)
Mūrėnė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pabalē (Trakā)
Pabalē - gīvenvėitė Traku rajuonė, Senu Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Žadvānē (Kelmė)
Žadvānē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Beniokā
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Palendrē
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Popelē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Šatrėninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena nivėins žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kentrakolnės
Kentrakolnės - Rėitava savivaldībie, Medingienu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 20 prieteliu.
Narožliuonē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Keila
Keila ī miests Estėjuo. Tas īr 16-s palē žmuoniū skaitlio miests Estėjuo. Ož 14 km i vakarū šmuota nū miesta īr dėdliausės Estėjės Amarė karėnis uora ousts.
Keilas kaimalės ėkorts zars prī tūkstonti metu, šalės Keilas opis.
Kateguorėjė:Estėjės miestā
Kroupā
thumb|240px|Mėižiu kroupā
Kroupā ī jiedėmou pataisīti kuokė java grūdā. Nū grūdū kroupā skėras, ka anėi ėšaižīti nug lokštū ī, ėšvalīti, sīkēs da ė sotropinti, aptrinti.
Jiedėmou Žemaitėjuo tonkiausē taisīti perlėnē (mėižiu), avėžėnē, grėku, sūru, manu kroupā. Ėš kroupu tonkiausē taisa kuošė, ded i potras, zopės (pvz., kroupīnė), šiopėnius. Tink ė paukštiam lesintė.
Čečienėjė
miniatiūra|Peizažos miniatiūra|Žemielapis
Čečienėjė (rosėškā: Чечня), Čečienėjės Respoblėka ī Rosėjės respoblėka, pėitėnėm šalėis šmuotė. Pluots – 16 165 km².
Geuograpėjė
Čecėnėjė ī šiaurės Kaukazė, šmuots respoblėkas ī kalnūs.
Miestā
Dėdliausė miestā 2020 m. (> 20 tūkst. gīvėntuoju):
Šaltenē
Kateguorėjė:Rosėjės respoblėkas
Gelžkėlė stuotės
thumb|250px|Mažeikiu gelžkėlė stuotės Gelžkėlė stuotės īr statėniu kuompleksos (vuo imuonė) traukėnems prijėmtė ėr ėšlaistė, kelēvems aptarnautė, kruovėnems pakrautė ė ėškrautė, aptarnaujantem persuonalou dėrbtė.
Gelžkėlė stuotis irengamas gelžkėlė transpuorta sostuojėma vėitūs. Gelžkėlė stuoti sodara biegiu kelē, stuotėis pastats, peruonā, tonelē, kėta infrastroktūra.
Kateguorėjė:Transpuorts
Žydrūnas Ilgauskas
thumb|right|Žydrūnas Ilgauskas Žydrūnas Ilgauskas (Žīdrūns Ėlgauskis, gėmė 1975 metās bėrželė 5 dėina, Kaunė - Lietovuos krepšėninks, vėins geriausiu NBA žaidieju.
Anuo ūgis īr 220 cm, svuoris 118 kg. Ons žaid vėdorė puoliejė puozicėjuo.
Big Z ī patīris labā daug ė sonkiū kuoju traumu. Dieltuo ans daug metu nežad. Maždaug nu 2002 metu rimtu traumu nebepatėrė, tudie īr tēp labā gerū žaidieju.
Madcon
thumb|right|200px|Madcon pasėruoda Vuokīėjės mozėkėnem televėzėjės šou "The Dome 46". Madcon - Nuorvegėjės hėp-huopa stėliaus mozėkas gropė. Gropė 1992 m. ėkūrė Yosef Wolde-Mariam ė Tshawe Baqwa.
Nūruodas
Kateguorėjė:Nuorvegėjės mozėkontā
Čarlzos Darvėns
thumb|200px|Čarlzos Darvėns Čarlzos Ruoberts Darvėns (Darwin; 1809–1882) − onglu gomtėnīnks, organėzmu evoliocėjės teuorėjės kūries. Sava veikalo „Rūšiu atsėradėms natūraliuosės atronkuos būdo“ (1859 m.) pagrėndė selekcėjės teuorėjė (darvėnėzma) ėr pāiškėna evoliocėjės pruocesa. Vēkals parašīts remuos medega, surīnkta ekspedėcėjuo aplinkou svieta. Revoliocīngas idiėjas torieja dėdėle ītaka bioluogėjės muokslou, tep pat XIX a. koltūrā. Teigėnīs, ka rūšis kėlosės ėš bendra pruotėvė ėr laipsnėškā vīsties, tou meto sudrebėna krėkščiuonėškuji muokīma aple svieta sukorėma. Beje, ons laikuoms teisīngo ėr šindein − anū patvėrtėn šiuolaikėnis genetėkas muokslos.
Kateguorėjė:Jongtėnės Karalīstės žmuonis Darvėns
Lētausos
Lētausos īr opės Žemaitėjuo, Rėitava savėvaldībie, dešėnė šmuota Jūras opėis ėntaks (Nemona basēns), ītek i anon 145,1 km nug tuos žiuotiū, Žadvānu suoduo. Prasėded 4 km i pėitvakarius nug Rėitava, sotekiejos Jaujopiou ėr Ornopiou. Pradiuo tek i pėitvakarius, vuo nug Klietės žiuotiū so i pėitrītius.
Ėntakā: Vedega, Klietė, Žīgis (dešėnė̄jė), Paparstos (kairīsis).
Bavēk vėsa Lētausa vaga ī ėštėisinta.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Samba
thumb|Sambas šuokiejės so apdarās. Samba īr sinkuopėnė rėtma, veikos, puoruom šuokams pramuogėnis šuokis. Īr kėlėma nu brazilu liaudėis šuokė, ale XX o. ėšplėta JAV ė Euruopuo. Daba tonkē šuokamas pramuogėniu šuokiu konkorsūsė. Sambuos Naciuonalėnė dėina īr mėnavuojama groudė 2 d.
