cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Švėnčiuonē
Švėnčiuonē īr miests Rītū Lietovuo, Vėlnious apskrėtī, 84 km i šiauries rītos no Vėlnious; rajuona cėntros. Tēpuogi īr miesta ėr apīlėnkiu seniūnėju cėntros. Stuov Vėsū Švėntūju bažnīčė, statiavieru cerkvė, lėguonėnė, teatros, paštos.
Švėnčiuonē bova Nalšės žemės šėrdės. Miests panašous senoma kāp ė Vėlnios.
Šventiuoniūs garsėn vaistažouliu dėrbīkla, katron bova ėkorta 1883 m.
Vītauts Mačernis
thumb|right|200px|Vītauts Mačernis
Vītauts Mačernis (Vytautas Mačernis; g. 1921 m. bėrželė 5 d. Šarnelie - m. 1944 m. spalė 7 d. Žemaitiu Kalvarėjuo) īr lietoviu ė žemaitiu puoets, fėluosuops, pargoldītuos. Anuo žīmiausės kūrėnīs īr eiliu cėklos Vizėjės. Tēpuogė parašės daug sonetu (pavasarė, vasaras, rodens ė žėimas). Bova sosėžadiejės so Bruonė Vėldžiūnaitė (g. 1920 m.)
Mačernis žova par vaina miegėndams emigroutė ėš Lietovuos, kūmet ana ožmošė atsėtiktinė sviedėnė skavaldra.
Puolitėka
Patsā žuodis „pouolėtėka“ ī kėlėma nug senuobės grāku žuodė polis, katros rēšk „miests/valstībė“. Muokslos, katros ožsijėm puoltėka puolituoluogėjė ī.
Vītauts Mačernis
Mačernis Kateguorėjė:Žemaitėjės pargoldītuojē Kateguorėjė:Puoetā
Monoteėzmos
Monoteėzmos - tėkiejėms, ka egzėstou vėins Dievs.
Vėsoutėnė žmuogaus teisiu deklaracėjė
thumb|250px|Eleanor Roosevelt & Vėsoutėnė žmuogaus teisiu deklaracėjė (1949) Vėsoutėnė žmuogaus teisiu deklaracėjė – tarptautėnis duokoments, priėmts 1948 m. groudė 10 d. Parīžiou, JTO Generalėnie Asambliejuo. Deklaracėjė kvėit valstībės laikītės žmuogaus teisiu ė liousoma (teisės i gīvenėma, liousoma, asmens nelėitamībė), pilėitėniu ė puolitėniu teisiu ė liousoma (ženatvės, prīgluobste teisės, isėtėkėnėmu liousomā, taikiū sosėrėnkėmu ė asuociacėju liousomā), suocēlėniu ė akuonuomėniu teisiu (teisės i darba ė vėinuoda alga ož vėinuoda darba, teisės i puoilsi ė suocēlėni aprūpėnėma, teisės sodarīti pruopesėnės sājongas).
Kateguorėjė:Jongtėniu Tautū Uorganėzacėjė Kateguorėjė:Deklaracėjės Kateguorėjė:Terptautėnė teisė
Šatrėjė (kuolektīvs)
thumb|right|260px|„Šatrėjė" „Šatrėjė", Telšiū rajuona Loukės miestelė kultūras nomū fuolkluora ansamblis. Isėkūrė 1972 m. Vaduovā - Juona Misiūnienė i Juons Misiūns. Propagouna Telšiū krašta žemaitėškas dainas, šuokius i ratielius. 1977 metās ėšleida pluokštelė „Loukės mozėkontā”, 1987 m. - „Patalkiū vakaruonė”, 1998 m. garsa kasetė „Šatrėjė”.
Dažnā dalīvaun Ognėis švėntie ont Šatrėjės kalna, uorganėzounama Šatrėjės ruomovuos.
Rupert Grint
thumb|right|180px|Ruperta Grinta vaidėnams [[Ruonalds Vīzlis filmė „Haris Puoteris ė Feniksa bruolėjė“]] Rupert Alexander Grint (g. 1988 m. rogpjūtė 24 d.) - Onglėjės artists, baisiausē žėnuoms dėl Ruone Vīzle vaidmens Hare Puotere kinūs.
Fėlmuografėjė
Grint, Rupert Grint, Rupert Grint, Rupert
Rogpjūtė
thumb|240px|Senuobėnė rogpjūtė thumb|240px|Pjuovėms kuombānās Rogpjūtė ī rogiū ė kėtū javū (mėižiu, avėžū, kvėitiū) derliaus nūjėmėms. Tas ī vėins dėdliausiu metu darbū ūkie.
Dėdlē gėliuo senuobie rogius liuob raus aba pjaus so tintnaga peilio vuo pjautovo. Nug žalvarė, gelžėis gadīnės radas metalėnē pjautovā. Nuo XVIII o. pradiejė rastėis dalgės ė dalgalės javam pjautė. Lėgė XX o. vėdorė da žmuonis par rogpjūtė tonkiausē liuob pjaus dalgėm ė pjautovās, vio paskom paplėta javū kėrtėma mašėnas ė kuombainā.
Rogpjūtė Žemaitėjuo vīkst nū lėipas pabonguos lėgė rogpjūtė vėdorė (prėgol nū uorū).
Kūmet rēk pradiet rogpjūtė, žmuonis liuob veizies i mienoli. Jēb pjaun pjautovās, ta muotrėškas, vuo vīrā stata kaugius, vuo jēb pjaun dalgēs, ta vīrā, tūmet kaugius stata muotrėškas. Nūpjautus rogius kraun i puorėnius ratus ė vež i kluojėma.
Senuobie bova papuotīs ėš paskotėnė rogiū pieda (Koršė, Korkas) sopintė pīnė (jievara) ė duoveniuotė gaspaduoriams.
Ont rogpjūtės garbies īr ožvadėnts mienou rogpjūtis.
Kateguorėjė:Žemės ūkė darbā
Sėmuons Stanevėčė
Sėmuons Stanevėčė (Simonas Stanevičius; g. 1799 m. Raseiniu rajuonė – m. 1848 m.) īr vėins dėdliausiu XIX o. Žemaitėjės koltūras vėikieju. Ons bova fuolkluorėsts ė rašītuos.
Gėmė smolkiū puonu šeimuo Kanuopienūs. Muokės Kražiu gimnazėjuo. Stanevėčė bėngė Vėlnious onėversėteta, anou pariemė graps Jorgis Pliaterios. Sėmuons Stanevėčė goldė Ezuopa pasakiečės, tepuogė parašė pasakiečė aple meška ė arkli, katrėi sositėka prī Neviežė. Ėš žmuoniū ožrašėniejė žemaitėškas dainės, pasakas. Sėmuons Stanevėčė rašė žeimaitėškā.
1848 m. gava džiuova ė pasimėrė Stempliesė.
Stanevėčė Kateguorėjė:Lietovuos rašītuojē
The Beatles
Pagrėndėnė gropės sodėtis:
Nūruodas
Kateguorėjė:Mozėkas kuolektīvā
Golbėškē
Golbėškē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūrė seniūnėjuo, kairiajamė Jūras opės krontė, 0,5 km i šiaurė nu Žvingiū. Kaima patsā aukštasės puškis īr ont kelė i Bačėškė - 71,9 m.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 48 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Švėntė
thumb|right|300px|Derliaus švėntė, 2006 m.
Švėntė - rėnginīs, katras organėzoujams kuokem nuors īvīkiou pamėnavuotė.
Skėriamas tuokės švėntės:
Kateguorėjė:Papruotē
Lātē (Variena)
Lātē - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo gīven 35 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Lėipas 29
Lėipas 29 dėina īr 210 metu dėina (kelamasēs metās - 211) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Rogē
Rogē īr tuokis javs, katros muokslėškā prigol prī varpėniu augalū (Poaceae) šeimuos.
