cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Marėjampuolės apskrėtės
Apskrėtī īr 9 miestā, ėš katrū didliausė īr:
Botkūnā (Ruokėškis)
Botkūnā - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniu.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Špėkolā
thumb|240px|Špėkolā
Špėkolā (akėnē, akoliuorē) ī tuokis dākts so stėklalēs, dedams ont akiū. Sosided ėš dvījū stėklaliu (apskrėtas, ėšėlgas, kvadratėnės skvarmas), katrūs jong kuokis dratoks aba riemalis (plasmasėnis, metalėnis), katros ėš šuonu tora pratesėmus so kobėnēs ožkabintė ož ausū, vuo prīšās tora ėšlėnkėma oždietė ont nuosėis.
Tonkiausē špėkolus nešiuoj, kap regiejėms ī paprastiejė̄s – žmuogos naprīveiza i tuoli aba nabgal skaitītė (tuokiū stėklā būn ėšgaubti aba igaubti lēšē). Retiau nešiuoj špėkolus nug saulės (anūm stėklā būn tomsē) aba apsergā nug dolkiu, viejė, vabzdiū (paprastās stėklās).
Tauragnos
Tauragnos īr ežers Aukštaitėjuo, Otenuos rajuonė, Tauragnū seniūnėjuo. Ons īr patsā gėliausis 60,5 m) ėr aukštiausē ėškilēs (165 m) ežers Lietovuo. Ežers tor aukštos krantos, katrėi vėituom īr lėgė 40 m aukštoma. Pakliūn' i Aukštaitėjės NP. Pri ežera īr Tauragnā ėr kelts mažesniū kaimū (Taurapėlē, Stočē, Sėdabrėnė, Varnėškē). Ežers rėninis, anuo ėlgoms 9,5 km, platoms 0,54 m. Pruotaka jongias so Labies ežero.
Tromsė
Tromso (Tromsø) ī miests šiaurės Nuorvegėjuo.
Tauragnos
Kateguorėjė:Otenuos rajuona ežerā
Vėlkaušā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Parodnė
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo, ož 4 km ī šiaurė nu Merkėnės. Anuo gīven 8 prietelē.
Tromsė
Kateguorėjė:Nuorvegėjės miestā
Parodnė
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Gedemėns Kėrkėls
thumb|Gedimins Kėrkėls Gedemėns Kėrkėls (lt: Gediminas Kirkilas, g. 1951 metās rogpjūtė 30 dėina Vėlniou) - Lietovuos politėnis vēkies. XIV-uojė Lietovuos Minėstru kabineta vaduovs.
Trompa biuograpėjė
1982 metās bėngė Vilnious Aukštaja partėne muokīklā, kor igėje puolituologėjės specialībė.
2004 metās bėngė Vilnious onėversėtetė tarptautėne versla muokīklas magėstrantūras stodėjes.
Nu 1982 metū dėrb Kuomonėstū partėjės kuomėtetūs.
Nu 1989 metū bova Lietuvuos Kuomunėstu partėjes Centra kuomėteta, vieliau Aukštliausės tarības - Atkoremojė̄ Seim deputatā, A. Brazauskā padėjies.
1992-2004 metās bova Lietovuos Seima narīs. Seimė dėrb Naciuonalėn saugom komitet pirmininko, valduntiuoses Lietuvuos Demokratėnes Darba Partėjes frakcėjes seniūno. Bova Seima užsiene komiteta pėrmėninks. Europas reikalū komitet pirmink pavaduotuos. Lietovuos respublikas Seim delegacėjes NATO Parlamentinie Asambliejuo delegacėjes vaduovo.
2001 metās ėšrinkts socialdemuokratu partėjės pėrmėnėnka pavaduotuojo.
2002 metās LR prezidėnts Valds Adamkos paskīr specialioujo īgaliuotėnio Kalinigrādā tranzit derībuoms.
2003 metās suteikts nepaprastuoj igaliuotėn ambasadoriaus diplomatinis rags.
Naujasiedē (Vėlnios)
Naujasiedē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 63 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Gedemėns Kėrkėls
Trompa biuograpėjė
2004 metās išrinkts Seim nario
2004 groudė 7 d. prezidėnt dekreto paskėrts XIII vīriausībės krašt apsauguos ministro.