Kateguorėjė:Šuokē Kateguorėjė:Brazilėjė
Koliešā
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Žemaitiu Naumieste seniūnėjuo. Anuo gīven 122 žmuonis.
Koliešūs īr trīs daugiabotē nomā ė trīlėka suodnu.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Pakėsė pėliekalnis
thumb|250px|Pakėsė pėlēkalnis
Pakėsė pėlēkalnis, īr kalns Žemaitėjuo, Šėlalės rajuonė, terp Pakėsė ė Pajūrė kaimu, pri Jūras opės ė anuos ėntaka Kėsės žiuotiū.
Aikštelė ovalė, paėlga, ištīsosė rītū-vakarū krīptim. Anuos pėitėnė ė vakarėnė posės lonko jous 6 m aukštoma ė 36 m platoma pīlėms, katruo ėšuorėnis 11 m aukštoma šlaits leidas i 9 m platoma ė 3 m gīloma rava. Pėlēkalnis apaugis lapoutēs.
Vakarėnė papiedė, 1 ha pluotė īr papiedės gīvenvėitė, katruo rasta lipdītas ė žėistas keramėkas, muolė tinka. 150 m i šiaurės rītus īr X-XIII o. Konėgėškiu senkapis (tirts 1971 m.).
200 m i šiaurė nu pėlēkalnė, Kėsės kairiam krontė īr Aukoro vadėnams Konėgėškiu kūlis (tīriniets 1971 m.).
Kateguorėjė:Žemaitėjės pėlēkalnē Kateguorėjė:Šėlalės rajuons
Beržīnā (Prėinā)
Beržīnā - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Kalnėškē (Skėrsnemonė)
Kalnėškē - Jorbarka rajuonė, Skėrsnemonės seniūnėjuo asontė gīvenvėitė. Anuo gīven 7 prietelē.
Klounalē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Žalgėre seniūnėjuo. Anuo gīven 121 prietelės.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Žalpē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 125 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Ožope Karklienā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Šatrėninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena nivėins žmuoniū.
Grōžtē (Rietavas)
Grōžtē - Rėitava savivaldībie, Medingienu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 5 prietelē.
Padomblė (Senė̄jė Trakā)
Padomblė - gīvenvėitė Traku rajuonė, Senu Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 62 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Linas Kleiza
thumb|right|Linas Kleiza Linas Kleiza (Lins Kleiza, gėmė 1985 metās sausė 3 dėina Kaunė) - Lietuvuos krepšėninks, NBA žaidies.
Pasėikėmā
Kleiza,Linas
Kėimiuonė̄s
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Salaka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 29 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Nausiedis (Vėlnios)
Nausiedis - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Natūralė̄jė skaitlē
Natūralė̄jė skaitlē ī tuoki skaitlē, katrās galem soskaitlioutė daiktus, pvz. vėins akmou, do abrūso, trejės braškės ė t.t.
Goldīms
Natūraliūju skaitliū aibė matematėkuo goldoma raide N aba \mathbb{N} (Unėkuodu ruoduoma kap ℕ). Ana ī skaiti begalėnė aibė.
Natūraliūjū skaitliū aibė znuočėnama:
Ka ėšvengtom nesotarėma diel nolė itraukėma aba naitraukėma i aibė, čiesās vėršou aba apatiuo būn ėšgolduoms indeksos:
Kateguorėjė:Matematėka
Babka
thumb|200px|Babkas krūms ė lapā
Babka kėtap da babkos, lauros ī tuokis visžalis medis aba dėduoks krūmalis, kėlėma nug Vėdoržemė jūras kraštū.
Ožaug lėgo 10-15 m aukštoma. Žėivie līgė, roda ī. Vainėks tonkos, kūgė skvarmas. Lapā  6-20 cm ėlgoma. Žėidā mažiokā, geltuoni.
Ciels babkas augals pilns tuokė eterėnė alėjė, nug katruo ēn gers smuoks. Tūdie babas lapā nug sena dėdlis pagards ī. Anon ded i zopės, taisuoma mēsa, kuonservus, marėnatus.
Markīnė
thumb|240px|Trinta markīnė
Markīnė aba muorkīnė ī tuokė zopė, katra taisa daugomuo ėš marku. Taisa ėš mēsuos aba grību rasala, bolbiu, pjaustītu marku, pagardū.
Tink jiestė so douna, silkė.
Prancūzėjuo markīnė tautėnė zopė ī.
Kateguorėjė:Zopės
Daukontā (Prėinā)
Daukontā - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Žėrnānē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
ADA onėversėtets
thumb|250px|ADA onėversėtets ADA onėversėtets īr Azėrbaidžiana onėversėtets, esontis Baku miestė. Īkorts: 2006 m. Stodentā: 700 (2015 m.)
Žėrnānē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Piktžuolė
thumb|250px|[[Kiaulpėinė ī tonkė daržū piktžuolė]]
Piktžuolė (paprastā tėisiuog žuolie aba žuolės) tas ī tuokė žuolie, katra aug šalėp žmuogou rēkalingu augalū (daržė, laukūs, žuolėninkė, suodnuo) ė anėm trokda (atėm jiedė medegas, ondeni, ožstuo švėisa). Anas ī vėsāp ravėmas, kaupuojėmas, porškamas tročīznuom.
Kateguorėjė:Augalā
Naubarėškē
- Jorbarka rajuonė, Skėrsnemones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 4 prietelē.
Nauašėnkės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Žuolīns
thumb|200px|Vairūs žuolīnā
Žuolīns ī tuoks žuolėšks augals (žuolie), katros ī naudings žmuogou. Tonkiausē tas īr augals, ėš katrou dėrb liekvarstus (anūm erbata ī žuolīnė). Tas da gal' būtė ė kvietka, jiedams augals (prīskuonis). Nug senuobės žuolīnus liuob augintė šalep nomū, vėituo, šaukiamuo žuolėninko aba čīstā žuolīno (tas papratims anūs augintė atiejė̄s ėš vėinioulīnu). Žuolīnu prīveiza liuob būtė dėdlis gaspadėnės darbs. Žmuonis, katrėi truopnē žėnuojė žuolīnus liuob būtė žuolėninkās.