Paprastā rogē būn žėimkentē – anūs pasiej ėš rodenė, anėi jėm kaltėis, paskūm anus ožsning, bet ėš pavasarė anėi apent ėšlaid sava žuolė ė lėg vasaras pabonguos nunuokst. Ožaug rogē 60-200 cm aukštoma, lapā būn siauri, ėšėlgi. Vasaras pradiuo rogē plaukst, tas ī, jėm lēstė varpas. Paskom tas varpas žīdia, vuo vasaras pabonguo nunuokėn grūdus.
Radas rogē ėš Artėmūju Rītū kap kvėitiū ė mėižiu pėktžuolė, bet rasiet prīš 10-12 tūkstontiu metu kor tās Mažuojuo Azėjuo pradietė augintė kap javā.
Rītū ė Vėdorė Euruopuo rogē palėka vėino ėš patiu svarbiūju javū. Omžius ė žemaitē sava gīvenėma taikė prī rogė gīvenėma, ba ėš rogė grūdū liuob keps douna, taisīs gėra, ė da šmuota vairiu jiediu. Palē rogė pjūtėis čiesa palėka mienėsė vards „rogpjūtis“, vuo palē siejė – „siejė“. Ka rogē žėimkentē ī, ta saka, ka tas ī „rogė mūka“. Rogiū augėnėms senuobie bova dėdlē švėnts dākts: siejont aba pjaunont rogius žmuonis liuob apsiriedīs švarēs apriedās, sīkēs ė pasimels, vasaruom prī rogiū mergas šuoks, ka anėi geriau augtom.
Kateguorėjė:Javā
Medėškē (Vėišvienā)
Medėškē - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo gīven 86 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Nedielė
Nedielė aba savātė ī čiesė terpsnis, ėlgesnis kap dėina, bet trompesnis kap mienou. Šiūlaikėniūs kalėnduoriūs, iskaitont ė Grėgalious kalėnduorio, nedielė ī līgė 7 dėinuoms.
Vėlnios
thumb|right|260px|[[Vėlniaus arkikatedra bazilika]]
Vėlnios (liet. Vilnius) īr Lietovuos suostėnė. Miests ikorts dvījū opiu – Nerėis ė Vėlniuos sotekiejėmė. Miestė gīven aple 560,2 tūkst. žmuoniū (2010). Vėlnios īr katalėkū arkivīskopėjės cėntros ėr nug 1579 m. onėversėtetėnis miests. Vėlnious miestā savivaldībė īr vienintelė Lietuvuo, golontė par do miesto (Vėlniu ė Grėgėškės).
Istuorėjė
Vėlnios pėrma sīki bova pamėnavuots rašītėniūs šaltėniūs XII o., 1321 m. palėka žėnuoms pu konėgākštė Gedėmina 1323 m. rašītas gruomatas kopčėm. 1387 m. Juogaila davė Vėlniou Magdeborga teisės. Miesta herbė nu sena vaizdouts Šv. Kristuofuors, katros īr ė dabartėnemė miesta herbė.
Nu 1920 lėgė 1939 metū bova okopavots Lėnkėjės, bet prasidiejus II svieta vainā apėntās palėka Lietovā (kap LTSR).
Senamiestis
Vėlniaus senamiestis 1994 m. itraukts ė UNESCO svieta pavelda sāraša. Čė palėkė̄ nemažā autentėškū XIV–XIX o. bodninku.
XIV a. miestou basiplėtent palėka dabartėnė Ruotošės ākštie. Ana vīrava miesta planė ėr ėšrīškėna anuo spindolėni ėšdiestīma. XV–XVI o. spierē būdavuoti gotėkėnē plintū mūra bodninkā: prancėškuonu, bernardėnu, domėninkuonu vėinuolīnu ontsamblē, naujė̄jē kopčiu gildėju pastatā, Lietuvuos gotėkā būdingas arkėtektūras rosu cerkvės. Vėlnios diel sava poikaus kraštuovaizdė ėr arkėtektūras laikuoms vėina dailiausiu Euruopas suostėniu.
Vieras bodninkā
Miestė ėšlėka nemažā (aple 30) variū stėliu bažninčiu. Garsiausės ėš anūm Šv. Onuos bažninčė ė Vėlniaus arkikatedra bazilika ī.
Ba katalėkėškū bažninčiu tepuogė īr ė kėtū vieru švėntuoviu. Vėlniou īr net 23 vėinuolīnā, daugiau nego bikatruo kėtuo Lietovus vėituo.
Vėlniaus onėversėtets
Vėlniaus onėversėtets ikorts 1579 m. jiezoėtu ėr īr vėins seniausiu onėversėtetu Europuo.
Rajuonā
Svarbiausė̄jė Vėliaus rajuonā:
Kateguorėjė:Vėlnios Kateguorėjė:Suostėnės
1 Līga
1. Līga īr antruos pakuopos Lietovuos futbuola līga.
Kuomandas (2019)
1. Līgas kuomandas:
Groudė 19
Groude 19 īr 353-a metū dėina palē Grėgaliaus kalėnduorio (keliamases metās 354-a). Nu šiuos dėinuos lig metū gala lėikt 12 dėinū.
Žvelgātē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 305 žmuonis.
Groudė 19
Vardadėnē
Gerdvėls - Darėjos - Lieja - Rimant'
Gėmėma dėinas
Kateguorėjė:Dėinas
Saltas provincėjė
thumb|150px īr provincėjė Argentėnuo. Suostėnė īr Salta. Pluots: 155 488 km². Gīventuoju: 1 079 051.
Svieta sveikatas organėzacėjė
thumb|150px|Vieleva
Svieta sveikatas organėzacėjė (SSO, ) īr JTO padalėnīs, terptautėnio masto kouordėnoujantės vėsoumenės sveikata, kuovuojontės so ožkretemuom lėguom, organėzoujontės pagelbas tėikėma ugdont naciuonalėnes sveikatas keravuojėma tarnības ė kt. Tēpuogė bendradarbiau kuovuo so narkuotėkās, prisėded pri atlėikamū muokslėniu darbū ė tīrėmu kouordėnavėma. Vagol SSO konstitucėjė, organėzacėjės mėsėjė – sėiktė, ka vėsė žmuonės pasėiktom kėik tėk galam geriausės sveikatas līgi.
Kateguorėjė:Jongtėniu Tautū Uorganėzacėjė
Pajūris
Pajūris gal reikštė:
Kvidičos
miniatiūra Kvidičos - išgalvuots J. K. Rowling sukortamė bortininkū svietė populiariausis žaidėms, žaidams ont magėškū šloutū.
Taisīklēs
Kvidičos žaidam dėdliamė laukė su šešes lonkās (pu tris dvijūs priešingūs pakraščiūs). Septīnė žaidiejā skraidīdamė unt magėškū šloutū, stėngas pelnītė kūn daugeu taškū mietīdamė pūtbal Kritli i lonkūs (ož vėin taiklo metėm skėrama 10 taškū) ė gaudīdamė Auksini šmaukšt (150 taškū ož anuo pagavėm). Pagavos tūn kamuoliok, žaidėms pasibėng. Dėltuo kvidičos netor pastoviuos, apibrėžtuos trukmies.
Žaidiejā
Vėinuo komanduo gal būtė septīnė žaidiejā:
Putbalās
Dvidičou rēk keturiū putbalū:
Begriffe der Harry-Potter-Romane
Šakiū rajuons
Šakiu rajuons - rajuons Marėjampuolės apskrėtie. Rajuoni gīven 37 714 žmuonis.
Dėdliausės gīvenvėitės
Kateguorėjė:Lietovuos rajuonā Kateguorėjė:Marėjampuolės apskrėtės
Ažītienā
Ažītienā - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 314 prieteliu. Par suoda tek Ažītės opalis. Ī Mėkaluojaus Katkaus truoba ė svirns.
Jūzos Šakėnis
Jūzos Šakėnis (g. 1946 m. kuova 19 d.) – Žemaitėjės ė Lietovuos puolitėnis veikies. 1996–2000 metās Kretingas mers.