2006 lėipas 6 d. prezidėnat dekreto Nr. 669 paskėrts Lietuvuos Ministro pėrmėnėnko.
2007 m. gegožė 19 d. per 28 LSDP suvažiavėm išrinkts partėjes pirmininko.
Šeima
Pėrmuojė žmuona Raisa (apsėžanėjė 1973 m.). Vakā - Ruolands, Dėjana.
Ontruojė žmuona Liudmila (apsėžanėjė 1992 m.).
Kėta infuormacėjė
Muok lietoviu, onglu ė rosu kalbas.
Puomiege - tenėsos, filosuopėjė, literatūra ė menā, važėniejėms dvėratio, pīpkis kūrėjėms.
Kateguorėjė:2012-2016 m. Lietovuos Seima narē
Makočiokā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Šlapīmė
thumb|250px|Šlapīmė
Šlapīmė (aba šlapībė, šlopmie) ī tuokė vėita ont žemės, katra dėdlė̄jė metu dali būn vėsa šlapė. Šlapīmies aug vėsuoki vilgšmė miegstōs augalā, tas īr vairiū gīviu rūšiu nomā. Šlapīmės skėrstuomas i liūnus, ožpelkiejosės medės, maršas, viržīnus.
Lietovuo daba īr aple 16350 kv. km šlapīmėm laikuomu vėitu (tas ožjėm aple 25 % šalėis pluota).
Sotroks
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Sarapėniškē
Sarapėniškē - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė, seniūnėjės centros. Anuo gīven 13 prieteliu.
Sotroks
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Graužėkā (Kelmė)
Graužėkā - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 57 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Anomalėjė
Anomalėjė – (gr. anōmalia – „nalīgoms“) – etėkas savuoka, žīmonti nukrīpėma nuog doruovės nuormu. Artėmas savuokas: amoralėzmos, palaidoms.
E. Diurkheims pavartuoja analuogėška anomėjės (gr. anomia – „istatīmu napaisīms“) termėna, reiškonti daugesnē ar mažesnē paplėtosius pažeidėmus vėsuomenės vertībiniē ėr nuormatīviniē sėstemuo.
Kateguorėjė:Etėka
Kel's
thumb|250px|Siaurs rajuonėnis kel's Kel's, plents īr inženėrėnis statinīs, skėrts žmuoniū ė transpuorta prėimoniu eismō. Būn nū paprastausiu pramindītu vuo pravažinietu takeliu, šonkeliu lėgė sudėnėngu irengėmu - autuostradu.
Kateguorėjė:Teknuoluogėjės
Vejas
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 71 žmuogos.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Vjačėslavs Malcevs
thumbnail|right|250px|Vjačėslavs Malcevs, [[2016 m.]] Vjačėslavs Malcevs ( g. 1964 m. bėrželė 7 d.) - Rosėjės liaudėis vēkies, puolėtėkas, bovės trės lėikos ėšrīnkts i Saratava regėjuonėne Dūma, interneta vēkies, savė prėstatontis, kāp rosu natiuonalėsts ėr esamas Rosėjės valdės krėtiks, truopnē krėtėkoun prezidėnta Vladėmėra Potina ėr anuo vedama puolėtėka.
Vēkla
Aktīvē dėrb par interneta. Kuožnuos darba dėinuos vakarė ėš Saratuova miesta translioun laida "Prastas naujīnas" par YouTube kanala ARTpotgatovka. So anou laida ved Eldars Bairamuovs, vuo onsktiau vedė Eduards Pabadžanjans. Tonkē krėtėkoun Rosėjės valdė, anuos puolėtėka ė kuoropcėjė. Pasėsaka prīš vainas Okraėnuo ė Sirėjuo.
Pesē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 2 km i vakarū šmuota nū Kaltinienū miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Dēvuonėškē (Vėlkavėškis)
Dēvuonėškē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Gėžū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Cėgelnė (Ruokėškis)
Cėgelnė - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Saratuovs
Saratuovs īr miests pėitū Rosėjuo, šalėp Vuolgas opėis. Miests ī svarbiausis oustamiestis, šalėp Vuolguograda mariu.
Istuorėjė
Miests ikorts 1590 m., kāp pėitrītėnė Rosėjės robežė tvėrtuovė. TSRS gadīnie Saratuovs lėgė pat 1991 m. bova "oždars miests". I anou nebova ėlēdami ožsėinietē. Miestė veikė glabnas kariaunas dėrbīklas, katruos ėšdėrba ė glabnus kara liektovus.
Kateguorėjė:Rosėjės miestā
Dėdlė Gedūnā
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 23 žmuonis.
Nakštėškiū Petrėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Memphis "Grizzlies"
Memphis "Grizzlies" (Memf "Grizzlies") - NBA komanda lyguo pradiejus žaist nu 1995-1996 m. sezuon.
Istuorėjė
Komanda ėš pradžiū vadėnuos Vancouver "Griizlies" (Vankuver "Grizzlies"), bat 2001 komanda persikiel ī Memf.
Nūruodas
Kateguorėjė:NBA komandas
Tiuonsbergs
Tiuonsbergs (Tonsberg) ī miests pėitū Nuorvegėjuo. Mėslėnama, ka Tiuonsbergs īr seniausis Nuorvegėjės miests.
Minerals
thumb|[[Kanada|Kanaduo atkastė mineralā serandits, natrolits, analcims ė egirins.]] Minerals īr natūralė geoluogėniu pruocesu čieso sosėskvarmavosė kemėnė medega aba jongėnīs, torons individualės savībės. Minerals tor krėstalėnė stroktūra, specėfėška kemėnė sodieti. Mineralus tėr mineraluogėjė.
Tiuonsbergs
Kateguorėjė:Nuorvegėjės miestā
Minerals
Tonkiausē terp mineralu ramdamė īr kvarcos ė lauka špats. 2023 m. gegožė ėš vėsa priskaitlioujams 5941 minerals.
Mineralus klasėfėkoutė miegėna Karls Liniejos, gīva gomta soskėrstės i gīvius, augalus ė mineralus, ale anuo klasėfėkavėms naprigėjė terp mineraluogu. Dabartėnė klasėfėkacėjė atruoda tēp:
2014 m. sausė 24 d. ataka prīš Marėjopuole žmuonis
2014 m. sausė 24 d. rītmetie Rosėjės remamė bandėta pasiota polt šaudīt ėš Grad rakėtū i niekuo kaltos taikios Okraėnas Marėjopuolė miesta žmuonis.
Žova 30 taikiū žmuoniū, vuo 86 bova sožėistė.
Rosėjės valdė rokoun, ka ton nie anū kaltie, bat īr patēktė ėruodėmā, ka ton ėškada padėrba ož Rosėjės valdė kuivounontės bandėtā, katriems rakietas doud Rosėjės valdė.
Rosėjės ožsėinē rēkalū mėnėstros Sergei Lavrov ėšsėtītiuojė ėš žovosiū ttaikiū žmuoniū pasakės, ka tēp okrainietēms ė rēk. Ton ons paruodė, ka an narūp taika Okraėnuo ė ons īr dėdlē cėnėškos žmuogos.
Sarakėškē (Jorbarks)
Sarakėškē - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė, seniūnėjės centros. Anuo gīven 13 prieteliu.
Papėškės (Merkėnė)
Papėškės - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo, ož 10 km ī pėitvakarios nu Merkėnės. Anuo gīven 11 prieteliu.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Mūrėninkā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 28 žmuonis.
Ondens telkėnīs
Ivairē ondens telkinē
*
Janautē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 274 žmuonis.
Katalans
Katalans īr miests pėitrītiu Brazilijuo.
Nūruodas
Kateguorėjė:Brazilėjės miestā
Janautē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Ožokolnis
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Pėnėngā
thumb|200px|Šmuots senuobėniu pėnėngū
Nogarėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Pėnėngā
Pėnėngā – atsėskaitīma ož prekes aba paslaugas, tēpuogė ė kaupėma prīmuonė. Pėnėngā īr vėins pagrindėniu akuonuomėkas muoksla tīrėmu uobjektu.
Nogarėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pėnėngā
Pėnėngā gal būtė natūralē retė (kāp brongė̄jā metalā) aba dėrbtėnā retė (kāp valstībės spausdėnamė piningā).
Tēpuogė veizieket
Kateguorėjė:Fėnansā
Špėžarnė
thumb|240px|Špėžarnė
Špėžarnė aba kamara ī tuokė vėita truobuo (retiau klietie), katruo sokraun jiedi. Špėžarniuo laika sūrius, mēsuos jiedius, smetuona, ougīnės, taukus, douna, grības, kiaušius ė kt. Tam i sorēstas vairės lėntīnas, skrīnės, padėrbtas gėmbės. Špėžarnė liuob būs truobuos šiaurėnie posie, ba longū, so gero vedėnėmo, ka anuo vėsūmet (net ė vasara) būtom vieso, ė jiedis napradietom gestė.
Daba, kap atsirada šaldėtovā, špėžarnės palėkosės retuo truobuo.
Kateguorėjė:Truoba Kateguorėjė:Patalpas
Tabuoks
thumb|220px|Džiūn tabuoka lapā thumb|220px|Tabuoka Tabuoks ī tuokis augals (žuolie), katros muokslėškā prigol prī boblėniu augalū šeimuos, ėr ī kėlėma nug Amerėkas, tepuogė anou sodžiuovintė lapā, katrūs žmuonis kūrėj, šniaukšt aba kromt, ka gautom kuokė maluonė.
Tabuoka žuolėnug senuobės kūrėjė Amerėkas indienu tautas, paskom, kap ėspanā atrada Amerėka, tabuoka parvežė i Euruopa, pradiejė anou augintė ė kūrītė. Tabuoka liuob šniaukštė (oustītė), kūrītė, kromtītė ė žemaitiu vīrā. Anėi liuob augins makuorka, vuo kūrīs anuos sodžiuovintus lapus. Paprastā tabuoka rūka par pīpkė. Pu ontras svieta vainas atsirada cėgarietā, tūdie tikra tabuoka mažā kas barūk.
Tabuoka tepuogė liuob dietė i rūbus, ka kondis najiestom.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Medegas
Pesimėzmos
Pesimėzmos ( < lot. pessimus – „bluogiausios“) – pasauliejauta, parsmelkta navėltėis ėr natėkiejėma geresne ateitėm. Sāvuokas prīšībė – optimėzmos. Artėmas savuokas – joudregīstė, rezignacėjė. Pesimėzmos pasėreišk tumet, kumet žlungt žmuoniū idealā, kumet žmuogos atsėdor beviltėškuo sėtoacėjuo, kumet prarond dvasėne poriausvīra ėr galėmībe kūrībėškā dėrbtė. Pesimėzmos svieta maliavuo tik tomsiuoms ėr niūriuoms spalvuoms. Pesimėstams ėšruoda, ka sviete nugal tik bluogis, ka žmuogos beviltėškā sugedės, ka anuo gīvenėms beprasmis.
„Pesimėsts – tas, katros aple kuožno sava parsėkraustīmo praneš pagraba biorou“ (M. Ašars).
Kateguorėjė:Psikoluogėjė
Jorčiokā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Štelvuogė
thumb|240px|Ketori arklē pajongti štelvuogė
Štelvuogė (kėtap štielvuogė, štelvuogie, štelvis, štelvuoga, štelvuogs, štelvuogis, štelvuogīs) ī tuokis skersos baslīs ratu, akietiu, plūga bronktam ožkabintė. Ons rēkalings nuoront i ratus, plūga jongtė do arklio. Ka ratus trauka do arklio, rēk ė štelvouogės.
Kateguorėjė:Gīvuoliū transpuorts
Naukaimis (Vėlkavėškis)
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Dzūkėjė
thumb|Nemons palē Lėškiava
Dzūkėjė aba Dainava (lt. Dzūkija, Dainava) īr etuograpėnis istuorėnis regėjuons pėitrītiu Lietovuo. Dėdlė poikė krašta gamta, dėdlė šmuotā Dzūkėjės īr mėškūs. Regėjuona centro, aba suostėne vadėnams Alītos. Žmuoniū nier tēp tonkē apgīvendīnta. Žmuonis tonkē rokounas lietoviu kalbuos dzūku tarme.
Kateguorėjė:Lietovuos geuograpėjė
Pakalnėškē (Šėlalė)
Pakalnėškē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 2 km i šiaurės vakarū šmuota nū Kaltinienū miestalė.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Rodē (Jorbarks)
Rodē - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė, seniūnėjės centros. Anuo gīven 23 prietelē.
Jantiaušėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Gedanuonīs
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
1744 metās mėnavuonama Gedanuoniū kuoplītalė, prėgolosė Ožgouste parapėjā. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Īlinkė
Īlinkė, (da īlinkis, īlinkmie) īr ondenīna, jūrės, ežera aba opėis dalės, katra īr tuoluokā īlinkos i sausoma, bet jongias so lėkosio ondenio. Dėdlės ondenīna īlinkės sīkēs vadėnamas jūrėm. Siauras ėr gėlės jūrės īlinkės vadėnamas fjuordās (anūm īr gausoms Norvegėjuo, Čėlie, Grėnlandėjuo). Nedėdlės, bet gerā pakavuotas īlinkės īr atkolas, vuo seklės, atskėrtas smėltiu šmuoto īr vadėnamas lagūnuom.
thumb|500px|center|Sartū ežera īlinkės
Kateguorėjė:Ondens telkėnē
Tims Dankans
thumb|right|260px|Tim Dankans
T. Dankana augoms īr 213 cm, sonkoms 118 kg. Ons žaida sonkiuojė „krašta“ ė „cėntra“ puozėcėjuo.
Rezoltatīvoms
Tims Dankans liuob luoštė vėinuo kuomanduo so Tuonio Parkerio ė Manū Žėnuobėlio.
Pasėikėmā
Duncan,Tim
Neva
Neva (roėškā: Нева) īr opės šiaurės vakarū Rosėjuo. Neva ėštek ėš Laduogas ežera ė itek i Soumėjės ilonka. Teka par Petrapėlė.
Kateguorėjė:Rosėjės opis
Datiūnā (Ruokėškis)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Virgėnėjos Droskis
Virgėnėjos Droskis (, g. 1969 m. vasarė 1 d. Okmergie – 1991 m. sausė 13 d. Vėlniou) bova vėins ėš Sausė 13-uosės aukū, žovė̄s gindams Lietovuos liuosoma ė naprėgolnoma kāp TSRS karē ožjėmė Televėzėjės buokšta.
Kateguorėjė:Sausė 13 aukas
Uobelīnė (Vėlnios)
Uobelė̄nė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Paašvėjis
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 3 km i šiaurės šmuota nū Kaltinienū miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Dieveniškės
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo, ož 27 km i pėitrītiu šmuota nug Šalčėninku miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 916 žmuoniu, vuo 2011 m. - 720.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Ošietkos
Ošietkos aba ošietka ī žems kobėlioks so ausėm, katrou Lietovuo liuob nauduotė ūkie.
Ošietka gamėn ėš šolaliu, katrūs soverž lazdīna pliešuom, metalėnio lonko, vuo nug XX a. vėdorė – tonkiausē vėila. Do prīšėnio šolalio, ausis, ī ėlgesnio. Par apskrėtas skīlės ausīsė parver lazda ė tāp ošietka neš dvīsė. Ošietkūs žmuonis liuob nešiuotė skīstus šieralus, mirkintė ė šotintė skalbėnius, pelus, kapuojus, grūstė bolbės, sūdītė mēsa, raugintė agorkus, šertė karvės, girdītė veršalius.
Kateguorėjė:Rakondā
Truoškūnā
Truoškūnā - miests Anīkštiu rajuonė, 18 km i vakarūs nu Anīkštiū, pakeliou i Panevieži. Seniūnėjes cėntros, īr Kazė Inčiūras vėdorėnė muokīkla (Žėiduoniūs), īr Švč. Trejībės bažninčė (pabūdavuota 1787 m.), atkorts bernardėnū vėinoulīns, vīkst rekolekcėjes.
Kena (Rokānē)
Kena - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 90 žmuoniū.
Truoškūnā
Istuorėjė
Truoškūnā mėnavuojamė nu 1512 metū. Miestelio patapa XVII-XVIII o., kumet 1696 m. bova pabūdavuots vielīvuojė baruoka Švč. Trejībės bažninčės ė vėinuolīna ansamblis. 1903 m. Truoškūnus gīvena 1040 gīventuoju. Panaikėnos Truoškūnu rajuona, 1956 m. Truoškūnā gava miesta teisės. 2003 m. bėrželė 2 d. Prezidėnta dekreto patvėrtints miesta herbs.
Nūruodas
kateguorėjė:Anīkštiu rajuona gīvenvėitės
Kena (Rokānē)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Rėmšā
Rėmšā - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 18 prieteliu.
Liūns
thumb|250px|[[Rēskiū tīrs Žemaitėjuo]]
Liūns (kėtap liūgnos, pelkė, tīrs, tīralis) īr šlapis sausomuos pluots, gausē apaugė̄s driegnoma miegstontēs augalās. Paprastā da ė so torpės slouksnio. Liūnā skėrstomi i aukštapelkės ė žemapelkės.
Liūns ī tuokė vėita, katruo nūlatuos stuov ondou, bet ons tonkē apaugė̄s vairēs augalās, ont ondėnė palėkė̄s žemės lamonts, veliena, par katrou ēnont, lingou, klioksa. Liūgnė būn tonkē dėdlė porvīnė, mokna, tuokiuo vėituo lėngvā gal imoktė gīvuolē, vākā.
Liūgnā palėik prī opiu, ežerū krontū, šlapiūs kēsīnūs, ožmėrkosiūs medies.
Kateguorėjė:Ondens telkėnē
Alexander Gould
Alexander Jerome Gould (g. 1994) – JAV televėzėjės aktuorios ė kėnū ėgarsėntuos. Gerā ženuoms, ka ėgarsėna žovioka Nemo.
Šaltėnē
Gould
Pramėižē
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 30 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Regbis
thumb|Regbė svėidėnīs. Regbis (, tēp ožvadėnts palē Regbė miesta Onglėjuo) īr kuontaktėnis spuorta žaidėms, katruo tėkslos īr nunėštė ovala skvarmuos svėidėni i prėišėninku iskaitėnė pluotībė aba anou imoštė i anū vartus. Svėidėni gal spėrtė i prīšaki, perdoutė atgal. Regbie īr futbuola, lengvuosės atletėkas ė ėmtīniu elementu. Svietė regbi adminėstroun organizacėjė Svieta regbis, Lietovuo ė Žemaitėjuo - Lietovuos regbė federacėjė. Nu 2016 m. regbis so mažiau žaidieju (regbis-7) luošiams olimpėnies žaidīnies.
Žemaitėjuo regbis pradietas žaistė pri rosa. Šiauliūs regbis stėpriausis ne tėk Žemaitėjuo, ale tēpuogė Lietovuo. Ėš 13 Lietovuos federacėjės klobu trīs īr Šiauliūs (Šiauliū „Vairas„, Šiauliū „BaltRex“, RK Šiauliai. Federacėjē tēpuogė prigol Plongės (Plongės „Perkūnas“) ė Jorbarka (Jorbarka „Lūšis“) kuomanda.
Jasėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Šotīnė
Šotīnė ī tuokis žemaitėškos jiedis – grėižėnēs pjaustītas bolbės šotėn so mēsa. Šotīnė ožkol ožkolo, kresnuom. Jies so trinta silkė, kastėnio, rūgšto pėino.
Kateguorėjė:Žemaitiu jiedē
2012 m. vasaras olimpėnės žaidīnės
thumb|Uolėmpėjadas talėsmanā.
2012 m. vasaras olimpėnės žaidīnės - nutėka Londonė, JK. Prasėdiejė 2012 m. lėipas 27 ė bengės tū patiū metu rogpjūtė 12 d. Londons palėka pėrms svieta miests, katram tretiuojė lėika nutėka olimpėnės žaidīnės.
Fėnansavėms