Žemaitiūs žuolīno da pavadėnma ė šēp bikuokė pėiva aba vejie.
Kateguorėjė:Augalā
Mėkuolėškē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Žalgėre seniūnėjuo. Anuo gīven 113 prieteliu. Īr Šv. Jūzapa bažnīče.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Akmenskėnė
Akmenskėne - Rėitava savivaldībie, Medingienu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 64 prietelē.
Masė
thumb|Do kėlogramo sverons [[gelžės|gelžgalis.]] Masė īr fizėkėnis dīdis, katros apibūdėnons vėsū materēliū kūnu inercėnės ė gravitacėnės savībės. Žīmėma raidė m īr, vuo SI sėstemas vėinets - kg.
Kateguorėjė:Fizėka
Gatas Parlament
Gatas Parlament - Nuorvegėjės hėp-huopa stėliaus mozėkas gropė. Anuos narē īr Elling Borgersrud, Jester ė Don Martin.
Nūruodas
Kateguorėjė:Nuorvegėjės mozėkontā
Žemė̄jė Karklienā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Šatrėninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena nivėins žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kėsė
Kėsė īr opalis Žemaitėjuo, Šėlalės rajuonė, Pajūrė seniūnėjuo. Ana īr Jūras dešėnīs ėntaks. Prasėded pri Rēstrū kaima ė tek ī rītus, šiaurės rītus. Ītek ī Jūra šalep Pakėsė pėlēkalnė.
Pėlelaukis
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Senu Traku seniūnėjuo.
Kėsė
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis Kateguorėjė:Šėlalės rajuons
Pėlelaukis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 83 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Vėsuomenė
Vėsuomenė – tam tėkruo terėtuorėjuo gīvenontiu žmuoniū vėsoma; suocēlėniu santīkiu sankluoda. Da kėtēp suocēluogėjuo vėsuomenė īr vadėnama suociomo.
Diekėntā
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Žemaitiu Naumieste seniūnėjuo. Anuo gīven 2 žmuonis.
Nuovuosadā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kalna Grėkštā
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Žalgėre seniūnėjuo. Anuo gīven 4 prietelē.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Nachičevanės onėversėtets
Nachičevanės onėversėtets īr Azėrbaidžiana onėversėtets, esontis Nachičevanės miestė. Īkorts: 1999 m. Vėik 4 fakoltetā.
Nūruodas
Kateguorėjė:Azėrbaidžians Kateguorėjė:Onėversėtetā
Auksūdė Velnė kūlis
Auksūdė Velnė kūlis ī dīvnos kūlis Kretingas rajuonė, 0,84 km i šiaurės vakarus nug kelė Darbienā-Skouds, Maluoniškiu medės pėitėnie posie.
Naukaimės II
- Jorbarka rajuonė, Skėrsnemones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 58 prietelē.
Auksūdė Velnė kūlis
Kūlis 3,7 m ėlgoma, 3,1 m platoma, 20-60 cm augoma īr. Pavėršios plokštis, vėršou ī doubotiu, katras vadėnamas žmuogaus, arklė, kiaulės aba velnė piedom. Aplinkou kūlou aug ōžoulā.
Rokounama, ka prī kūlė nedielės dėina par suma liuob pasėruodytė vuokītoks-velnioks, so katrou žāsdamė pėimenā liuob praluoštė pėningus ė net gīvolius. Neapsėkėntė̄ žmuonis iejė pas konėga, katros pamuokė vuokītokou sodruožtė šermokšlė lazda. Kāp tėktās pėimenokā ton padėrba, tāp ons so baisio alaso paskavuotė pu kūlio ė daugiau nikūmet nebpasėdruodė, tik sīkēs par suma liuob apsėlonkītė suoduo ė šuokėniejėmo par tuoras liuob gōsdītė vākus.
Kateguorėjė:Kretingas rajuons Kateguorėjė:Kūlē
Jaknėškės
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniū.
Boikėškė
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Vainuota ė Žemaitiu Naumieste seniūnėjuos. Anuo gīven 41 žmuogos.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Fredis Merkoris
Šaltenē
Kateguorėjė:Mozėkontā
Žalpē (Raseinē)
Žalpē īr kaims Lietovuo, Raseiniu rajuonė, 1 km nu Līdovienu. Šalep kaima tek opalis Lapėšė ė gul Žalpiū kūlis.
Kateguorėjė:Raseiniu rajuona gīvenvėitės
Petrėkātē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Žalgėre seniūnėjuo. Anuo gīven 29 prietelē.
Jakotsks
Šaltenē
Kateguorėjė:Rosėjės miestā
Plakna
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Senu Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Side Brok
Side Brok - Nuorvegėjės hėp-huopa stėliaus mozėkas gropė. Gropės narē īr Sjef R, anuo alter ego Thorstein Hyl III, Skatebård, Tore B, Odd G ė Tunk.
Nūruodas
Kateguorėjė:Nuorvegėjės mozėkontā
Sachara
thumb|250px|Sachara Alžīrė
Sachara vuo Sakara (الصحراء الكبرى) īr dīkīnė Šiaurės Afrėkuo. Ta īr dėdliausė Žemie truopėnė dīkīnė. Sachara apėm Maruoka, Tonėsa pėitus, Malė, Nėgerė, Čada, Sodana šiaurė, dėdli šmuota Alžīra, Mauritanėjės, Lėbėjės, Egėpta.
Sacharas pluotībė, vagol vairės žėnės, 6–9 mln. km² ī. Tuoliausis poškis (ėš vakarū i rītus) 5700 km, pluotoms (ėš šiaurės i pėitus) ~2000 km.