Kajetuons Nezabėtauskis
Ons studėjava VU, bova Sėmona Stanevėčė ė Dionėza Puoškas prietelis. Nezabėtauskis tīriniejė Žemaitėje, paskum ėšlaida „Žemaitėjės ė Lietovuos istuorėje“.
Nezabėtauskis Nezabėtauskis
Jūzos Šakėnis
Biograpėjė
Žmuona Halina Irena, vākā Neringa, Kristina.
Šakinis Juozas
Ohajos
thumb|right|240px|Ohajė kukurūzu laukā
Ohajos (ongl. r.: State of Ohio) JAV valstėjė.
Kateguorėjė:JAV valstėjės
Pasmalvės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Martėnava (Variena)
Martėnava - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo gīven 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Lėipas 30
Lėipas 30 dėina īr 211 metu dėina (kelamasēs metās - 212) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Haris Puoteris ė Išmintėis akmou (kins)
Artistā
Kateguorėjė:Hare Puotere kinā
Pakrūmėnė bajuorė
thumb|220px
Pakrūmėnė bajuorė ī tuokis grėižžėidiu augalū šeimuos augals.
Aukštoms ī 20-80 cm, sīkēs lėgė 1 m. Stombris statmens, stamontros. Aug pėivūs.
Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā
Nakruošėškē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo gīven 53 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Mienou
Mienou īr laika mats, nauduojams kalėnduoriūs, apītėkslē sosė̄jės so Mienole jodiejėma perėjuodo. Tradėcėnė ėdiejė kėla ėš mienole faziu, tuokie mienesē vadėnamė sėnuodėnēs mienesēs ė tronka apītėkslē 29,53 dėinas.
Oklahoma
right
Oklahoma (ongl. r.: State of Oklahoma) - 46-ojė JAV valstėjė.
Kateguorėjė:JAV valstėjės
Oregons
right
Oregons (ongl. r.: State of Oregon) - 33-ojė JAV valstėjė.
Kateguorėjė:JAV valstėjės
Rasėzmos
Rasėzmos īr dėskrėmėnacėjės fuorma, kai rasė īr pagrėndėnis veiksnīs, apsprendontis žmuogous gabomos, ka tam tėkra rasė īr vėršesnė ė/o ka so žmuonėm rēk elgtėis prėklausuomā nu anu rasėnės kėlmies. Rasėzmos bova vėina pagrėndėniu fašėzma duoktrinu.
Kateguorėjė:Dėskrėmėnacėjė
Groudė 20
Groude 20 īr 354-a metū dėina vagol Grėgaliaus kalenduorio (keliamases metās 355-a). Nu šiuos dėinuos lig metu gala lėikt 11 dėinū.
Vardadėinē
Abrauoms - Abrīs - Daugards - Domininks - Gražvėlė - Namvalds - Namvaldė - Pastuors - Teofėlė - Teofėlėjė - Teofilis - Teofėlėjos - Tuopėlė - Tuopėlios
Smertīs
Kateguorėjė:Dėinas
Žiorē
Žiorē - Juonėškė rajuonė, Žagares seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 157 žmuonis.
Mėsėsėpė (valstėjė)
Mėsėsėpė (ongl. r.: State of Mississippi) - 20-ojė JAV valstėjė.
Dėdlēžėidis glūds
Dėdlēžėidis glūds ī tuokė grėižžėidiu augalū šeimuos kvietka.
Mėsėsėpė (valstėjė)
Kateguorėjė:JAV valstėjės
Vāks
thumb|150px|Do [[graikā|graiko vāko]] Vāks īr žmuogos, asontis vākīstės čiesė. Teisėškā vāks - pėlnametīstės nasolaukos asaba (Lietovuo - lėgė 18 metu).
Kateguorėjė:Žmuogos
Gajos Jolėjos Cezaris
Nūruodas
Kateguorėjė:Senuobės Ruoma Kateguorėjė:Valduovā
Pakapē (Telšē)
Pakapē - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo gīven 22 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Seksos
Seksos, arba lītėnē sontīkē psėchėnio ė pėzėuoluogėnio reakcėjo, ėšgīvenėmo ė puoelgio, sosėrėšosio so lītėne puotrauke pasėrėiškėmo ė patėnkėnėmo, vėsoma. Seksos īr naatskėrama lītėne gīvenėma dalės.
Dėdliausē nauduojama seksa fuorma īr soėitės, bet īr ė daugiau seksa fuormo: mastorbacėjė, mėiles žaismos, petėngos, oralėnės seksos, analėnės seksos, fėstėngos ė kt.
Seksa ragolaroms
Seksos, praktėkoujams pu 2-3 lėikos par savaitė, gal būt vadėnams ragolaroujo sekso.
Vėlkavėškė rajuons
Vėlkavėškė rajuons - rajuons Marėjampuolės apskrėtie. Rajuonė gīven 49 293 žmuonis.
Seksos
Seksa ragolaroms
Dėliuojē dalē puoru tas īr optėmalos seksa dažnoms – tēp mėslėjama, ka daugiause īr nolemta diel vīra pėzėuoluogėjės, nes fonkcėnė optėmoma vīra rapruodokcėne sėstema pasėik maždaug par dvė-trės paras nu paskotėnes ejakoliacėjės.
Vėlkavėškė rajuons
Seniūnėjės
Kateguorėjė:Lietovuos rajuonā Kateguorėjė:Marėjampuolės apskrėtės
Seksos
Seksa ragolaroms
Nepaisont ragolaroma nuormo, kuožna puora seksa ragolaromo nostata ėndėvėdoalē, vagol sava puorėikios, ė ton gal dėdlē skėrtės nu kėtu puoru.
Kateguorėjė:Gausėnėmasės
Pašošvīs (Kiedainē)
Pašōšvė̄s - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo, 6 km i vakaros no Krakiu, pri Šošvės opės esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 282 prietelē.
San Chuana provincėjė
thumb|150px īr provincėjė Argentėnuo. Suostėnė īr San Chuans. Pluots: 89 651 km². Gīventuoju: 620 023.
Kateguorėjė:Argentėnas provincėjės
Liudvėks Aduoms Jocevėčios
Liudvėks Aduoms Jocevėčios (Liudvikas Adomas Jucevičius; g. 1813 m. groudė 15 d. Kelmės rajuonė - m. 1846 m. kuova 21 d.) īr žemaitiu lietovėškuojė sōjūdė dalīvis, literats, kraštuotīrininks. Ons muokės Kražiu gėmnazėjuo, paskum ožbėngė VU ė patapa konėgu.
Ons īr parašes šėtas knīgas: „Muokītavuotė žemaitē“, „Žemaitėjės atmėnimā“, „Lietova“.
Jocevėčios
Vīns
Vīns īr alkuogolėnis gierals, ėšdėrbams fermentounant vīnougiū soltės, čiesās būn so spėrėta prėidās.
Platiausē vīns ėšdėrbams Pėitū Euruopuo, Australėjuo, Pėitū Afrėkuo ė JAV, vuo vartounams vėsam Svietė.
Kateguorėjė:Alkoholėnē gėrėmā
Kalva
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Kazlu Rūduos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
San Luisa provincėjė
thumb|150px īr provincėjė Argentėnuo. Suostėnė īr San Luisos. Pluots: 76 748 km². Gīventuoju: 367 933.
Kateguorėjė:Argentėnas provincėjės
Telšiū rajuons
Telšiū rajuons īr rajuons Telšiū apskrėtī. Cėntros īr Telšē. Telšē nuognē īr ožvadėnamtė Žemaitėjės soustėnė.
Seniūnėjės
Telšiū rajuona sodara 11 seniūnėju:
1900
1900 - nakalāmieji metā, katrie prasided permadienī. Tāp pat:
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Haris Puoteris ė Paslapčiū kombarīs (kins)
Haris Puoteris ė Paslapčiū kombarīs - 2002 m. fantastinis JAV kins, parėmts tuo patėis pavadėnėma J. K. Rowling ruomana muotīvās. Vėsamė svietė tas kins uždėrba 876,688,482 duoleriū.
Artistā
Kateguorėjė:Hare Puotere kinā
ハリー・ポッターと秘密の部屋
Lėipas 31
Lėipas 31 dėina īr 212 metu dėina (kelamasēs metās - 213) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Miguičiuonīs
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo gīven 14 žmuoniu.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Česluovs Kontrėms
Česluovs Kontrėms dėrba muokītuojo Kauna, Pasvalė, Mažeikiu gėmnazėjuos. Čė uns bova īkūrės dailies ratelius, katrūs ėšmuokė nemažā gerā žėnuomu dailėninku - J. Švaža, B.Jokūbuonienė, A.Martinaiti, V.Juonīna ė kt.
Mėrė 1989 m., palaiduots Vėlniou, Antakalnė kapūs.
kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis Kateguorėjė:Dailėninkā
Katsushika Hokusai
thumb|150px|Kacošėka Huokosajos Katsushika Hokusai (, 1760 – 1849) – japuonu dailėnėnks ė graveris, pėrms sogalvuojės sāvuoka manga ė pėrmuoses mangas autuorios. Vėins garsiausiu Huokosajous darbū īr abruozdieliu cėklos „36 Fodzėjamas kalna vaizdā“.
Hokusai, Katsushika
Pakalnėškē (Zarasā)
Pakolnėškē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Haris Puoteris ė Azkabana kalinīs (kins)
Haris Puoteris ė Azkabana kalinīs - 2004 m. JAV fantastinis kins, parėmts J. K. Rowling tuo patėis pavadėnėma knīngas muotīvās.
Parakauskē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo gīven 9 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Latvėjės vieleva
thumb|250px|[[Abruozdielis:FIAV 110100.svg|23px Latvėjės vieleva. Pruopuorcėjes 1:2]]
Latvėjės vieleva – statēkompis padalėnts i trės huorėzontalės joustas (2:1:2): vėršotėne ė apatėnė vėinuoda pluotė rauduonas, vėdorie (dvėgobā seuresnė nekāp rauduona jousta) – balta.
Uofėcēlē bova nauduonama tarpovainės metās, kāp Latvėjės respoblėkas vieleva, bet suovietu uokopacėjės metās buvo oždrausta ėr vėl lēsta nauduotė atgavos liousoma.
Kateguorėjė:Vielevas Kateguorėjė:Latvėjė
Haris Puoteris ė Azkabana kalinīs (kins)
Artistā
ハリー・ポッターとアズカバンの囚人
Groudė 1
Groudė 1 dėina īr 335 metu dėina (kelamasēs metās - 336) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Vuolts
Voltas (V) – itampas mieravėma vėinets.
Kelvėns
Kelvėns – SI sėstemas temperatūras o anuos puokīte mieravėma vėinets.
Vėins kelvėns līgos 1/273,16 dalē absuoliotėnės (termuodėnamėnės) ondens trėgoba taška temperatūras. 0 K temperatūra līgė absuoliotiou noliou
Santa Krusa provincėjė
thumb|150px īr provincėjė Argentėnuo. Suostėnė īr Rio Galjėgosos. Pluots: 243 943 km². Gīventuoju: 196 958.
Kelvėns
Kateguorėjė:Mieravėma vėinetā
Santa Krusa provincėjė
Kateguorėjė:Argentėnas provincėjės
Meironėškē
Meironėškē - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās Meironėškiūs gīvena 272 žmuonis.
Žemės ūkis
thumb|right|240px|Žemies ūkės Ėndonėzėjuo Žemės ūkis ī akanuomėkas šaka, katruo žemė ī kap gamības priemuonė. Ana nauduojama ėr augalams augintė, ėš katrū ī gaunamas medegas žmuoniū jiediou, šieralā – gīvuoliū šierėmou, ploušts – drabožiams ė kėtėms dalīkams ėšdėrbtė. Žemės ūki sodara ė gīvuolėninkīstė, katra, sonauduodama žmuogous jiediou netinkamas augalū dalis, doud žemē uorganėnės trāšas. Kāp taisīklė, tā šakā īr priskėrama miškėninkīstė, žovėninkīstė ė bėtėninkīstė.
Pėitū Dakota
right
Pėitū Dakota (ongl.: South Dakota) - 40-ojė JAV valstėjė nu 1889. Pluots – 199,9 tūkst. km²; 754 tūkst. prieteliu (2000).
Kateguorėjė:JAV valstėjės
Politeizmos
Politeizmos - tėkiejėms, ka egzėstou daug dievū.
Encu kalba
Encu kalba īr urala kalbū šėimā, samuodu kalbū gropē prėgolantė kalba. Encu kalba rokounas 119 žmuoniū.
Politeizmos
Palē paplėtėma tonkiausē sotėnkama politeistinė viera īr indoizmos. Senuobės baltu viera tēpuogė bova politeistėnė, anou miegėn atgaivėntė Romuva ė kėtė neopaguonėškė kostiejėmā. Kėtas politeistėnės vieras bova paplėtosės senuobės Graikėjuo, senuobės Egėptė, senuobės Ruomuo. Politeistėnės tēpuogė bova šomeru, babėlonėitiu, asėru, akadu vieras.
Encu kalba
Kateguorėjė:Samuodu kalbas
Politeizmos
Tēpuogė veizieket
Kateguorėjė:Viera
Mėliuonėškė
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo gīven 35 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Žilvėns Žvagolis
Žilvėns Žvagolis (, g. 1965 m. lėipas 24 d. Klaipieduo) īr žemaitiu ė lietoviu pop mozėkas dainėninks, šoumens. Ons īr Žemaitėjės patrėjuots, valnā rokoun ė dainioun žemaitėškā, īr irašės nemažā žemaitėšku dainiu. Ons tēpuogė īr sokūrės Žemaitėjės himna atmaina. Žvagolis īr apsėženėjis so Irena Staruošātė. Tor trės vākos.
Kėlėms
Žilvėns gėmė Klaipieduo. Tievā - tēpuogė klaipiedėitis juvelīrs Alfreds (g. 1945 m.) ė prekībėninkė Bėrotė. Žilvėna buočios bova kėlėma nu Latvėjės Priekolės miestielė, baba - ėš Aleksandrėjės.
Gėrdiu seniūnėjė
Gėrdiu seniūnėjė īr Jorbarka rajuona seniūnėjė, asontė Jorbarka rajuona cėntrė. Cėntros īr Gėrdē.
1901
1901 - nakalāmieji metā, katrie prasided ontradeinī. Tāp pat:
Maželē (Juonėškės)
Istuorėjė
2001 metās Maželiū gīvenvėitie gīvena 135 žmuonis.
Medėcėna
thumb|Sėmbuolis Medėcėna - muokslos, katros tėr žmuoniū sveikata.
Medėcėnas šakas
Kėrorgėjė - Hemuotuoluogėjė - Neuruoluogėjė - Onkuoluogėjė - Ortuopedėjė - Pediatrėjė - Psėkētrėjė - Traumuotuoluogėjė
Nūruodas
Kateguorėjė:Medėcėna
Mažuonā
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo, anuos cėntros. Anuo gīven 577 žmuonis.
Nebraska
Nebraska (ongl. r.: State of Nebraska) - 37-ojė JAV valstėjė. Pluots – 200,5 tūkst. km²; 1,71 mln. prieteliu (2000 m.).
Patomšalē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo gīven 54 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Groudė 2
Groudė 2 dėina īr 336 metu dėina (kelamasēs metās - 337) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Grėižžėidē augalā
thumb|200px|Vairiū grėižžėidiu žėidā
Grėižžėidē augalā ī tuokė muokslėnė žėidėniu augalū šeima. Anou prėgol vairės vėinmetės, dvėmetės ė daugiametės žuolės, katrū šaknis būn vėintėsas, stombris šakuots ė tonkē somediejė̄s. Žėidīns zgrebnos ī.
Vėsom svietė aug aple 30 tūkst. grėižžėidiu rūšiū. Lietovuo aug 189 rūšis, terp anūm daugoms ė Žemaitėjuo. Terp žėnuomiausiu grėižžėidiu ramolės, vuosėlkas, sauliegrōžas, kiaulpėinės ī.
Lėipuojės rajuons
thumb|right|250px|Lėipuojės rajuona puozėcėjė Latvėjuo
Dėdlė̄jė miestā Liepuojės rajuonė
Kateguorėjė:Latvėjės rajuonā
Balžė ežers
Balžis aba Bildžiu ežers īr ežers Lietovuo, Vėlniaus miesta šiaurės rītū posie, 2 km rītūp nū Antavėliū. Ėlgoms ėš šiaurės vakarū pietrītiūmp īr 0,8 km, a platoms lėgė 0,4 km. Patė gėliausė ežera vieta sėik 27,1 m. Ežers telioskou ledīna doubie. Krontā īr aukštė, sausė, apžielė medio (pošīnās). Šiaurės vakarūs ėšsrūn opalis ī Skarbelė ežera (ons prėgol Nerėis baseinō), pėitūs opelio jongias so Joudė ežero.
Pri Tarību valdiuos ont Balžė kronta dėrba pruopėlaktuoriomā, pėjuonėiriu stuovīklas. Ežers dėdlis nie, no prėgolnuoms, smėltėm ė pėivu apkluotās padengtuom paežeriem. Tudie Balžė ežers īr miegiama vėlnėškiu puoėlsė ė lėnksmībiu vėita, īpatėngā vasaras čieso. Lėgė ežera vež 39 maršrota autuobosos, pakronties stuov Šėla mėkrorajuona statėnē.
Afganėstans
Afganėstans, pėlns pavadėnėms Afganėstana Islama Emīrats īr valstībė, esontė Azėjės pėitvakariūs. Ana šiaurie tor robežio so Torkmienėjė, Ozbekėjė ė Tadžikėjė, šiaurės rītūs – so Kėnėjė ė Šiaurės Kašmīro (ons kontrolioujams Pakėstana), rītūs ėr pėitūs – so Pakėstano, vakarūs – so Irano.
Balžė ežers
Koordėnatės: <span class="geo-dms" title="Šios vietovės žemėlapiai, palydovinės nuotraukos bei kita geografinė informacija"> 54°47′23″N 25°26′4″E  ﻿ / ﻿ <span class="geo-dec" title="Šios vietovės žemėlapiai, palydovinės nuotraukos bei kita geografinė informacija">54.78972°N 25.43444°E ﻿ / 54.78972; 25.43444
Afganėstans
Istuorėjė
Afganėstans īr bovės daugėlė senuobės valstībiu sodėtie, iskaitont Aleksandra Makeduonėitė, Čėngėschana valstībės ė Persėjės imperėjė. Afganėstana muonarkėjė sosėkluostė XVIII o., XIX o. pakliova i Britu imperėjės ītaka, pėlnā savaronkėška palėka pu Pėrmuosės svieta vainuos. Paskotėnis karalios bova nūversts 1973 m.
Balžė ežers
Pavadėnėms
Ežera vards mėslėjama ka radas nū žuodė balžos („skaistos, vaiskons, mielīns“).
Afganėstans
Istuorėjė
1978 m., sovietu glabuojama parversma čieso, krūvuo so vėsa šeima, bova žiaurē nužodīts pėrms Afganėstana prezidėnts. Palėka 1979 m. ī Afganėstana bova ivestė Tarību Sājongas karėnē dalėnē ė lėgė 1989 m. iejė gėnklouts pasėprėišėnėma kostiejėms prīš suovietu vaiska. Ton „liousoma kuovuotuoju“ (aba modžahėdu) kuovė stėprē riemė Pakėstans, JAV ė kėtas valstībės.
Balžė ežers
Šaltėnē
<div data-cx-weight="235" data-cx-state="source" data-source="162" class="references-small" id="cx162" contenteditable="true">
Kateguorėjė:Vėlnios Kateguorėjė:Lietovuos ežerā
Afganėstans
Istuorėjė
Pu 2001 m. teruora ėšpouliu prīš JAV pradieta kuova so teruorėzmo ė Talėbana valdžė palėka nuversta kāp remonti Al-Qaeda, atsėnaujėna vaina. Sorengtė rinkėmā, ėšrinkts prezidėnts Hamids Karzajos.
2021 m. rugpjūtė mien. ėš šalėis ėšvedos NATO pajiegas, Talėbans vielē ožjemė valdžė. Nuors Afganėstans īr JTO narīs, anuo valdžė (Talėbana kostiejėms) nie pripažėnta ale vėinas svieta šalėis.
Geuograpėjė
Afganėstans ī kalnu šalės – mažiau kap 10% terituorėjes ī žemiau kap 600 m vėršom jūras pavėršė. Hindokoša (lėgė 7500 m aukštoma) ė Sefid Kuha kalnā ožiem dėdlė dali Afganėstana.
Veiziek dā
Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Groudė 21
Groude 21 īr 355-a metū dėina palē Grėgaliaus kalėnduorio (keliamases metās 356-a). Nu šiuos dėinuos lig metū pabaiguos lėikt 10 dėinū.
Vardadėnē
Abrauoms - Daugards - Gėrėnė - Gražvėlė - Narnvalds - Norgaudė - Pastuors - Teofėlė - Tuomis - Tuopėlios
Santa Fie provincėjė
thumb|150px īr provincėjė Argentėnuo. Suostėnė īr Santa Fie. Pluots: 133 007 km². Gīventuoju: 3 000 701.
Kateguorėjė:Argentėnas provincėjės
Vargs
Vargs ī gīvenėms dėdlē sonkē kon dėrbont, kūmet rēk idietė daug pastongū, ka žmuogos ėšgīventom, ka anuo ūkis naprapoltom. Vargs tonkē ēn līgiagretē so skordo, ubagīstė, ale skėras tou, ka žmuogos gal būtė ubags niekon nadėrbdams, vuo vargs sonkos darbs ī.
Kateguorėjė:Žmuonėjės rieds
Pajėislīs
Pajėislīs - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 165 žmuonis.
1902
1902 - nakalāmieji metā, katrie prasided trečiadienī. Tāp pat:
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Muoliadognės
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo gīven 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Juta
right
Pėitū Karolėna
right
Juta
Juta (ongl. r.: State of Utah) - 45-ojė JAV valstėjė. Pluots – 219,9 tūkst. km²; 2,23 mln. prieteliu (2000).
Pėitū Karolėna
Pėitu Karolina (ongl. r.: State of South Carolina) - 8-ojė JAV valstėjė. Pluots – 83,0 tūkst. km²; 4,01 mln. pieteliu (2000).
Juta
Kateguorėjė:JAV valstėjės
Groudė 3
Groudė 3 dėina īr 337 metu dėina (kelamāsēs metās - 338) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Karklėnē (Kazlū Rūda)
Karklėnē - gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Kazlu Rūduos seniūnėjuo.
Groudė 3
Smertis
Kateguorėjė:Dėinas
Karklėnē (Kazlū Rūda)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Transpuorts
Transpuorts skėrstuoms i trės kateguorėjės:
FC Hegelmann
FC Hegelmann īr Lietovuos futbuola klubs. Ans īr ėš Kauna.
Haris Puoteris ė Ognėis taurie (kins)
Haris Puoteris ė Ognėis taurie - 2005 m. JAV fantastinis kins, parėmts tuo patėis pavadėnėma J. K. Rowling knīngas muotīvās. Vėsamė svietė tas kins oždėrba 892,213,036 duoleriū.
Nūruodas
Kateguorėjė:Hare Puotere kinā
ハリー・ポッターと炎のゴブレット
Groudė 22
Groude 22 īr 356-a metū dėina pagal Grėgaliaus kalėnduorio (keliamases metās 357-a). Nu šiuos dėinuos lig metū pabaiguos lėikt 9 dėinas.
Vardadėnē
Dovėlė - Gedvarda - Gedvards - Gedvardė - Gedvė - Gedvīds - Ksavera - Ksavers - Rimberts - Zenuons
Palėškē
Palėškē - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 71 prietelē.
Godelē (Jorbarks)
Godelē - Jorbarka rajuonė, Gėrdiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 229 prietelē.
Niotuons
Niotuons (N) — SI sėstemas jiegas mieravėma vėinets, pavadėnts onglu muokslėnėnka Izauoka Niotuona garbē ož anuo duovi klasėkėnės mechanėkas sriti.
Veršē (Juonėškės)
Istuorėjė
2001 metās Veršiū gīvenvėitie gīvena 115 žmuoniū.
Niotuons
Kateguorėjė:Mieravėma vėinetā
Taurakėimis
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Taurakėime seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 40 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Darbienā
Istuorėjė
Darbienā mėnamė nuo 1591 metu. Mėslėjama, ka kaims ikorts 1566 metās per Valaku refuorma, kadangi S. Daukants mėslėj, ka 1550 m. Darbienū vėituo da buvus Palunguos gėre. Aplė 1620 m. pastatīta pėrmuoji koplīčia. Nu 1730 m. Darbienā vadėnamė mėstelio.
thumb|left|Darbienū vėdorėnė muokīkla
Pavadėnėma kilmie
Mėstielis pavadints vagol Darbuos upieli, šalėp katruo ėsėkūrė, pridedont priesag -ienā".
Nevada
Nevada - 36-ojė JAV valstėjė. Pluots – 286,4 tūkst. km²; 2,00 mln. prieteliu (2000 m.).
Kateguorėjė:JAV valstėjės
Santjago del Estera provincėjė
kateguorėjė:Argentėnas provincėjės
Padaugė
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo gīven 29 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Groudė 4
Groudė 4 dėina īr 338 metu dėina (kelamasēs metās - 339) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Mažuonu seniūnėjė
Kėtas suodnas
Kateguorėjė:Tauragies rajuona seniūnėjės
Groudė 4
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Kim Il Sungs
Kim Ėl Sungs (김일성, 1912 m. balondė 15 d. – 1994 m. lėipas 8 d.) - Šiaurės Kuoriejės sokūries ė pėrms anuos prezėdents nu 1948 m. ligė 1994 m., a puo smertėis onam soteikts amžėnuoje prezėdenta statosos. Ons tēp pat bova šiaurės kuoriejėitėškas čočhė versėjės kūries ė Kuoriejės darbėninku partėjės generalėnis sekretuorios. Anuo gėmėma ė smertėis dėina īr valstībėnė Š. Kuoriejės šventė.
Kateguorėjė:Šiaurės Kuoriejės žmuonis Kateguorėjė:Šaltuosės vainas līderē
Kėluograms
Kėluograms (kg) īr bazėnis SI sėstemas masės mieravėma vėinets. Īr vėinėntelis glabnos vėinets, nauduojams so 'kėluo' prīšdieliu, kas znuočie tūkstonti nasėstemėniu vėinetu – gramu.
Kateguorėjė:Mieravėma vėinetā
Aleksandravs (Juonėškės)
Aleksandravs - Juonėškė rajuonė, Žagares seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās Aleksandrava gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Vaizdounamuojė dailė
thumb Dailė - mena rūšės, katra skėrstoma ī vaizdounamuojē ė taikomājā - dekoratīvinē. Skirtinga nei kėtū meno rūšio dailės kurinē paprasta tor maerialē - tūrinē forma. Tačiau XX omžiou atsėrado ė naujuosios dailės formos, katras galėma apėbrėžtė kāp balansavėma ont meno ė nemeno rėbos, katruoms bodinga īdieju ėšraiška.
Kateguorėjė:Mens
Rėngalē (Telšē)
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
IPC
Nūruodas
Kateguorėjė:Infuormatėka
Marackā
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Kazlu Rūduos seniūnėjuo.
Mienolė kuoluonėzavėms
250px|thumb|Menėne [[NASA Mienolė kalnakasības uoperacėjė.]]
Marackā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniū.
Mienolė kuoluonėzavėms
Mienolė kuoluonėzavėms ī hėpuotetėnė žmuonėjės galėmībė kuoluonėzoutė Mienolė. I Mėnoli jau bova nusilēdė̄ žmuonis, ton pėrmė padarė JAV NASA astruonautā, vuo pats pėrms ont Mienolė žengė JAV astruonauts Nėls Armstruongs 1969 m. Mienoli tonkē lonka ruobuotėnės mėsėjės. Mėslėnama, ka Mienolė kuoluonėzavėms gal būt naudīngs vėsā kuosmuosa tīrėmū raidā. Akanuomėškā gal būt vertings Mienole ėštekliu ėšgavėms ė panauojėms Mienolie, aba aksportounont tūs ėšteklius i Žemė.
Marackā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Mienolė kuoluonėzavėms
Kateguorėjė:Astruonuomėjė
Paežerie
Paežerie īr suodas:
Haris Puoteris ė Feniksa Bruolėjė (kins)
Haris Puoteris ė Feniksa Bruolėjė - 2007 m. JAV fantastinis kins, parėmts tuo patėis pavadėnėma J. K. Rowling knīngas muotīvās. Kina premjiera Žemaitijuo ivīka 2007 m. lėipas 20 d.
Gėrdē
Gėrdē - Jorbarka rajuonė, Gėrdiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 488 prietelē.
Haris Puoteris ė Feniksa Bruolėjė (kins)
Nūruodas
Kateguorėjė:Hare Puotere kinā
ハリー・ポッターと不死鳥の騎士団
Ognėis Žemės, Antarktėdas ė Pėitū Atlanta salū provincėjė
thumb|150px Ognėis Žemės, Antarktėdas ė Pėitū Atlanta salū provincėjė ī provincėjė Argentėnuo. Suostėnė īr Ušuajė. Pluots: 21 263 km². Gīventuoju: 101 079.
Kateguorėjė:Argentėnas provincėjės
Medininkā (Kiedainē)
Medininkā - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo, šalep Smėlgas opės esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 88 prietelē.
1903
1903 - nakalāmieji metā, katrie prasided ketvėrtadeinī. Tāp pat:
Nutėkėmā Svieti
Sausė 1 d. - Jongtėnės Karalīstes karalios Edvards VII paskelbts Indėjės ėmperatoriomė.
Laumiepapis
thumb|200x200px|Tėtnaga rakondā, katrėi rasėt vadėntė laumiepapēs
1903
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Laumiepapis
Laumiepapis (da Laumės paps, Perkūna kolėpka, Perkūna kėrvoks) senouobės baltu ė kėtū indoeuropėitiu vieruo īr magėškos kūlis, katros, kāp tonkiausē mėslėjama, īr nū griausma dieva Perkūna.
Tautuosakuo laumiepapė apsakėms būn vairos, bat tonkiausē tas īr dailos kūlis, katra vėins gals a abo galo īr smailo, ėšruod būktās pėrštos, tonkē so skīlotė, gelsvuos, roduos, mielynuos, pilkuos, jouduos spalvuos. Vagol tautuosaka, Perkūna kolėpkas Velnėn audras čieso miet dievs Perkūns. Anam nepataikios kolėpka sosmėng gėlē žemėn ė pakīl tėktās pu 7 a 9 metu. Perkūna ė kūlė rīšīs nuognē glodus indoeuropėitiu mėtuoluogėjuo, nes īr vierėjėma, ka Perkūns rėid ėš kūlė padėrbto dongaus dongtio, griausmos īr tū kūliu nūgriovis, žaibs – kėbėrkštis, truotīnamas kūlēs.
Vierėjama, ka aptėktė laumiepapi īr labs znuoks. Tautuosakuo ruokounama, ka laumiepapis, nešiuonams kaap pakaboks, glabuo nū velniū, raganu, kėtū nelabū dūšiu, naman, katramė īr laumiepapis netrenk žaibs, ons prėgol gīdont nū vairiū lėgū (kūlis glaudams prī lėguotas vėitas aba dedamė ana mėltelē).
Nie lėg gala aiško, kuokis kūlis palē geuologėjė īr laumiepapis. Tonkē tas īr belemnits – ī kūli pavėrtosės prīšistuorėniu čiesū muoliosku skvarmas. Vėinuok Perkūna kėrvelio tonkē pavadėnams ė tėtnags.
Šaltėnē
Kateguorėjė:Baltu mėtuoluogėjė
Groudė 5
Groudė 5 dėina īr 339 metu dėina (kelamasēs metās - 340) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Pagėrės
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo gīven 11 žmuoniu.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Karšis
thumb|250px|Karšis
Karšis aba karšės īr žovės, prėgolontė karpėniu žovū (Cyprinidae) šeimā.
Aukšta, kombra, papluokštašuonė žovės, katra ožaug lėgė 40-75 cm ėlgoma ė 5-7 kg sonkoma. Nogara tomsė, skėlvės cėdabrėnis. Žvīnā stombūs, mažesnė pri galvuos. Pelekā pilkė.
Lietovuo gīven ežerūs, opies, tepuogi Koršiu mariūs. Nuognē tonkė žvejuonama žovės. Laikas polkās, tonkiausē gėliuosė ėr ondens augalās apžielosiūs vėitūs. Ta apdairinga ė, rastom, apmanė žovės.
Kateguorėjė:Žovis
Groudė 24
Groude 14 īr 358-a matū dėina palē Grėgaliaus kalėnduorio (keliamases metās 359-a). Nu šiuos dėinuos lig metū gala lėikt 7 dėinas.
Vardadėnē
Adis - Adēl' - Aduoms - Godmėna - Godmėns - Godvains - Godvainė - Godvėls - Godvėlė - Godvėna - Godvėns - Ieva - Jieva
Kateguorėjė:Dėinas
Florencėjė
Florencėjė (it. Firenze) – miests vėdore Italijuo, Toskanas regijuona suostinė. Isikūrus pri Arna opes i rītus nu Pizas. 403,3 tūkstonte gīventuojū. Versla, pramuones ė torėzma cėntros, geležinkėle mazgos. Pagrindinis miesta pajamū šaltinis – torėzmos, tep pat stėkla gaminiū, brungiūjū metalū, oduos, keramikas pramuonė, aprunguos ė avalīnes gamība, mena kurniū reprodokcėjė. Florencėjės universitets īr tarptautinis koltūras cėntros. Īr nacionalėnė bibliuoteka. Par Ontra Svieta vaina ėšlėka tikta vėins tėlpts – Ponte Vecchio (ėšbūdavuots XIV o.), dėltuo pu kara pastatīta kelė naujė, modernė tėltā.
Senuovie Florencėjė bova etruskū gīvenvietė, vėliau – romienū miests, vėdoramžes bova stėpros miests-valstībė, vėins iš pagrindiniū Renesansa koltūras cėntrū. Florencijuo kūr' ė gīvena tokėj žėnuomė menininkā kap Džuots, Mikelandžels, Leonardo da Vinčis, Dantė, Rafaelis, Džovanis Bokačos ė daug kėtū. 1865 m. Florencėjė palėka suvienītas Italėjės suostinė, bet 1871 m. anou pakeitė Roma.
Nūruodas
Kateguorėjė:Italėjės miestā
Banduorē
Banduorē - Juonėškė rajuonė, Žagares seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 61 žmuogos.
Naus Hampšīrs
Kateguorėjė:JAV valstėjės
Koldīgas rajuons
Koldīgas rajuons - admėnėstracėnė soskīrstėma vėinets Kuržemie, Latvėjuo.
Kateguorėjė:Latvėjės rajuonā
Sukay
Sukay (ėš kėčoju kalbuos atvertė ė parouštė žeme suodėnėmō) īr mozėkėnė gropė ėš Pėitū Amerėkas (Bolivėjės). Ana atlėik tradėcėnė ė fuolkluorėne Andu indienu mozėka, atgaivėna senobėnes inku melioudėjės. Pagrėndėnē ėnstromentā - zampoñas (pana fleita), kenas (fleita), būgnā, charango (gitara). Gropė sobūrė 1975 m. Quentin Howard.
Nūruodas
Kateguorėjė:Mozėkas kuolektīvā
Pakarklē
Pakarklē - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 88 prietelē.
C (kalba)
C - gan žēmo līgio pruogramavėma kalba, katra īr sokorta XX omžious aštontuoje dėšėmtmete pradiuo. Anuos kōriejē - Ken Thompson ė Dennis Ritchie, o kalbuos tėkslas bova - nauduojėms UNIX uoperacėnie sėstemuo.
Kalba spartē paplėto ė dėl īpatinga dėdelio efektėvomo plačia nauduota uoperacėniū sėstėmū, kopiliatoriū ė kėtū muokėmo sistemū korėmou. Tāp pat kalba dažnā nauduojėma švėitėmo īstaiguos, programavėmo muokėmou.
1904
1904 - kalāmieji metā, katrie prasided pėnktadienī. Tāp pat:
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Scarlett Johansson
200px|thumb|Scarlett Johansson in January 2008 Scarlett I. Johansson (1984 m. Groudė 22 d. - ) - JAV aktuorė ė dainėninkė.
FC Kupiškis
FK Kupiškis īr Lietovuos fotbuola klobs. Ons īr nūg Kopėškė.
Roišienā
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
FC Kupiškis
Šaltenē
k
Scarlett Johansson
Fėlmuografėjė
Kateguorėjė:JAV aktuorē
Tukumana provincėjė
thumb|150px īr provincėjė Argentėnuo. Suostėnė īr Tukumans. Pluots: 22 524 km². Gīventuoju: 1 338 523.
Pavuobelkė
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Kazlu Rūduos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Pakaršīs
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo gīven 65 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Kaliedas
right|180px|thumb|Kaliedu eglotė Kaliedas (vuo Švėntas Kaliedas) - Jiezaus Krėstaus gėmėma švėntė. Kaliedas švėntamas groudė 25 dėinā. Šioulaikėniam pasaulie Kaliedas patāpa akuonuomėškā baisē svarbė švėntė, sosieta so duovėnū pėrkėmo ė anū duovėnuojėmo, Kaliedu Sėnelio ė pnš. So Kaliedom sosėjosės tēpuogė ivairės vėitėnės ė regijuonėnės tradicėjės, katruos geruokā skėrās nepaisont dėdlio amerėkėitėšku ė brėtėšku Kaliedu tradicėju ėšpopulērėnėma literatūruo, televizėjuo ė kėtuos žėniasklaidas prėimuonės.
Perl
Perl - programavėmo kalba, pėrmoja versėja sukūrė ė 1987 groudžio 18 deina ėšleido Larry Wall. Ta kalba paveldėjo laba daug kėtū programavėmo kalbū savībiū.
CSS
CSS (angl. Cascading Style Sheets) - kalba, skėrta nosakītė kėta stroktūrėne kalba aprašīto dokumėnto vaidavėma. Dažniausē CSS aprašoms HTML dokumėntū pateikėms, tačiau anuo galėma taikėtė ė ėvairiems kitiems XML duokumėntams (tame tarpe SVG ė XUL).
Kaliedas
Krėkštiuonėškas Kaliedas
Krėstaus gėmėma istuorėjė daugiausē remas Mata ė Loka evangelėjuom. Palē tas evangelėjės Krėsto pagīmdė pana Marėjė Betliejou, kor ana su sava vīro Jūzapo bova laikėnā apsėstuojė. Pasekieju mėslėjėmo, Krėstaus gėmėms – ėšsėpėldiosės jodaėzma pranašīstės aplė mesėjo (pranaša). Onkstīvė̄jē krėkštiuonīs liuob švėstė vielesni Trėjū Karaliu dėina, vuo gėmėma data pradieta nustatinietė tiktā pu keliū šimtmetiu. Dabā laikuoma, ka Jiezos gėmė groudė 25 dėina, ale diel tėksliuos gėmėma datuos vėinėngas mėslės nie.
CSS
Kateguorėjė:Pruogramavėma kalbas
Kaliedas
Ligėkrėkštiuonėškas Kaliedas
Saulės sogrīžėma švėntės skvarmavuos atsėrados žemdėrbīstē ir gīvuolėninkīstē. Laukėma čiesa krėkštiuonībė sotapatėna so advento.
Perl
1993 metās Perl programavėmo kalba bovo perrašīta ėš naujo, ė nuo 5 versėjos atsėrado daugībė naujū galimībiū.
Bakšē (Alītos)
Bakšē - Alītous rajuonė, Alītaus seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2011 metās gīvena 31 žmuogos.
Groudė 23
Groude 23 īr 357-a metū dėina pagal Grėgaliaus kalėnduorio (keliamases metās 358-a). Nu šiuos dėinuos lig metū gala lėikt 8 dėinas.
Groudė 6
Groudė 6 dėina īr 340 metu dėina (kelamasēs metās - 341) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Groudė 23
Gėmėma dėinas
Kateguorėjė:Dėinas
Groudė 6
Smertīs
Kateguorėjė:Dėinas
Tads Blinda
Tads Blinda (1846 m. - 1877 m. balondė 22 d.) bova žemaitiu razbaininku vads. Ons bova „svieta līgintuos“, liuob atėminietė torta ėš guobšū puonu ė padalintė prastiem žmuoniem, ė diel šėta bova laikoms dėdlis vīrs. Blindas šaika plėšikava Telšiū, Raseiniu, Šiauliu apskrėtīsė. Ons bova pagauts ėr ožmošts par jomarka Loukie. Palē Blindas legėnda 1972 ė 2011 m. bova pastatītė kėnā.
Blinda
1905
1905 - nakalāmieji metā, katrie prasided šeštadeinī. Tāp pat:
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Žemaitėjės gimnos
Žemaitėjės gimnos īr Žemaitėjės krašta tautėnis gimnos. Žemaitėjė nator vėsoutėnā paplėtosė vėiningā sava gimna ė daugoms žemaitiu muok tėktās Lietovuos gimna. Kelets Žemaitėškā gimna versėju īr.
Gimnos Žemaitėjē
(žuodē vagol dėinē, rašība sožemaitėnta no teksts - ne)
Žemaitiu žemė vėin kalnā ė kluonē Žemaitiu žemė žemaitielėms vėinėms Vakarus skalaun Baltėjė gražiuojė Rītus - Aukštaitėjė, sesė brongė
Omžem šiuo padangie gīven lietovis Omžem žemaitielis lėks kāp bovis Žemaitiu žemie ažuolā žaliou Žemaitiu žemė - mėlžinkapē kluot
Žemaitiu dėrvuo ėr granis pasies Žemaitiu būds īr diel to kėits Nier pasaulī tuokiuos galībes Katra negerbtom žemaitiu vienībes
Klausītė
Ėr paauga žalė lėipa
Tonkē par soeigas žemaitē dainioun liaudėis dainė "Ėr paauga žalė lėipa".
Ėr paauga žalė lėipa, /2k Ėr paauga žalė lėipa kėima vėdorielī
Ėr atliekė vuolungelė, /2k Tūpė i lėipelė
Vai vuolungė vuolungelė, /2k Kamė to lakiuojē?
Aš lakiuojau aukštūs kalnūs, /2k Žaliūs birštvīneliūs
Aš regiejau jāunas puoras, /2k Gražės pariedkelės
Kateguorėjė:Valstībėnē gimnā Kateguorėjė:Žemaitėjė
Lėvuorns
Lėvuorns (it: Livorno) ī miests Italėjės šiaures vakarūs, Toskanas sritie, pri Ligūrėjes jūras.
Lėvuorns īr dėdliausis Toskanas ousts. Miestė vīstuoma laivū statība, naftas perdėrbėms, mašėnū gamība, elektroteknikas, stėkla, chemėjės, jiede pramuonė. Lėvuorna apilinkies – jouduoj ė spalvuotuojė metalorgėjė.
Lėvuornė īr XVI–XVIII o. arkitektūras paminklū. Vėdoramžes Lėvuorns bova tvėrtuovė. XV o. ėšauga miests, o jau XVI o. palėka svarbio tarptautėnio ousto.
Lėvuornė īr jūrū akademėjė.
Nūruodas
Kateguorėjė:Italėjės miestā
Padrūkšė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Basiōlėškes
Basiōlėškes - Juonėškė rajuonė, Žagares seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Džaulės
Džaulės (J) īr ėšvestėnės SI sėstemas energėjės aba darba mata vėinets, līgos darbou, katra atlėik 1 niotuona (N) jiega, pastomdama kūna 1 m, ir ėšreiškams līgtėmė kg·m²/s² (N·m).
Kateguorėjė:Mieravėma vėinetā
XML
XML (ongl. eXtensible Markup Language) - W3C rekomendounama bėndruos paskėrteis duomėnū stroktūru bė anū torėnė aprašuomojė kalba. Pagrėndėnė XML kalbuos paskėrtis īr užtėkrėntė lėngvėsni duomėnū kėitėmosė terp skėrtingū tėpo sėstėmū, tonkiausē sojungtū ėntėrnėtu. Pagrėndėnis XML kalbuos vėinets īr elemėnts.
Kateguorėjė:Pruogramavėma kalbas
Botkātē (Jorbarks)
Botkātē - Jorbarka rajuonė, Gėrdiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 75 prietelē.
Barkūnėškis
Barkūnėškis - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 106 prietelē.
Klaipiedas švītoris
Klaipiedas švītorīs - navėgacėnės žėnklos, asontis pri Baltėjės jūras, Klaipieduo, 500 metru nū Baltėjės jūras. Aukštoms - 44 metrā vėrš jūras līgė. Sėgnals ėvėizams ož 33 kėluometru.
Švītorē kuouordėnatės: 55.72667°N, 21.07667°W
Istuorėjė
Klaipiedas švītorīs īr vēns ėš pėmū rītinem Baltėjės jūras krontė, ons bova ėšbūdavuots ėr ėžėibts 1796 m. siejės 1 d. Senesni bova tėktās Dancėga ė Travemiondes švītorē.
Kateguorėjė:Lietovuos švītorē Kateguorėjė:Klaipieda
Frensis Dreiks
thumb|Frensis Dreiks Frensis Dreiks (Francis Drake; g. ~1540 m. – m. 1596 m. sausė 28 d.) bova onglu jūrėnėnks ė pėrats, keliavė̄s Elzbėjėtas I-uosės gadīnie. Ons ī pėrmāsis onglos, apkeliavė̄s aplinkou ciela svieta, ė ontrāsis, katros ton padarė, bėndrā.
Kateguorėjė:Jongtėnės Karalīstės žmuonis Kateguorėjė:Keliautuojē Kateguorėjė:Pėratā
Skaitlios
Skaitlios īr ženklos, nusakontis tam tėkra kuotās kėiki.
Skaitlios nauduojė šomerā da prīš 6000 metu.
Skaitlious termėna lietoviu kalbuo ivedė Juons Jabluonskis.
Kateguorėjė:Matematėka
Pamoselē
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo gīven 54 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
SVG
Kateguorėjė:Infuormatėka
Pėntėškės
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Kazlu Rūduos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Groudė 7
Groudė 7 dėina īr 341 metu dėina (kelamasēs metās - 342) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Bonduorē
- Alītous rajuonė, Alītaus seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2011 metās gīvena 13 žmuoniū.
Groudė 25
Groude 25 īr 359-a metū dėina palē Grėgaliaus kalėnduorio (keliamaisēs metās 360-a). Nug tuos dėinuos lig metū gala lėikt 6 dėinas.
Vardadėinē
Aiškotė – Anastazėjė – Eugenėjė – Genė – Gražėna – Gražėnis – Gražīs – Gražmonts – Gražvalds – Gražvaldė – Gražvėls – Gražvėlė – Gražvīda – Gražvīds – Nastė – Sanrėmė
Smertis
Kateguorėjė:Dėinas
Vėlkakē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo gīven 11 prieteliu.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės