cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
2015 m. Bamaka ataka
2015 m. Bamaka ataka - Radisson Blu vėišbotė ožpoulėms 2015 m. lapkristė 20 d. Malė suostėnie Bamakė. Ožpoulėkā bova Al Morabitūn karėnė teruora gropė. Ta gropė prėjėmė atsakuomībė par Twitter suocēlėnem tėnklopie palikta naujīna. 24 žmuonės bova nožodītė.
Kateguorėjė:notėkėmā
Gēsėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 248 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Paežerelē (Paloknīs)
Paežerelē - gīvenvėitė Traku rajuonė, Palokne seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 31 žmuogos.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Marėjampuolis (Paberže)
Marėjampuolis - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Seduos Švt. Panuos Marėjės Jėmėma i dongo bažninčė
thumb|right|260px|Seduos Švt. Panuos Marėjės Jėmėma i dongo bažninčė '''Seduos Švt. Panuos Marėjės Jėmėma i dongo bažninčė''' - īr Telšiū viskopėjuo, Mažeikiu dekanatė.
Stuov Mažeikiu rajuonė, Seduos miestalie. Vardovuos g. 1. Vardovuos opėis dešėniajam krontė. Medėnė. Pastatīta 1770 metās.
Bažninčė īr liaudėis arkėtektūras skvarmu, luotinėškuojė krīžiaus plana, halėnė, so 2 zakristėjuom, 5 buokštelēs. Vėdos 3 navū, īr 5 altuorē. Švėntuoriaus tuora kūliu mūra, anam īr Krīžiaus kelė stacėju stuogaštolpē, šiaurės rītū kompė - medėnė varpėnė.
kateguorėjė:Mažeikiu dekanata bažninčės
Šaltenis
thumb|200px|Deviniu versmiū šaltenis šalep [[Luopaitē|Luopātiu]]
Šaltenis, šaltėnis, šaltenielis, versmie ī tuokė vėita, katruo pužemėnis ondou patsā trīkšt ėš pu žemės pavėršė. Tonkiausē šaltenē būn tenās, kor pužemėnė ondėnė takus kert kuokistā žemės pavėršė pažemiejėms (slienis, ragova, ežera īdoubs). Paprastā šalenė ondou būn šalts kāp leds, bet vėitūs, katrūs pavēk pužemiu karštoms, šalteniu ondou būn šilts, vuo sīkēs net verdons. Srūndamė šaltenē sīkēs tirpėn ė vėsuokės droskas – tāp pasėdėrb sūrē aba aštrē (mėnėralėnē) šaltenē.
Šaltenielē Žemaitėjuo nū sena liuob būtė nuognē kieravuojama ė pagarbuo laikuoma vėita. Vierīta, ka šalteniu ondou gal pagīdītė uopas, žlėboma, skaudamas vėitas, da vierīta, ka ons īr prėgolns švėntėnėmou. Krėkštiuonībės gadīnie prī tokiū švėntu šaltenieliu pabūdavuotas kuoplīčelės, bažninčės.
Kateguorėjė:Ondou
Tomo Mahorič
Tomo Mahorič (Tuoms Mahoričios, gėmė 1965 metās balond 28 dėin Jelovcė) - krepšėn treneris iš Slovienėjes. "Lietuvuos ryt" boves treneris, padiej šia komanda laimiet Uleb Taur.
Ožbalē (Prėinā)
Ožbalē - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Naujuoses Ūtas seniūnėjuo.
Tomo Mahorič
Pasiekėma
Mahorič,Tomo
Ožbalē (Prėinā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Drebolē
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Gaudotē (Kretinga)
Gaudotē - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kartenas seniūnėjuo. Anuo gīven 41 prietelės.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Sielē
Sielē bova senuobės baltū gentės. Anėi liuob gīventė Latgaluo ė šiaurės rītū Aukštaitėjuo. Nonīka aple XV o.
Kateguorėjė:Baltā
Rieva (Nemenčėnė)
Rieva - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nagīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Gautėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Šėlbalē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Bartninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 26 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Naujasiedē (Trakā)
Naujasiedē - gīvenvėitė Traku rajuonė, Palokne seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
JTBC
JTBC (Joongang Tongyang Broadcasting Company) īr Pėitū Kuoriejės televėzėjės kanals. Televėzėjė ikorta 2011 metās.
Nūruodas
Kateguorėjė:Pėitū Kuoriejės televėzėjės kanalā
Maselėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 79 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ārienā I
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 43 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Klebets
thumb|240px|Klebets
Nūruodas
Kateguorėjė:Rakondā
Līkšėlis
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 295 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Nairobis
Nairobis (onglėškā: Nairobi) īr miests Rītū Afrėkuo, Kėnėjės suostėnė. Īr vėdorėnie šalėis dalī, netuol nu Kėnėjės kalna. Nairobī gīven vėršom 3 mėlėjuonu gīventoju terp katrū nemažā gīven lūšnīnūsė. Nairobis žėnuoms diel čiuonās nuognē tonkiū pliešėmu. Īr gelžkėlė stuotės, uora ousts, kelets oneversėtetu, kuonferencėju centros, stadėjuons. Vėsā šalēp miesta īr nacēnalėnis parks, katramė galėm paveizietė i liousus liūtus, žėrafas, dromblius.
Kateguorėjė:Suostėnės
Ažokriaunis
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis, vuo 2011 m. - 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Lėndrīns
thumb|250px|Lėndrīns (Kiedainiu raj.)
OCN
OCN (Orion Cinema Network) īr Pėitū Kuoriejės televėzėjės kanals. Televėzėjė ikorta 1999 metās.
Lėndrīns
Lėndrīns aba lėndrėmā īr vėita, katruo aug nuognē dėdlis šmuots lėndriu. Tas būn ežerū, prūdu, kūdru, liūnu krontā, lonkū parobežē. Kap ežers seklos īr, tap lėndrės anou vėdorie gal padėrbtė lėndriu salas (pluovus).
OCN
Nūruodas
Kateguorėjė:Pėitū Kuoriejės televėzėjės kanalā
Lėndrīns
Lėndrīnā īr svarbė ondens paukštiu givenama vėita. Seniau jaunas lėndrės liuob pjautė, ka gīvolius šertom.
Knabeklis
thumb|240px|Knabeklē
Knabeklis ī tuokis rakonds, skėrts nerėmou. Tas ī paprasts dākts – ėšėlga ronkenielė ė metalėnis aba medėnis gals, so trompo knabio (kablio) ont patė gala. So knabeklė galo ėštraukėniej siūla ė tap nera nerėni.
Prūdelėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nagīvena nivėins žmuogos.
Knabeklis
Kateguorėjė:Rakondā
Prūdelėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Gedėkā
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 35 žmuonis.
Istuorėjė
Gedėkā mėnavuojamė 1695 m. Šviekšnas dvara ėnventuoriou, ton čieso kaimalie gīvena 7 šėimas.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Martīnātē (Kretinga)
Martīnātē - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kartenas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 40 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
1863 metu sokėlėms
thumb|150px|Sokėleliu herbs
1863 metu sokėlėms, žemaitiūs da šaukts klausotmetio (ba sokėlelē vėsūmet liuob klaus, kamė ī cara karioumenė) bova sokėlėms Lėnkėjės ė Lietovuos bovosės valstībės vėituo (tas ī: Lėnkėjuo, Lietovuo, Okraėnuo ė Baltarosėjuo) prīš Carėnės Rosėjės valdė, katros vīka nug 1863 m. sausė 22 d. lėgo 1864 m. balondė 11 dėinas.
Sokėlėms kėla diel vairiū prīžastiū: žmuonis nenuoriejė ētė i rekrūtus (25 metam i carėnė karioumenė), vėsuo Euruopuo prasidiejė kuovės diel liousībės, tūdie ė lėnkā nuorėjė atkortė sava šali, Rosėjė kariava Krīma karė, vuo Onglėjė pradiejė kostintė sokėlėma Rosėjės vėdou, tep nuoriedama laimietė vaina.
I sokėlėma iejė daugomuo puonā, lėnku karėninkā, konėgā. Sokėlielē kostėna ė paprastus žmuonis dietėis i sokėlėmā ė žadiejė, ka jēgo laimies, palėks „valnās lėnkās“. Sokėlelē („klausotē“) ožiemėniejė miestalius, ginklu skladus, žandarėjės, poldėniejė carėnė karioumenė. Sokėlėmā vadā bova Kuostos Kalėnauskis, Zėgmos Sierakauskis, Ontuons Mackevėčė.
Sokėlelē pralaimiejė – bova pakartė aba ėšvežtė i katuorga, anūm žemės nūsavėntas. Bova oždarīta daugoms katalėku bažninčiu ė vėinoulīnu, oždrausts rašīms luotīnėškuom raidėm, i Lietova ė Lėnkėjė atkrausīta daug rosu, īpatingā staravieru.
Kateguorėjė:Lietovuos istuorėjė Kateguorėjė:Lėnkėjė
Marks Tvens
thumb|Tvens 1895 m. thumb| Mark Tvens (1909) Mark Twain (Marks Tvens, tėkruojė pavardie Samuel Klemens Samuelis Klemensos 1835-1910) - JAV rašītuos, ėšgarsiejės nuotiu ruomanās „Tuoma Suojerė nuotės“ ė „Hekleberė Fėna nuotės“.
Biograpėjė
Samuelis gėmė 1835 metās lapkristė 30 dėina Fluorėduo, Misūrė vasltėjuo. Pu ketoriū metu uns so tievo persikielė i Hanibala miestieli, asontė tuo patiuo Misūrė vasltėjuo.
Vėitas pakeitėms toriejė didlies itakas tuolesniam būsėma rašītuojė gīvenėmou. Hanibals bova isėkūrės ont opės kranta ė pru anū liuob pravažious šmuots ivairiausiu keleiviu. Vieliau vėsos anos Klemensos aprašīs sava knīnguos.
Būsėms rašītuos dėdlē žaviejės garlaiviu kapituonās ė pats nuoriejė kumet nuorintās palėktė tuokio.
Kumet Samueliou bova 12 metū pasėmėrė anuo tievs. Pu tieva smertėis Marks Tvens metė muokīkla ė stuojė muokītėis spaustovėninka amata.
Ėlgainiou uns pradiejė rašīt straipsnios i laikraštios, vuo zars ėšsėpėldė ė vaikīstės svajuonė - Klemensos ketorios metos vairava garlaivi Misisėpės opė.
Ėš tū čiesu, ka plaukiuojė garlaivio ė atejė slapīvardis Marks Tvens, bo onglėškā pasakīms marking the twain znuočie, ka jūras gėloms īr ožtektėns.
Tartopė Srouga
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Naujuosės Ūtas seniūnėjuo.
Marks Tvens
Korība
Marka Tvena dėdliausē ėšgarsėna ėš pradiū joukėngs apsakīms "Garsiou šuokėniejontė varlie ėš Kelavera grafīstes", vieliau anū garsėna humuorėstėnē ė rėmtė ruomanā. Ėš anū geriausē žėnuomė "Tuoma Suojerė nuotės", "Heklbera Fina nuotės", "Prėncos ėr obags", "Jankis karaliaus Artūra dvarė" ė šmuots kėtū.
Tartopė Srouga
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Marks Tvens
Korība
Marks Tvens pasėmėrė 1910 metās. Api ton rašītuojė daug teigiamu atsėlėipėmu. Pvz., "Bat mėlėjuonams skaitītuoju vėsam svietė ons būs omžėnā gīvs kāp nepakartuojamu literatūrėniu heruoju kūries" (E. Joškīs).
Nūruodas
Twain,Mark
Steincheris
Steincheris ī miests vėdorė Nuorvegėjuo.
Spuorts
Kateguorėjė:Nuorvegėjės miestā
Montė Kalnėitis
thumb|right|260px|Montė Kalnėitis Montė Kalnėitis (Mantas Kalnietis, gėmė 1986 metās siejės 6 dėina, Kaunė) ī vėins pagrėndėniu Lietovuos krepšėninku.
Kalnietė augoms īr 194 cm, sonkoms 79 kg, ons žaid ižaidiejė ė poulontė gīniejė vėitūs.
Pasėikėmā
Kalnietis,Mantas
Gautėškė II
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Zujūnū seniūnėjė
Zujūnū seniūnėjė - seniūnėjė Vėlniaus rajuona vakarūs, centros - Zujūnā.
Nūruodas
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona seniūnėjės
Žėimgalē
Žėimgalē - senuobės baltu gentės. Liuob gīventė dabartėis Latvėjės ė Lietovuos žemies, kor īr Lėilopės žemoma. Žėimgalē sosėmaišė so latviu ė lietoviu tautuom.
Kateguorėjė:Baltā
Ragova (Vėlnios)
Ragova - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pabėkē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniu.
Rėnava pagrindėnė muokīkla
thumb|right|260px|Rėnav pagrėndėn muokīkla Rėnava pagrindėnė muokīkla - pagrėndėnė muokīkla isėkūros Rėnavė.
Istuorėjė
Rėnava muokīklas istuorėjė prasided nu 1911 metu, kumet pradiejė veiktė dvėmetė muokīkla Rėnava dvarė. Prasidiejos I svieta vainā muokīkla bova oždarīta, 1919 metas apėntās atėdarīta.
1919-1949 metas muokīkluo dėrba 21 muokītuos. Nu 1949 iki 2000 metū net kelis kartos keities muokīklas statusos:
Daba muokīkluo veik 10 klasiū.
Šiou čieso muokīklā vaduovaun Vėda Gureckienė.
Nūruodas
oficēlė svetainė
Sambē
Sambē - baltu gėntės, vėina ėš prūsu gropiu, katra liuob gīventė senuobės Prūsėjės žemie. Lioub govē verstėis gintara prekība. Mūsientās ta bova prīžastės dikuo sambē bova baguotiausė prūsu gėntės. Sambē bova sovuokītėntė ė ėšnīka XVII omžiou. Kateguorėjė:prūsu gėntis
Airopė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 24 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Stankā (Nemenčėnė)
Stankā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nagīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ažosėinis (Ruokėškis)
Ažosėinis - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Boivīdėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Gedmėnātē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 48 žmuonis.
Īr senas kapėnės, bovose dvara suodnū lėkotē.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
MTV
thumb|right| MTV (, kas rēkš Mozėkas televėzėjė) īr JAV televėzėjės translioutuos, ikorts 1981 metās. Televėzėjė bova dėdlē puopolērė XX o. pabėnguo, bat ėškėlos internetou, anuos puopolēroms noslaba.
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV televėzėjės kanalā
Gaurīlē (Kelmė)
Gaurīlē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 52 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Pabėržē (Kelmė)
Pabėržē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Ontuons Salīs
thumb|240px|O. Salīs ont pašta znuoka
Ontuons Salīs (1902 m. lėipas 21 d. Reketie – 1972 m. lėipas 31 d. Filadelfėjuo, JAV) bova žemaitiu kėlėma Lietovuos kalbėninks, eksperėmėntėnės fonetėkas pradėninks. Ons sodarė ėšsamė lietoviu kalbuos tarmiū klasėfėkacėjė ė padėrba pėrmāji lietoviu kalbuos tarmiū žemielapi.
HBO
HBO (Home Box Office) īr JAV televėzėjės translioutuos, ikorts 1972 metās.
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV televėzėjės kanalā
Ontuons Salīs
Bėbliograpėjė
Tepuogė:
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos kalbėnīnkā Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis
Pecelē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kartenas seniūnėjuo. Anuo gīven 11 prieteliu.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Vāsbūnėškē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Ketorvalakiū ė Bartninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 35 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Šakalėškē (Prėinā)
Šakalėškē - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Naujuoses Ūtas seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Sāžėnings nauduojėms
Sāžėnings nauduojėms ī tuokis teisėnis režėms – angloamerėkėitiū kupėjavėma ėr dėrbieju teisiu duoktrėna, palē katrou īr vėsuotėnā lēdams dėrbieju teisiu sauguomu kūrėniū nauduojėms, jē ons tarnaun vėišam švėitėmou, razomnėnės kūrības/vēkluos vīstėmou.
Nūruodas
kateguorėjė:Teisė
Rauduonė (Paberže)
Rauduonė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Nuotangā
Nuotangā – baltū gėntės, vėina ėš prūsū gropiu, katra liuob gīventė senuobės Prūsėjės žemie. Mīslėnama, ka anėi liuob rokoutėis nuotangu ruoda, katra prėgolė prūsū kalbā. Lėgė krīžioutiu ožpoulėmu pradiuos liuob gīventė aple 15 tūkst. nuotangu.
Kateguorėjė:prūsu gėntis
Gāliūnā (Vėlnios)
Gāliūnā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Mėckūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 61 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Varmē
Varmē - baltu gėntės, vėina ėš prūsu gropiu, katra liuob gīvent senuobės Prūsėjės žemie.
Kateguorėjė:prūsu gėntis
Serediaus seniūnėjė
Serediaus seniūnėjė īr Jorbarka rajuona seniūnėjė, asontė Jorbarka rajuona rītūs. Cėntros īr Seredios.
Godelē (Zujūnā)
Godelē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo gīven 103 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Simas Jasaitis
thumb|Simas Jasaitis Simas Jasaitis (Sėms Jasaitis, gėmė 1982 metās kuova 26 dėina Vėlniou) - Lietuvuos krepšėninks.
S. Jasaitė ūgis īr 202 cm, svuoris 93 kg. Ons žaid lėngvuojė „krašta“ puozicėjuo. Īr apsėžanėjės, tor vāka.
Svieta krepšėnė čempijuonats
Svieta vīru krepšėnė čempijuonats īr ontrs palē svarboma vīru krepšėnė tornīrs pu Uolėmpėniu žaidīniu.
Svieta čempijuonats vīkst vėinkart ketvėriūs metūs. Anamė žaid rėnktėnės ėš vėsū žemīnu.
Istuorėjė
Pėrmasā svieta čempijuonats ivīka 1950 metās Argentėnuo. Ėš vėsa jau īr ivīkė̄ 14 čempijuonatu.
1958 metās toriejės vīkt svieta čempijuonats neivīka, nes rengiejē - Čilės respoblėka nespiejė atlėktė vėsū darbū, FIBA tornīro metams nukielė ė ons ivīka 1959 metās. Pu tuo vielē magtīngiausės kuomandas sosėrėnkdava kas ketorė metā, ale pradiejė kėlt nesklondumu so kėtās tornīrās diel sosėmaišiosiu metu ė svieta čempijuonats, toriejis vīktė 1971 metās, ivīka 1970 metās. Nu tuo čiesa ons vėsu laiku tėkslē vīkst vėinkart ketvėriūs metūs.
Daugiausė kartu Svieta čempijuonata rėngė Argentėna ė Brazilėjė - pu do kartos.
Daugiausē čempijuonu tėtolu tor JAV (4 auksa medalios), Jugoslavėjės ė TSRS (pu 3) rėnktėnės.
Svieta čempijuonā
Metā, kor vīka čempijuonats, šalis - čempijuons
Kateguorėjė:Svieta krepšėne čempiuonatā
Gedkontē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 27 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Alėijūnā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 25 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Niccolò Cusano onėversėtets
thumb|280px|Niccolò Cusano onėversėtets Niccolò Cusano onėversėtets īr Italėjės onėversėtets Ruomuo. Īkorts: 2006 m. Vėik 6 fakoltetā. Stodentā: 10 228 (2012 m.)
Vīžoliuonė̄s
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 46 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Sakoutē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kartenas seniūnėjuo. Anuo gīven 14 prieteliu.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Skoigė
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Naujuoses Ūtas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 41 žmuogos.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Ažošėlē (Ruokėškis)
Ažošėlē - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniu.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Kaltinienu seniūnėjė
Kaltinienu seniūnėjė - seniūnėjė Šėlalės rajuona rītūs, centros - Kaltinienā.
Nūruodas
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona seniūnėjės
Juokšā (Šėlotė)
Juokšā - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Klausotē (Jorbarks)
Klausotē - Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 949 prietelē.
Gedvėlē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Pagantiokā
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Ėlgbrastė
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 8 žmuonis.
Gedvėlē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Pagantiokā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniu.
Ėlgbrastė
Istuorėjė
1945 m. siejės 4 d. partėzanā nošuovė 3 strėbos ė vėina mėlėcėjės darboutoja.
Pašēmenē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Bartninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 400 žmuoniū.
Grėškamorgis
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Naujuoses Ūtas seniūnėjuo.
Gedvėlē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Ėlgbrastė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Sablauskiu tvenkėnīs
miniatiūra|
Grėškamorgis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Sablauskiu tvenkėnīs
Sablauskiu tvenkėnīs īr tvenkėnis Lietovuo, Akmenės rajuonė. Anuo pluotībė ī 1,227 km². Kateguorėjė:Lietovuos tvėnkėnē Kateguorėjė:Nabėngtė Geuograpėjė Kateguorėjė:Akmenės rajuons
Dėivuonėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Mėckūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 21 žmuogos.
Pašēmenē
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Pūstalaukės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo gīven 64 žmuonis.
Bradelėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pūstalaukės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Dėivuonėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kronkėns
thumb|250px|Kronkėns
Kronkėns, kronkis, joudvarnis īr dėdluoks, jouds paukštis, katros muokslėškā prėgol prī varnėniu (Corvidae) šeimuos.
Ėšruoda
Kronkėns ī geruokā dėdlesnis kāp varna. Ciels anou kūns jouds ī. Snaps ė kuojės tēpuogi joudas. Kūna ėlgoms ī 54-69 cm, sonkoms 1100–1560 g.
Būds
Kronkėns Lietovuo given nūlatuos. Ėsėkor nedėdlies medies, ožvis labiausē miegst pošīnus. Given puoruo. Top ont mediu vėršūniu, vėsuokiu basliū.
Jiedis
Kronkėns jied kėtus paukštius, anūm jaunėkius, mažus žvieralius, jied dviesenėna.
Pagantiokā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Sėdabrē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 28 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pālgis (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 17 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Mėckūnū GS
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kopšē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kartenas seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Edit Piaf
thumb|200px|Piaf 1951 m. puortėgrapėjė. Edit Piaf (, tėkros vards Giovanna Gassion, 1915 m. groudė 19 d. Belvėlie – 1963 m. spalė 10 d. Grasė) - italėška kraujė torontė žīmė prancūzu mozėkontė. Anuos dainės tabie vėinas puopolēriausiu tarp prancūzėšku dainiu. Ana tēpuogė bova aktuorė, sovaidėnosė kėna fėlmūs.
Nūruodas
Kateguorėjė:Prancūzėjės aktuorē Kateguorėjė:Prancūzėjės mozėkontā
Armenėškē
Armenėškē - Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 202 prietelē.
Pabarės seniūnėjė
Pabarės seniūnėjė - seniūnėjė Šalčėninku rajuona pėitūs, cėntros - Pabarie.
Gīvenvėitės
Kateguorėjė:Šaltėninku rajuona seniūnėjės
Malė imperėjė
thumb|Malė imperėjės terituorėjės [[XIII o..]] Malė imperėjė bova senuobės Afrėkuo egzėstavosė šalės. Gīvava XI–XVII o. Anuos puolitėnis ė koltūrėnis cėntros kuoncentravuosė dabartėnie rītū Gvėniejės terituorėjuo ė pėitvakarėniam Malė šmuotė. Klestiejėma čieso imperėjė bova ėšsėplietos ligė Gvėniejės, Malė, Mauritanėjės, Gambėjės ė Senegala žemiu. Īr vėina žėnuomiausiu ė magtīngiausiu ikikoluonėjėnės Afrėkos šaliū. Prigol Sahelė cėvėlėzacėjē.
Valstībės pabūdavuojė mandingā, soninkiams gėmėninga tauta. Vėitėnie rokunduo anou šaukė Manden Kurufa („Mandena federacėjė“). Patsā Malė pavadėnėms sosėskvarmava vakarėniu kaimīnu fulbiu tarpė, katrėi mandingus vadėna malinkēs. Tēp ėš fulbiu rokundas Malė ožvadėnėms atiejė i Euruopas kalbas, iskaitont žemaitiu kalba.
Agrastinė
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Gėrėnātē (Kelmė)
Gėrėnātē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Zėrnajā (Ruokėškis)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Bartā
Bartā - baltū gėntės, vėina ėš prūsū gropiu, katra liuob gīventė senuobės Prūsėjės žemie. Bartā dalīvava pėrmas ė dėdlēm sokėlėmūs prīš Vuokītiu krīžioutiu uordėna. Praluošos sokėlėmūs šmuots bartū bova ėškeldėntė, aba ėšsėbiega i Lietova. Ėšlėkė bartā palėka lietovninkās, sūvuokītiejė aba solėnkiejė.
Kateguorėjė:prūsu gėntis
Juomontā (Šėlotė)
Juomontā - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 53 žmuonis.
Istuorėjė
Juomontā mėnavuojamė 1695 m. Šviekšnas dvara ėnventuoriou, ton čieso kaimalie gīvena 17 šėimū.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Galindā
Galindā - baltū gėntės, vėina ėš prūsū gropiu, katra liuob gīventė senuobės Prūsėjės žemie. XIV-XV o. galindu krašta ėš dalėis kuoluonėzava vuokītē. Galindā ėšnīka XVI aba XVII omžiūs. Šmuots anūm solėnkiejė.
Vosbotā
Vosbotā - Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 134 prietelē.
Paklėbakē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Degėmā (Naujuojė Ūta)
Degėmā - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Naujuoses Ūtas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena nivēns žmuogos.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Okmergie
Okmergie īr miests vėdorė Lietovuo, 76 km ī šiauris vakaros nu Vėlnious ėr 71 km ī šiauris rītos nu Kauna, pri Švėntuosės ėr Vilkmergielės opiū. Rajuona cėntros. Tēpuogi Okmergies ėr Pivuonėjės seniūnėjū cėntros. Mieste stuov 3 katalėkū bažnīčės ėr rosū starovierū cerkvie. Ėš Okmergies kelē ved ī Kauna, Kiedainios, Vėlniū, Paneviežī, Muolietos.
Okmergie īr vėins ėš seniausiū Lietovuos miestu, mėnavuojams da 1225 m. Manuoma, kuo miesta īkūre Mindauga bruolis Dausprungs. Lėgi 1391 m. Okmergie buva medėnė pėlis. Īr išlėkėns pėliakalnis.
Kateguorėjė:Lietovuos miestā kateguorėjė:Okmergies rajuona gīvenvėitės
Sankelē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Mėckūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Boivīdā (Vėlnios)
Boivīdā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 42 žmuonis.
Sankelē
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Boivīdā (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pagodē
Pagodē - baltū gėntės, vėina ėš prūsū gropiu, katra liuob gīventė senuobės Prūsėjės žemie.
Grajauskā (Vėlkavėškis)
Grajauskā - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Bartninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 30 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Juonėkā (Šėlotė)
Juonėkā  - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 63 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Gombėnė (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Varniu konėgū seminarėjė
Istuorėjė
Varniū konėgū seminarėjė sava veikla pradiejė 1623 m., kumet ėš Kražiū i Varniūs bova pasiūstė do jėzuitu konėgu: Andrios Kumlevėčė ė Mats Flascios su dvėjēs bruolēs: Mėkaluojo Andrėjauskio ė Luko Sebastijonavėčio. Anėi jiemies vaduovautė čiuonās ikortā seminarėjē. Muokīta moralėnės teoluogėjės, apeigū, bažnītėnė gėiduojėma ė kėtkuo. Liuob muokītėis 6-8 stodėntā. Vīskopū nuomuonė, seminarėjė veikė prastā, gal dėltuo i neėlgā. 1628 m. ana perkelta i Kražius. Varniūs pabūdavuojos nauja mūrėnė katedra, XVII o. pabėnguo jimta rūpintėis, ka konėgū seminarėjė apėntās veiktom Varniūs. 1739 m. vīskops Jūzaps Karpis Varniū seminarėjes ikūrėma reikalams skīrė 6000 lėnkėšku auksėniu, vīskopa skatėnamė seminarėjės kūrėma riemė ė baguotesnė konėgā. J. Karpis pradiejė seminarėjes Varniūs būdavuojėma, vuo ano ožbėngė vīskops Untuons Domininks Tėškevičios. Seminarėjė veikla pradiejė 1741 m. Savuotiškim tris mienėsius trunkontėms „kvalifikacėjes kėlėma kursams" liuob būtė sukvėitamė i jau išvėntintė bėi parapijuosė dėrbontīs konėgā. Seminarėjė ėšlaikīta ėš. A. D. Tėškevičiaus šiuom reikmiem ožrašītū Palūkstė ė Kojainiū suodnu. Muokīmou pagerintė, be jėzuitū, bova kvėitamė ė muokītuojē pėjuorā. Reikalā geruokā pasėtaisė, vīskops ė kapėtola bova patėnkintė.
Semėnarėjės budinks šėndėin
Didingė restauroutė seminarėjės rūmā tebstuov i šėndėin, anū 1999 m. pradiets kortė Žemaičiū vīskopīstės moziejos. Tās patēs metās Žemaitiu koltūras draugėjės ėnėcetīva pri tū rūmū pabūdavuots skolptoriaus Arūna Sakalauskė sokorpts pamėnklos, katruo būdavuojėms, be daugelė Lietovuos ėnstėtucijū, pariemė ė garsos Žemaičiū vīskopū Giedraitiū giminies atstuovs Oksfuorda universiteta pruofesuorios Mėkuols Giedraitis.
Kaltinienā
Istuorėjė
Kaltinienu žeme terra Kalctene mėnavuonama jau 1370 m. Kaltinienų žeme tonkē puole krīžioutē. 1375 m. Kaltinienu žeme nosiaube krīžioutē, bat anūs prigava žemaitē mėškė ė somūše. Kaltinienu bažnītalė bova vėina ėš pėrmū ėšbūdavuotū Žemaitėjuo. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 835 žmuonis.
Ontalėiptės marės
Ontalėiptės marės (Antalėiptės marės arba Ontalėiptės tvėnkėnīs) ī dėdlis (ontras pale dėdloma pu Kauna mariu) tvėnkėnis Lietovuo, Zarasū rajuonė, šalėp Ontalėiptės.
Mariu pluotībė ī 19,11 km², krontū ėlgoms – 160 km. Daug ondens paukštiu.
Archimeds
Nutručīts Sėrakūzūs ožvajavuojosiu Ruomas vaiskaunu.
Archimeds Archimeds Kateguorėjė:Graikėjės fizėkā
Danotė Mokienė
Danotė Mokienė (gėmus 1957 m. lėipas 28 d. Sriauptūs, Lėnkėmu apīlinkė, Skouda rajuons) ī Žemaitėjės žornalėstė, redaktuorė, knīgu leidiejė, poetė, moziejėninkė.
Gīvenėms
1975 m. bėngė Skouda rajuona Lėnkėmu vėdorėnė muokīkla, 1984 m. – Vėlniaus onėversėteta Istuorėjės fakolteta žornalėstėkas specēlībė.
1975 m. bova Skouda rajuona laikraštė „Mūsų žodis“ korespondėntė. 1977 m. perėjė i Skouda rajuona vėitinė radėjė laidū redakcėjė ė lėgė 1984 m. tenās dėrba kap redaktuorė. 1984 m. grīžus i Skouda rajuona laikraštė „Mūsų žodis“ redakcėjė, ana vaduovava Gromatu skīriou. 1991 m. sīkiom so kėtās atkūrė laikrašti „Palanga“, dėrba anuo Gromatu skīriaus vediejė, vuo 1992–1993 m. kap redaktuorė. 1991 m. tepuogė pradiejė redagoutė Žemaitiu koltūras draugėjės laikrašti „A mon sakā?“ (pėrmāsis laikraštis žemaitėškā). 1993 m. tasā leidėnīs palėka Žemaitiu koltūras draugėjės ė Žemaitiu akademėjės žornalo „Žemaičių žemė“. D. Mokienė redagava ė leida ton žornala 1993–2016 m. 1993 m. ana dėrba ė Kretinguo leista laikraštė „Pajūrio naujienos“ redakcėjuo. 1993 m. Palonguos miesta Kultūras ė švėitėma skīriaus vediejė pavadoutuojė kultūrā, 1996–2004 m. Žemaitiu koltūras draugėjės ėnfuormacėnė koltūras cėntra Vėlniou vaduovė, nug 1999 m. – Lietovuos dailės moziejė Skaitmenėniu leidėniū cėntra vediejė, nug 2004 m. – Regėjuonu koltūrėniu ėnėcētīvu cėntra prezėdioma pėrmėninkė, 2009–2010 m. – VU Žornalėstėkas instėtota lektuorė. 2009–2020 m. – Lietovuos nacēnalėnė dailės moziejė fėlėjala Lietovuos mozieju ėnfuormacėjės, skaitmenėnėma ė LIMIS cėntra vediejė. 2005–2019 m. – „Lietovuos dailės moziejė metraštė“ sodarītuojė.
Kningu aplė Žemaitėjės istuorėjė, koltūra, leidamu lietovėškā ė žemaitėškā, sodarītuojė, bėndrāutuorė, redaktuorė, dėzainerė, puortegrapė, leidiejė. 1992–2020 m. sodarė, redagava ėr ėšleida vėršom 50 kningu, infuormacėniu leidėniū. Paskelbė eilieraštiu.
Dokra: Luoreta Songālienė.
Šaltenē
Kateguorėjė:Lietovuos puoetā Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis
Padobīsīs (Jorbarks)
Padobīsīs - Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 104 prietelē.
Līgnogarėškē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kartenas seniūnėjuo. 2001 metās Līgnogarėškiūs nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Akmenielė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ablinga
Ablinga - Klaipiedas rajuonā gīvenvėitė, katra īr 4 km ė šiauris vākarus nu Endrijāvā.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Erėchs Marėjė Remarks
thumb|Erėchs Marėjė Remarks Erich Maria Remarque (Erichs Marija Remarks, tėkruojė pavardie Erich Paul Remark, 1898 - 1970) - Vuokītėjės rašītuos daugeuse rašės aple pėrma svieta vaina.
Biuograpėjė
Remarks gėmėė Osnabriukė, darbininkū šeimuo katalėkū šeimuo. Sulaukes 18 metū pradiej kariaut Pėrm svieta vainė, Vuokītėjės posie ė kelis kartus bov spžėists. Pu kara ons dėrb daugelie pruofesėjū. Bov ė verslininks, ė bibliotekininks, ė muokytuos, ė redaktuorios.
1929 metās Remarks paraše knīnga "Vakaru frontė nieka nauja". Ta knīnga palėka sakitomiause tuo met knīnga, o pats autuorios akimėrksnio ėšgarsiejė. Ta knīnga īr aple pėrmuojė svieta kara, vieliau ons paraše dar keles knīngas aple kara tai "Kels atgal", "Trīs draugā".
1931 metās uns emigrav i Šveicarėj, dėl Hėtlere vīkdītas puolėtėkas, a 1939 metās ėšvažiava gīvent ī JAV. Gav šios šalies pilietībe. Amerėkuo ons apėsžanėjė so holivuda artėste Pauletė Godard 1958 metās. Mėrė 1970 metās Šveicarėjuo.
Remarka knīngas
Remark,Erich Marija
Žėdėkū kuoplīčė
thumb|right|230px|Žėdėkū kuoplīčė '''Žėdėkū šv. Onuos kuoplīčė''' īr kuoplīčė Žėdėkū kaima kapūs. Kuoplīčė pabūdavuota 1940-1941 metās, i koplīčės sklepa bova parkeltė Marėjės Pečkauskātės ėr anuos "mamātės" palaikā.
Kuoplīčė ėšbūdavuota palē arkėtekta Juona Muluoka pruojėkta. 1974 metās anon restaurava arkitekts Vītauts Landsbergis-Žemkalnis. 2004-2005 metās kuoplīčė apėntās bova partvarkīta.
Telšiū vīskops Juons Buorota 2011 m. soteikė kuoplīčē Šv. Onuos varda.
Vėdėnės nūruodas
Žėdėkū Šv. Juona Krėkštītuojė bažninčės puortėgrapėjės
Kateguorėjė:Mažeikiu dekanata bažninčės
Vėdėškē
thumb|right|240px|Vėdėškiū bažnīčė Vėdėškē īr miestālis Okmergies rajuoni, 9 km i šiauries rītos no Okmergies, pri keliuo Okmergie-Otena, ėr teipuogi Švėntuosios opės. Seniūnėjos centros. 528 gīventuojā. Stuov' Vėdėškiū Švt. Trejībis bažnīčė (veik' no 1853 m.).
kateguorėjė:Okmergies rajuona gīvenvėitės
Ancevitē
Ancevitē - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Pabares seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 34 žmuonis.
Duonis Darko
Duonis Darko - 2001 m. psėkuoluogėnis trėleris. Anamė tēpupogė nemažā fantastėkas, satīras ė fėluosuopėjės īr. Fėlmė ruoduoma, kāp pagrėndėnis vēkies, šešioulėkas metu vaikis, ėiška prasmies anon gondinontiūs svieta pabėngas vizėjūs. Fėlma krėtėkā tonkiausē teigemā vertėna, ale anuo ožpelns kėna tētrūs bebova mažne 4,1 mln. Dalėnā vėina prīžastiū bova tumet nasenē Amerėkuo nutėkė rogsiejė 11 d. ėšpoulē. Vėsgė fėlms īr igėjės namaža fanu rata.
Pagrībis
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo.
Ancevitē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Duonis Darko
Fėlms prigol tarp 250 aukštiausi IMDB vertėnėma torontiu fėlmu.
Kateguorėjė:Filmā
Pagrībis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Dolma
thumb|200px|Vīnougiu lapu dolma ėš Azerbaidžana thumb|200px|Ankštėniu pėpėru Dolma ėš Romonėjės thumb|200px|Kordėška dolma
Dolma - Azėjuo ė pėitrītiu Euruopuo paplėtė̄s jiedis, ėšdėrbams īdaront daržuovės so rīžēs. Ožvadėnėms dolma ir kėlėma nū torku kalbuos žuode dolmak, kas rēšk īdarīts.
Kateguorėjė:Jiedē
Lėipsnalė
thumb|250px|Lėipsnalė
Lietovuo tas paukštoks ī tonkos. Perėn lapoutiu ė maišītuos medies, vuo pošīnūs given retā.
Ėšruoda
Kūna vėršos, sparnā ėr oudega rosvā pilkė ī, lielė ėr krūtėnė muorkvėnē.
Būds
Lėipsnalė Lietovuo būn nug balondė lėgė spalė. Kėni sok pu žuoliū kēsās, griaumenās. Ded 5-7 kiaušius, ėšrašītus rodās puškalēs. Jaunėklē kėnie būn 12-14 dėinū.
Paukštoks tonkē lonkas prī žmuoniū, anūm nesėbaug. Given ė dėdliūs miestūs.
Jiedis
Lėipsnalė ont šlapės žemės rankiuo srāgius, slėikus, vabzdius, vuorus. Vasaras pabėnguo ė rodeni les ougas (šaltekšnius, jėvas, mielīnės, ašuoklius, vīnvītius).
Kateguorėjė:Paukštē
Skāsterē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Mėckūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 457 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
ULEB Cup
ULEB Cup (žemaitėška: ULEB Taurie) - ontra pagal pajėgom Europas krepšėn līga pu Eurolīgas, organizoujama ULEB organizacėjes. Līguo dalīvaun 24 komandas. Nugalietou titol iškovuojus komanda kėt sezuon dalīvaun Eurolīguo.
Janapuolis (Liuolē)
Janapuolis - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Belvederės
Belvederės - Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 63 prietelē.
Janapuolis (Liuolē)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Raudū sėina
right|250px|thumb|Raudū sėina left|250px|thumb| Raudū sėina − vėinintelė sėina ėšlėkosi ėš ruomienu sogriautuos Jerozalės šventīklas. Simbuolėzoun ė pate šventīkla, ė žīdu tauta, īr maldėninku nuogniausē lunkuoma vėita.
ULEB Cup
ULEB Tauries čempionā
Kateguorėjė:Krepšėnė līgas
Raudū sėina
Kateguorėjė:Jodaėzmos
Genē (Vėlnios)
Genē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 55 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Janapuolis (Liuolē)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Pakounis
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Pakoune seniūnėjuo.
Istuorėjė
Suoda pėrmuojė lėika pamėnavuota 1744 metās. Pakoune bažnītalė ėšbūdavuota 1792 aba 1794 metās. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 680 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Alksnėnė (Vėlnios)
Alksnėnė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
SwedBank
„Swedbank“, AB dokterėnės imuonės
Kateguorėjė:Bankā
Zībuolē (Vuobelē)
Zībuolē - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniu.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Alksnėnė (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pamedē
Pamedē - baltu gėntės, vėina ėš prūsū gropiu, katra liuob gīventė senuobės Prūsėjės žemie. Sava kalba ė koltūra Pamedē ėšsauguojė lėgė XVI omžiaus. Krīžioutiu uordėna ožvajavuotas pamediū tautuos gīvenėma riedė 1340 m. Pamedės tēsīns - seniausis žėnuoms baltu gėntiū tēsīns.
Kateguorėjė:prūsu gėntis
Stemplės
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 99 žmuonis.
Istuorėjė
Stemplės mėnavuojamas 1695 m. Šviekšnas dvara ėnventuoriou, ton čieso kaimalie gīvena 18 šėimū.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Meidžė Restauracėjė
Meidžė restauracėjė (明治維新; Meiji ishin) bova XIX omžiaus pabėnguo serėjė nutėkėmu, katrėi riktingā pakeitė Japuonėjės puolitėnė ė suocēlėnė stroktūra. Tas bova Edo ė Meidžė eru sankirtuo. Japuonėjė atsėvierė svietou, atsėsakė izuolēciuonėzma, atkūrė targavuonė tarp šaliū, patapa magtīnga jiega.
Kateguorėjė:Japuonėjė
Elektrienu marės
miniatiūra|
Elektrienu marės ī dėdlis tvenkėnis Lietovuo, Elektrienu miestė. Anuo pluotībė ī 12,64 km². Marės palėka ožtvėnkus Strievas opė.
Abruozdielē
Kateguorėjė:Lietovuos tvėnkėnē Kateguorėjė:Nabėngtė Geuograpėjė
Pakopelkis
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 72 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Endrė̄javs
Endrė̄javs - Klaipiedas rajuonā gīvėnvėitė, katra īr ož 13 km i rītū šmuota nū Viežātiū miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 718 žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Snickers
Snickers - čėkuolada jiedis. Snickers sodėitie īr karamelės, čėkuolada, rėišotu. Snickers pėrmuojė lėika atsėrada 1930 m. Lėmė 1990 m. JK ė Airėjuo pardoudamė Snickers batounelē liob vadīntėis Marathon.
Kateguorėjė:čėkuolada jiedē
Lūgnalē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kartenas seniūnėjuo. Anuo nagīven prietelē.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Geltuonuojė opė
Geltuonuojė opė arba Huanghė  – ontruojė vagol ėlgoma Kėnėjės opė (4700 km) ė vėina ėlgiausiu opiu svietė. Opė tek par devīnės KLR provincėjės (arba autonuomėnės žemės): Činghajo, Sičuana, Gansu, Ningšija, Vėdėnė Monguolėjė, Šansi, Henana ė Šandonga.
Geuograpėjė
Opės pradė – Tibeta kalnīna rītūs, Činghai provincėjuo. Prasided vėrš 4000 m aukštie, pratek Orin Nura ė Džarin Nura ežero, tuoliaus tek Kunluna ė Nanšana pašlaitiems. Vėdoropie Geltuonuojė opė kert Ordosa ė Liosa plīnaukštė, sodara platė salpa. Žemiau gėlēs tarpeklēs prasėverž par Šansi kalnus ė paskotėnius 700 km vingioun Dėdliuojuo Kėnėjės līgomuo. Geltuonuosės opės žiuotis ī Šandongė, Dongingė (Dongying). Opė itek i Geltuonuojė jūra, Bohaivana ilonka, tėn sokor delta.
Gādūnā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Mėckūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 132 žmuonis.
Sinaguoga
thumb|250px|Kiedainiu sinaguogas
Gādūnā
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Sinaguoga
Sinaguoga (gr. synagōgē − susirinkimas) − žīdu malduos numā. Atsėrada ėš Tuoras muokīklu, katras tremtie kūrė raštėninkā. Ruomienams sogriuovos Jerozalės šventīkla 70 m., sinaguogas vėrta žīdu gīvenėma centro. Statuomas fasado ī Jerozale, tor arka, katruo sodieti Īstatīma ritinielē (pri anuos visadums žeb lempa). Sinaguoguo skaituoma ėš Tuoras, gėidamas psalmės, sakuomi pamuokslā, meldamasi.
Nadrovē
Nadrovē bova baltū gėntės, vėina ėš prūsū tautaliu, katra liuob gīventė senuobės Prūsėjės žemie. XVI omžiou krūvuo so skalvēs, nardovē sodarė lietovėninkū padermė.
Sinaguoga
Kateguorėjė:Jodaėzmos Kateguorėjė:Bodīnkā
Nadrovē
Kateguorėjė:prūsu gėntis
Porvėninkā
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Pakoune seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Vartā (Vėlkavėškis)
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Bartninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 219 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Audrios Beinuorios
Audrios Beinuorios (gėmės 1964 m. siejės 28 d. Vėlniou) īr Lietovuos fėluosuops, habėlėtouts humanėtarėniu muokslu daktars, induoluogs, pargoldītuos, koltūru tīrinietuos.
Biuograpėjė
1988 m. bengė Lietovuos žemės ūkė akademėjuo žemietvarkas projektavėma. 1994–1998 m. Kalkotas koltūras institutė prī Ramakrišnas mėsėjės stodėjava indoluogėjė, boduoluogėjė, kalbas (sanskrita, pali, bengalu, tibetėitiu kalbas). 1998 m. palėka piliuosopėjės daktars. 2002 m. stažavasė Orientalistėkas institutė Uoksfordė, padėrba tīrima „Onkstībuojė bodėstėnė kuolektīva veikėms palē pali šaltėnius“. 2006 m. palėka habėlėtouts daktars.
1992–1994 m. bova Lietovos koltūras fuonda adminėstratuorios. 1995–1999 m. dėrba Koltūras ė mena institutė. 1999 m., 2001 m., 2003 m., 2008 m., 2010 m. dėrba muokslėnius tīrimus Indėjuo. 2003–2004 m. dėrba Terptautėniam Azėjės studėju institutė prī Leidena onėversėteta (Olandėjė). 2012 metās dėrba muokslėni darba Prancūzėjuo, Sorbonas onėversėtetė Parīžiou.
Nu 1996 m. ons īr Vėlniaus onėversėteta Orientalistėkas studiju cėntra, Lietovuos mozėkas ė teatra akademėjės, Vėlniaus dailies akademėjės, Vėlniaus edukoluogėjės onėversėteta diestītuos, nu 2000 m. docents, nu 2007 m. propiesorios. Nu 2004 m. VU Orientalistėkas cėntra dėrektorios.
Muokslėnis dėrbėms
Muokslėniu tīrimu posės – klasėkinė ė dabartėnė Indėjės ėr Azėjės piliusopėjė ė vieras, budėzma istuorėjė, līginamuojė relėgėjuotīra, orientalistėkas istuorėjė, Rītū estetėka, psėkuoluogėjė, līginamuojė koltūroluogėjė, astroluogėjės istuorėjė, vėdoromžiu Indėjės fėliuosopėjė ė viera, Pali bodėzmos, onkstībuojė jogačaras muokīkla, Indėjės astroluogėjės ė medėcėnas tradėcėjės, hindoizma ė bodėzma sopratėms Vakarūs.
Audrios Beinuorios parašė vėršom 70 muokslėniu straipsniu, trės monuograpėjės, dvė muokomė mediagė, pargoldė ėš onglu, rosu, vuokītiu, prancūzu, pali kalbū ė sanskrita.
Glavnė̄jė darbā
Beinorius
Giorgio Napolitano
thumb|right|200px|Giorgio Napolitano
Giorgio Napolitano (g. 1925 m. bėrželė 29 d. Neapuolie) - Italėjės puolėtėks, 11-s Italėjės prezidėnts.
Biuograpėjė
1942 m. Giorgio Napolitano bėngė puolėtėkas muolslos Neapuolė Federico II universitėtė. Ēnont i pabėnga II Svieta vainā ons so prietelēs dalėvava Italėjės sovienėjėma jodiejėms prīš nacios.
Kateguorėjė:Italėjės prezidėntā
Rūtelē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 3 km i pėitvakariū šmuota nū Kaltinienū.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 141 žmuogos.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Arlėškės (Paberžė)
Arlėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Palāškalnis
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Juogelėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Dānavėškē (Jorbarks)
Dānavėškē - Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 6 prietelē.
Juogelėškė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Žīdra
miniatiūra|[[Dongos]]
Žīdra īr spalva terp baltuos ė mielėnas.
Pavīzdē gomtuo:
Kateguorėjė:Spalvas
Ontakalnē (Vėlnios)
Antakolnē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 52 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Zarėnkėškē
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Pruots
thumb|1894 m. nupaišīts abruozdielis, katramė miegėnama priskėrtė skėrtėngas smagėnū zuonas skėrtėnguom fonkcėjuom. Pruots īr imeigėms muokītėis ėr ėšmuoktė. Fizioluogėškā - kramės smagėnū darboutė. Fėluosuopėjuo pruots soprantams kāp pažėntėnė pruotavėma, luogėniu sekū ėšvedėma galė ė pruocesos. Luogėkuo pruotavėms skėrstuoms i dedukcėni (atskėrībiu linkou) ėr indukcini (bėndrībiu linkou). Teuoluogėjuo pruots tonkē prėišpastatuoms tėkiejėmou.
Zarėnkėškē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 95 žmuonis.
Pruots
Kāp ėšskėrtėnis imeigėms esmėnės tėisas siprastė pruots prėišpastatuoms puojūtiou, jausmou, geismou, nuorou, ale tuokė prīšėnėma nepripažīst empirėstā, kumet raciuonalėstā sotėnk.
Zarėnkėškē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Pruots
Kateguorėjė:Dūšė
Zujūnā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo gīven 1457 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Spīna
thumb|right|200px|Spīna so raktās
Istuorėjė
Mėslėnama, ka pėrmas spīnas atsėrada II tūkst. pr. m. e. Egėpte.
Kateguorėjė:rakondā
Argentėna
Argentėna, oficēlē vadėnama Argentėnas Respoblėka (ėsp. República Argentina) — ontra vagol dīdi valstībė Pėitou Amerėkuo ėr aštonta vagol dīdi vėsom svietė. Ana ėšsėdėstiosi terp Andu kalnū ėr Pėitū Atlonta vuondenīna. Suostėnė īr Buenas Airēs.
Argentėna robėžioujas so Brazilėjė, Paragvajom, Bolivėjė, Čile ėr Urugvajom. Ožėm 2 791 810 km² pluota. Teipuogi Argentėna pretendouna i Malvėnu salas, Pėitū Džuordžėje ėr Pėitū Sandvėčė salas, bė šėta da i 969 464 km² ožėmantė Antarktėdas dali – Argentėnas Antarktėda.
Istuorėjė
Argentėnas istuorėjė skėrstuoma i trės glabnas dalis: ligėkolumbėni čiesa, XVI o. prasėdiejosi kuolonėjėni čiesa ė nu XIX o. pradiuos prasėdiejosi valnas Argentėnas valstībės čiesa.
Prėišėstuorė ėr Ėnku ėmperėjė
Šiuo čiesu Argentėnā prėklausantios terėtuorėjės lėgė ėspanu kuolonėzacėjės bova palīgėnt mizernā apgīvendėntas. Midlėnama, kuo pėrmi žmounis čė pasiruodi aple 10 tūkst. metu pr. m. e., nuo nier tėkslē nustatīta ar apgīvendėnėms vīka par Šiauris Amerėka o par Polėnėzėje, kap teig' kai katrė tīrėnietuojā.
Pampuo gīvenosės gentīs – kverandžē, teuelčā lėgė ėspanu pasėruodīma bova klajuoklėškas ėr netoriejė juokės pažongesnės teknoluogėjės, tuo čieso šiaurės vakarūs gīvenosės gentīs nu ankstīvūjū vėdoromžiu ožsijiemėnėjė gīvolėninkīstė ėr ožvi arkitektūras srėtie bova nuognē pažangosės. XIII-XIV o. Ėnkā stėprē pasėstūmiejė i pėitus ėr aple 1450 m. apiemė dėdli Argentėnas šiaurės rītū šmuota. Daugoms šėta regijona gentiū pariemė kečioju ruokonda ėr ėnku teknuologėjė. Gvaranē ėr so anās sosėjė čirigvanē, Mbya ėr Chané gīvena da tuolielau i rītus Gran Čiake ėr Tarpopie.
Ėspanėjės kuolonėjė
Dabartėnės Argentėnas terėtorėje XVI o. ėspanā kuolonėzava dvėm krīptėm: ėš Peru ožiemė šiauris vakarū dali, ėr ėš kėtuos pusies nu Atlonta, bova kourėmas ėspanu kuolonėjės La Platuos baseini, taipuogi ėr Buenas Airė̄s, kor 1580 m. ėspanā ėlgam ėsėtvirtėna, po to kuo pėrmuosios kuolonėjės korėms 1536 m. diel pampas indienu pasėprėišėnima sožloga. Ėspanā teuorėškā teipuogi pretendava ėr i toliau i pėitos esontes terėtorėjės, nuo kuolonėalėzma čiesu anū vėitu neožėmė.