Kateguorėjė:Dīkīnės Kateguorėjė:Afrėkas geuograpėjė
Žvėrzdelē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Skripītis
150px|right Skripītis - stīgėnis ėnstroments, katras tor 4 stīgs ė īr soderėnts kvėntuom.
Kateguorėjė:Mozėkas instromentā
Pakrauglė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 28 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Naukaimės
- Jorbarka rajuonė, Skėrsnemones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 90 prieteliū.
Kalnojā (Šėlotė)
Kalnojā - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Osienū ė Žemaitiu Naumieste seniūnėjuos. Anuo gīven 43 žmuonis.
Skatebård
Skatebård - Nuorvegėjės dėdžiejos.
Nūruodas
Kateguorėjė:Nuorvegėjės mozėkontā
Laugalē (Šėlotė)
Laugalē - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Žemaitiu Naumieste seniūnėjuo. Anuo gīven 47 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Daugālē
Daugailē (Daugailiai) īr miestalis Otenuos rajuonė, 18 km šiaurėis rītūsp nu Otenuos, pri Indrajū ežera. Seniūnėjės cėntros. Stuov Šv. Ontana Padovėitė bažnīčė, muokīkla, bėbliuoteka, ondens malūns, paštos. Šalep stūksa do Daugailiu pėlēkalnio.
Praēn vėiškel's Kauns–Daugpėlis.
Istuorėjė
1254 m. pri Daugailiu stuoviejė lietoviu pėlės. 1685 m. pabudavuota pėrmuojė bažnīčė.
Kateguorėjė:Otenuos rajuona gīvenvėitės
Jolėjanava (Prėinā)
Jolėjanava - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 12 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Kaukaza onėversėtets
thumb|250px|Kaukaza onėversėtets Kaukaza onėversėtets īr Azėrbaidžiana onėversėtets, esontis Chirdalana miestė. Īkorts: 1993 m. 2015 m. bova 5000 stodentū.
Šašātē (Kretinga)
Šašātē - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Žalgėre seniūnėjuo. Anuo gīven 7 prietelē.
Kaukaza onėversėtets
Nūruodas
Kateguorėjė:Azėrbaidžians Kateguorėjė:Onėversėtetā
Šašātē (Kretinga)
Žīmos žmuonis
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Rėitava seniūnėjė
Rėitava seniūnėjė īr Rėitava savivaldībės seniūnėjė, esontė Rėitava savėvaldībės vakarūs. Cėntros īr Rėitavs.
Skuonis
thumb|150px|[[Hansos Makarts|Hansa Makarta abruozds pavadėnėmo „Pėnkts puojūtis“ (rēk soprastė, ka skuonis)]] Skuonis aba smuoks īr vėins ėš puojūtiu, skīstū, ondėnie ėštėrposiu aba seiliesė ėštėrposiu kemėniu medegū, katruos vēk skuonė uorganus, jotėms ė sovuokėms. Īr 4 skuonė puojūtiu rūšīs: kartoms, saldoms, rūgštoms ė sūroms. Čiesās pridedams umami. Anū sosėmaišīms nulem medegas skuoni. Skuoni pas žmuogo jaut lėižovė receptuorē — anū īr 2000-5000.
Kumet jiedis tink, sakuoma, ka ans skanos īr, vuo prėišėngo atvejo sakuoma, ka jiedis īr neskanos.
Ruzgā
Ruzgā - kaims Mažeikiu rajuonė Mažeikiu apīlinkės senionījou, 6 km šiaurėn nuo Bogēniu. 1917 m. Ruzguos ėstėigt muokīkla. Bova dvārs, kors ėkė kāra prėklausė Holzermanui. Vakarėnėmė kaima pakraštėn tek patvėnkta Vardova, sudarantė Žėbėnėnku tvenkini, prī kuria īr Mažeikiu ėlėktrėnė.
Vakuums
thumb|Dėdlė vakuuma kamera Vakuums aba vakums īr pluotmies šmuots, katruo mažne nie anuokės medeguos. Dielē smarkē praretėntu doju sliegėms būn daug kartu mažiesnis ož atmuospėras sliegėma. Palē doju tonkoma ėr anū sliegėma vakuums gal būtė:
Vakuuma gal padėrbtė vakuumėnēs siorblēs. Vakuums mieruojams so vakuummetro.
Šabs
Šabs − žīdu puoėlse ėr maldų dėina, trunkontė nu penktadėine saulielīde ėki šeštadėine saulielīde. Švėnta dėina, ana primen, juog Pondeivs, sukūrėns svieta, septīntojė dėina ėlsiejuos, tēp pat žīdu ėšlaisvėnėma ėš Egėpta.
Jondelėškės (Prėinā)
Jondelėškės - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Nėks Kruols
Nėks Kruols (, gėmė 1978 m. bėrželė 5 d.) ī žėnuoms JAV kuomėks, ėgarsītuos, aktuorios ė rašītuos.
Nėks ī žėnuoms ož vaidmenanis Netflix serēlūs Big Mouth, The Oh, Hello Show.
Gīvenėms
Nėks ī gėmės Niojuorka valstėjuo ė ons ožauga Rīe miestalie Niu Juorka valstėjuo. Anuo tievā ī Lynn ė Jules Kroll. Tievs ī verslėnīks, katras ėkūrė versla bėndruovė Kroll Inc. Nėks ī bėngės Džuordžtauna onėversėteta. Karjiera pradiejė 2004 m. Daba gīven Niojuorka miestė.
Šaltėnē
Kroll
Aušra Maldeikienė
Biuograpėjė
Mažuojė Aušra auga ont Ronžės kronta Palonguo. Anuos patiuos žuodēs - tumet Palonga bova idealna vėita vākou augtė: nedėdlė, jaukė, vuo pakielos akis i dongu vėsumet liuob galietė pasėveizietė i nesoskaituoma daugībė žvaiždiū. Nuors ėš prigėmtėis īr palongėškė, ne vėina karta īr sakiosė, ka nekėnt jūras, vuo īpatėngā - smieliaus, tudie kuožnos vojažos i plēža liuob būtė konkīnė. Nūg pat vākīstės Aušrā liuob patėktė skaitītė kningas. Sava atsėmėnėmūs īr rašiosė, ka ciuocė Staselė kumet nuorintās sakė: „Ēk dėrbtė, bo ėš skaitīma dounas nejiesi.“ Ale vis diutuo - ciuocė klīda.
1976 m. Aušra bėngė Vėlniaus A. Vienuolė vėdorėnė muokīkla. Studėjava Vėlniaus universitetė Finansu ė kredita fakultetė, muokslus tēsė Maskvuos M. Lomonuosova universiteta Akuonuomėkas fakultetė. 1982 m. anon bėngė, gava akuonuomėstės ė puolitėnės akuonuomėjės diestītuojės kvalifikacėjė. 1982–1984 m. dėrba Vėlniaus universitetė diestė Lietovuos žemės ūkė akademėjuo. 1984–1987 m. Maskvuos M. Lomonuosova universiteta aspirantė, 1987 m. apgīnė disertacėjė tema „Glabnos socēlėzma akuonuomėnis diesnis intensīviuos akuonuomėkas sālīguom", soteikts toumetėnis akuonuomėkas muokslu kandidatės laipsnis (daba – socēliniu muokslu daktarė).
Nu 1987 m. - Lietovuos veterinarėjės akademėjės diestītuojė. Nu 1990 m. „Lietovuos rīta“ apveiziejėnīnkė. 1993–1997 m. bova Vėlniaus banka atstuovė spaudā, rīšiom so vėsoumenė skīriaus vėršėninkė. 1997–2000 m. BNS versla skīriaus vīresniuojė redaktuorė. 1999–2003 m. VU Terptautėnė bizniaus muokīklas diestītuojė. 1999–2000 m. Oksfuorda universiteta Grīn Templtona kuoledžė studijava žėniasklaidas (skėltiu rašīma) kūrsa. 2001–2013 m. Vėlniaus jiezoitu gimnazėjės akuonuomėkas muokītuojė. Nu 2004 m. VU Matematėkas ėr infuormatėkas fakulteta Akuonometrėnės analėzės katedras duocentė. 2007 m. bėngė Vėlniaus universiteta Vieras studėju cėntra magistrantūra, diukuo soteikts vieras muokslu magistrės laipsnis.
Īr parašiosė akuonuomėkas vaduovieliu mokīkluom, kėtu kningu akuonuomėkas, finansu, versla tematika, i lietoviu kalba pargoldė ožrobežė rašītuoju kūrėniū. „Žiniū radėjė“ robrikas „Akuonuomėsta komentars“ dalīvė, akuonuomėkas nutėkėmu komentatuorė, portala DELFI publicėstė, tėnklaraštėninkė. Skelb publikacijės api akuonuomėka, socēlėnė atskėrti, muokestius – PVM, gīvėntuoju pajamu muokestius, torta muokestius, institucėjės (kāp „Suodra“), muokestiu vengėma ė kt.
Prīštaraudama elgesiou so Rolanda Paksa anuo apkaltuos čieso, sėmbuolėškā vėina dėina bova istuojosė i Liberalu demuokratu partėjė. 2009 m. Pėlėitėnės demuokratėjės partėjės kandidatė rinkimūs i Euruopas Parlamėnta. 2015 m. savivaldībiu ė 2016 m. Seima rėnkėmūs dalīvava karto su partija „Lietovuos Sārašos“, nebūdama anuos narie.
2015 m. balondi – 2016 m. lapkristi Vėlniaus miesta savivaldībės tarības narie.
2016 m. lapkriti – 2019 m. biržieli Lietovuos Respoblėkas Seima narie. Mišriuos Seima narium grupės viršaičiaus pavaduotoja, Euruopas rekalūm komiteta pėrmėninka pavadoutuojė, Audėta komiteta narie, Neigaliuju teisiu i Laisvės premiju komisiju narie.
Serapėniškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Senu Traku seniūnėjuo, šalėp kele Trakā-Lėntvaris. Šalėp kaimalė īr mėšks ė žvīra karjers. Karjerė kasams žvīrs.
Aušra Maldeikienė
Biuograpėjė
2018 m. birželė 25 d. Aušra Maldeikienė patvėrtėna sava dalīvavėma 2019 m. Lietovuos prezidėnta rėnkimūs, kāp rinkėminė programa doudama 95 sava parėngtas tezės – aliuzėjė i 1517 m. Martīna Lioteriaus paskelbtas 95 tezės, nu katrū prasėdiejė Katalėku Bažnīčės Refuormacėjė. Ale 2019 m. vasarė 1 d. ėš prezidėnta rėnkėmu vainuos pasėtraukė.
Serapėniškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 99 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Aušra Maldeikienė
Biuograpėjė
2019 m. vasarė 25 d. iregistrava vėsoumenėni rinkėmu kuomiteta „Aušruos Maldeikienės traukinys“, katros laimiejė vėina mandata – Aušra Maldeikienė palėka vėina ėš 11 Lietovuo išrinktu Euruopas Parlamėnta nariū. 2019 m. biržieli Aušra Maldeikienė prisijungė pri Euruopas Liaudėis Partėjės (Krėkštiuoniu demuokratu) (EPP) gropės. Ana bova delegouta i do Euruopas Parlamėnta komiteto – Akuonuomėkas ė pinigu puolitėkas komiteta ė i Biudžeta komiteta.
Šeima
Be gėmtuosės lietoviu, Aušra Maldeikienė muok onglu, rosu, prancūzu kalbas.
Žvīrē (Jorbarks)
Kateguorėjė:Jorbarka rajuona gīvenvėitės
Pūtis
thumb|200px|right Pūtis, pūtėnē paukštē (lot. Strigiformes) − paukštiu (Aves) būrīs.
Vėdotėnė dīdė naktėnē pliešrėjē paukštē, torontis kuompaktėška kūna, dėdele krame, dėdeles ī prieki nokreiptus veizietovus ėr maktingas kuojas so aštrēs nagās gruobiou sogruobtė ėr laikītė. Apdars kiaurus metus vėinuods. Būdings lītėnis demorfizmos (patelės dėdesnės ož patėnus). Pūtis skraid dėdlē tīlē, nes tor porias, minkštas plunksnas. Kartās unt kramės būn do koškio plunksno − auselas. Krame lėimens atžvėlgio pasok 270º kampo. Snaps trumps, kuobėniaus skvarmas. Kuoju nagā dėdeli, aštri ė rėisti. Ėšuorėnis pėršts, skėrtingā nū vanagūm, atsėlenkė̄is atgal. Daugomuos rūšiūm pastaibis ė net pėrštā plunksnieti. Tor dėdlē jautre klausa.
Paplėtė̄i cielam sviete, ėšskīros Antarktėda, dėdžioje Grenlandėjės dali ė kai korias nū žemīnu notuoloses salas.
Mint pelėnēs griaužėkās, vo tēpuogi vabzdēs, retiau paukštēs, kelės rūšis specēlėzounas medžiuotė žovis. Gruobi rīn nesosmulkėnta. Nesovirškėntas lėikanas pašalėnamas pru žiuotis kāp išvamas.
Kateguorėjė:Paukštē
Sauslaukės
Sauslaukės - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 543 prietelē.
Žalpiū kūlis
Žalpiū kūlis īr senuobėnis alks Žemaitėjuo, Raseiniu rajuonė. Gul šalep Lapėšės opalė, netuol nu Žalpiū kaima. Ons īr 3,8 x 3,9 m dėdoma ė 1,3 m aukštoma, tomsē pilks granėtagneisos. Pėitvakarėnis šmuots nuskelts žaiba. Kūlė vėdorī īr 50 cm ėlgoma, 8-15 cm platoma doubotė, vadėnama „Dieva pieda“. Kėtuo dalī īr 14 cm ėlgoma ė 7,5 cm platoma „Velnė pieda“.
Aple Žalpiū kūli rokounama tuokė istuorėjė:
''Kėto čieso stuoviejis ont tuo kūlė Dievs. Atliekis pri ana Veln's ė atsėsiedis šalep. Dievs ka stūmis Velni, Veln's nugriovis, palėkis īmīnis pieda ė nuspīris kūlė kompa. Ė daba tenās naktėm pasėruod Veln's. Naktėm nieks nēn i ta pelkė, īpatėngā pri kūlė, nat arklē ė tėi gondėnas artīn priētė.''
Kateguorėjė:Raseiniu rajuons Kateguorėjė:Žemaitėjės geuograpėjė Kateguorėjė:Kūlē
Būbelē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Žalgėre seniūnėjuo. Anuo gīven 17 prieteliu.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Korol i Šut
Ona pradėjė sava karjėra 1988 metās.
Nūruodas
Kateguorėjė:Rosėjės ruoka kuolektīvā
DJ Broiler
miniatiūra|2018 Mikkel Christiansen ė Simen Auke aba DJ Broiler - Nuorvegėjės dėdžiejū doets. Anie kor gerā ėsėmenams puopolēres dainas, katras dėdlē prėtīnk žmuonims par balios.
Petkelėškės (Vėlnios)
Petkelėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Gars
thumb|250px|Gars vėršom ondenė
Petkelėškės (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
DJ Broiler
Nūruodas
Kateguorėjė:Nuorvegėjės mozėkontā
Gars
Gars ī ondenė aba bikuokė kėtuokė skīstėma bovėms dojėm. Gars tonkiausē nie veizėms, bet sīkēs anon galam ožveizietė: kāp ondou verd, kāp ondou būn šėltesnis nego uors (tūmet palėik ūkana), kūmet leidas debesē (rūks).
Grūds
thumb|250px|Grūdā
Gars
Kateguorėjė:Ondou
Grūds
Grūds ī kuokė tās jiedama varpėniu šeimuos augala (java) siekla. Būn kėita, soaugus so lokštās, paėlga. Anuo gemals būn nuognē mažos, ožtatā tor daug miltingas jiedė medegas.
Žovīnė
thumb|240px|Žovīnė
Grūds
Jiedami ī kokorūza, avėžas, kvėitė, mėižė, rogė, suoras grūdā. Anūs daug baltėmū, rėibalū ī. Grūdus jied ėšvirtus (kap kuošė), anūs mal i miltus.
Žovīnė
Žovīnė ī zopė, katra taisa ėš žovėis. Tuokē zopē tink geriausē švėižē pagauta žovės (īpatingā pūkē, ešerē, šapalā, rodakės, sīkā) nuor gal būtė ėr šaldīta. Ana nūskot, ėšvala, sopjausta šmuotās ė ded i ondeni. Da prīded droskas, pėpėru, babkas lapu, petrošku, cėboliu lāšku, krapu, pastarnuoku, padegintas dounas plotas, kėti da so žovīnė verd ė bolbės, markus, cėbolius. Svarbo ī žovi naparvėrtė, ka ana naėštežtom, ka nedingtom anuos smuoks (tam rēk vėrtė ont mažuos ognėis, 7–20 mėnotiu).
Grūds
Grūdo tonkē šaukiama ė bikuokė siekla.
Žovīnė
Jied žovīnė so bolbėm, douna. Lietovuo žovīnē daugiausē liuob vėrs pamarė, pajūrė žmuonis.
Kateguorėjė:Zopės
Grūds
Kateguorėjė:Jiedē Kateguorėjė:Augalū narē
Kadėkā
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Martīns Andrioškevėčios
Anuo augoms īr 218 cm, svuoris 13 kg. Ons žaid vėdorė puoliejė padietie.
Andrioškevėčios 2005-2006 sezuonė debiotava NBA, žaidė 6 rongtinės, bet taškū nepelnė. Kelis sīkius bova ėšsiūsts ī ontrėnė NBA līga - NBDL, kor žaid vėsā siekmingā.
2006 m. rogpjūtė 18 d. M. Andriuškevičios bova ėšmainīts i Čėkagas „Bulls" kuomanda. 2006 m. žėima Martīns bova ėšsiūsts i NBDL koumanda Dakuotas „Wizards“. 2006 m. groudė 21 d. M. Andrioškevėčios bova sonkē sužaluots pu barnė so sava kuomandas draugo. Pu amerėkuona Awvee Storey smūgė lietovis patīrė smegenū sokrietėma, anam ėktrūka makaulė ė kairie smegenū posie atsėrad 2 cm dėdloma hematuoma, dieltuo M. Andrioškevėčios par vėsa 2006-2007 m. sezuona nesožaidė anē vėinū rongtīniū, vuo pu sezuona Čėkagas kuomanda nosprėndė nepratēstė so anou sotartėis ė M. Andrioškevėčios pargrīža i Euruopa ė pasėrašė sotarti so Uleb taurie žaidontė Badaluonas komanda, no ons neėtėka Joventut kuomandā ė 2007 m. siejės 2 d. bova atleists.
Nūruodas
Andriuškevičius,Martynas
Raugelē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Žemaitiu Naumieste seniūnėjuo, ož 24 km nu Šėlotės. Anuo gīven 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Džims Veilsos
thumb|250px|right|Džims Veilsas (2004)
Džims Veilsos, Jimmy Donal „Jimbo“ Wales (g. 1966 m. rogpjūtė 7 d. Huntsville, Alabamuo, JAV) - Vikipedėjės steigies, Vikimedėjės fuonda pėrmėninks. Lietovuo lankies 2005 m.
Nūruodas
Veilsas, D. Veils
Skėrsnemonėškē I
- Jorbarka rajuonė, Skėrsnemones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 29 prietelē.
Būdvėitē (Kretinga)
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Labardē
Labardē - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 396 prietelē.
Uber
Uber Technologies Inc. (Stėlėzoutā U B E R - JAV teknuologėjū bėndruovė, katros glabnuojė vėikla īr namuokamū taksė paslaugū agėntavėms. Bėndruovė ėkorta 2009 m.
Kateguorėjė:Bėndruovės
Andriejos Piontkuovskis
right|thumb|299px|Piontkovskī, [[2013 m. sausė 16 d.]]
Piontkuovskis Andriejos Andriejėvėčė' (, g. 1940 m. bėrželė 30 d., Maskvuo, TSRS) ī Rosėjės muokslėninks, matematėks ė puolėtuoluogs. Īr parašė̄s zars 100 muoksla darbū aple taikuoma matematėka. Īr parašė̄s šmuota knīngu aple Rosėjės prezidėnta Vladėmėra Potėna.
Kateguorėjė:Rosėjės žmuonis Kateguorėjė:puolituoluogā
Mėdverē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Žemaitiu Naumieste seniūnėjuo. Anuo gīven 47 žmuonis.
Šalėp kaimalė īr nadėdles evangelėkū lioteruonū kapėnės.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Žėtnėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Plītėnė (Nemenčėnė)
Plītė̄nė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ponska valstis
thumb|250px|Valstė žemielapis
Ponska valstis ī valstis šiaurės rītū Lėnkėjuo. Aple 80 nuošimtiu valstė gīventuoju īr lietovē. Ponska valstė admėnėstracėnis cėntros īr Ponska miestalis. Valstė pluotībė 138,37 km², žmuoniu skaitlius ī 4611.
Koltūra
Ponska valstis koltūrėškā artėms Lietovā. Vēk šmuots lietoviu tautėniu kuolektīvu, katrėi ožsėjēm koltūrėnė vėikla, katra skatėn lietoviu kalbuos, papruotiū ė istuorėjės keravuojėma.
Ūkis
Ponska valstie tonkiausē žmuonės ožsijēm žemės ūke ė kaima torėzma vėikla. Valstė īr mėzernas žemės, katrū skalsoms ī menks. Pramuonė mėnka vēk. Īr tėktās kepīkla ė mēsas apdėrbėma dėrbīkla.
Kateguorėjė:Lėnkėjės geuograpėjė
Erlend Øye
thumb|right|200px|Erlend Øye [[2006 m. Belgėjės Dour festėvalie]]
Erlend Øye - Nuorvegėjės dėdžiejos ė mozėkonts ėš Bergena.
Longs
thumb|250px|Cerkvės longā
Erlend Øye
Nūruodas
Kateguorėjė:Nuorvegėjės mozėkontā
Longs
Longs ī stėkla šmuots, katros istatīts i skīlė kuokė tās noma, truobesė sėinuo, mašėnuo, ka i vėdu pakliūtom švėisa. Longa riems (staktās) paprastā dėrbamė ėš medė (daba būn ė plastmasėnē).
Truobuo pu longu būn tam tīčiuom tuokė lėntalė, šaukiama palongė. Ėš lauka seniau liuob būtė da padaruomas longėnės.
Kateguorėjė:Arkėtektūra
Pėliakolnės (Vėlnios)
Pėliakolnės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 95 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kamānė
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Jėizna seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Žalpē (Šėlotė)
Žalpē - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Žemaitiu Naumieste seniūnėjuo. Anuo gīven 47 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Palongė
thumb|250px|Rakondā ont palongės
Palongė (kėtāp palongis) ī tuokė lėnta, katra statuoma pu longo. Būn ėr ėš lauka (paprastā ėš bliekas), ėr eš vėdaus (medėnė). Palongė keravuo ka mažiau vilgšnībės patektom ont sėinas, geriau nobiegtom ont longa palėkus rasa. Ont anuos tēpuogi tonkē statuomi kvietkā, ėš pavasarė augėnamas daržuovės.
Kateguorėjė:Arkėtektūra
Lapėšė
Lapėšė īr opalis Žemaitėjuo, Raseiniu rajuonė; Dobīsas kairė šmuota ėntaks. Prasėded prī Šėlovuos miestalė, pratek pru Šėlovuos tīreli. Paskum pratek Palapėšiū medė. Ītek i Dubīsa prī Joškātiu.
Ėntakā: Lapėškė, Rėba, Medėnė Žīzdrė (kairė̄jė), Tītova, Milžtė (dešėnė̄jė).
Opalė ondou īr nuognē čīstos, anamė gīven vairės žovis, vuo pakronties aug retė augalā.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis Kateguorėjė:Raseiniu rajuons
Vatošē
Vatošē - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 382 prietelē.
Varapnėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 12 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Bavarėjė
thumb|200px|Vieleva thumb|Bavarėjės regėjuonā
Bavarėjė ī pėitrītiu Vuokītėjės žemė. Suostėnė ī Mionchens.
Bombolē (Kretinga)
Bombolē - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Žalgėre seniūnėjuo. Anuo gīven vėins prietelės.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Bavarėjė
Koltūra
Bavarėjė skėras nug likosės Vuokītėjės, tor savuotėška koltūra. žmuonis tonkē rokounas Bavarėjės tarmė ė tou tarmė dėdlē palaika ė dėdliounas.
Akanuomėka
Bavarėjės akanuomėka īr dėdlē magtīnga ė truopnē gerā vīstuos. Bavarėjuo īr magtingas mašėnu ėšdėrbėma dėrbiklas, kāp pavīzdiou BMW.
Spuorts
Bavarėjuo īr šmuots geru spuorta uorganėzacėju. Dėdlē gerā ėšvīstėts fotbuola spuorts, poikē žėnuoms fotbuola klobs "Bayern".
Kateguorėjė:Vuokītėjė
Pagėriū seniūnėjė
Pagėriū seniūnėjė īr seniūnėjė Vėlniaus rajuona pėitūs, cėntros - Pagėrē.
Nūruodas
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona seniūnėjės
Šaukienu seniūnėjė
Šaukienu seniūnėjė - seniūnėjė Kelmės rajuona šiaurės rītūs, cėntros - Šaukienā.
Gīvenvėitės
Kateguorėjė:Kelmės rajuona seniūnėjės
Eglėškē (Kretinga)
Eglėškē - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Žalgėre seniūnėjuo. Anuo gīven 17 prieteliu.
Prancėškos
thumb|Puopėžios Prancėškos Puopėžios Prancėškos (, tėkros vards Jorge Mario Bergoglio, SJ; g. 1936 m. groudė 17 d. Buenos Airies, Argentėnuo) īr nūnā Ruomas katalėku puopėžiaus parēgībės ēnontis konėgs. Puopėžiom anou ėšrinka 2013 m. kuova 13 d. Ligė tuolē bova Buenas Airiu arkivīskops, nu 2001 m. - kardėnuols. Ans palėka pėrmo pu 1200 m. pertrūkė ne euruopėitėška kėlėma puopėžiom ė pėrmo puopėžiom Jiezaus draugėjės nario.
Eglėškē (Kretinga)
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Prancėškos
2018 m. siejės 22–23 d. apsėlonkė Lietovuo ė bova ontros tēp padėrbės Ruomas puontifėks Lietovuos istuorėjuo pu Juona Pauliaus Ontruojė.
Kateguorėjė:Ruomas puopīžē Kateguorėjė:Argentėnas žmuonis
Beėršėva
Istuorėjė
Miests bova žėnuoms nug Antėkas gadīnės. Miestą palėka glabns XIX omžiou, kūmat Uosmanū imperėjė čėštās ėšbūdavuojė puolėcėjės stacėjė. Izraelis miestā atkariava nug Egipta 1948 m. Nug tuos gadīnės miests grētā plietės, ė anou atvīka aba pargrīža gīvent gers šmuots žmuoniū. XX omžiaus paskotėnem dešīmtmetie dėdlē daug grīža žīdū ėš bovosės TSRS.
Kateguorėjė:Izraelė miestā
Pelātē
Pelātē - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 362 prietelē.
Žiuogātē (Šėlotė)
Žiuogātē - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Žemaitiu Naumieste seniūnėjuo. Anuo gīven 46 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Prīšėninkė
Prīšėninkė (kėtāp prīšėnė, longėnė) ī vėita žemaitiu truobuo, katra būn prī geruosės prīmenies. Tas paprastā ī truobas gals, katramė gīven karšintē.
Prīšėninkie liuob būtė mūris so šilduoma sėinalė, stals, luova, kelets krieslu, kamuoda, pu apatė padarīts skleps daržuovėm. Sīkēs ėš prīšėninkės liuob būtė praviejėms i kamara.
Kateguorėjė:Arkėtektūra
Ramūnas Šiškauskas
thumb|Ramūnas Šiškauskas
Šiškauska ūgis īr 198 cm, svuoris 100 kg. Žaid atakoujontė gīniejė ė lėngvuojė "krašta" puozicėjūs. Apsižanėjės, tor vėina vāka.
Snaps
thumb|240px|[[Sakals|Sakala makaulė ė snaps]]
Snaps īr kāp rags padėrbts paukštė kūna narīs, skirts alsavėmuo ė lesėmuo. Snaps sodarīts ėš ontspanė vėršou ė pusnapė apatiuo. Snapa ragėnis mauks ėštėsā keitas, ė paukštis tor anon nosėtrintė. Tudie keitas ė paukštė snapa spalva.
Snapa ėšruoda nuogniausē prėgol prī ton, kāp ė kon paukštis jied. Prīdo, paukštis snapo pešiuo plonksnas, kraun gūžtas.
Kateguorėjė:Paukštē Kateguorėjė:Kūna narē
Skėrsnemonėškē II
- Jorbarka rajuonė, Skėrsnemones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 17 prieteliū.
Žokuonė̄s (Vėlnios)
Žokuonė̄s - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 37 žmuonis.
Apkaklė
thumb|200px|Marškėniū apkaklė
Žokuonė̄s (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės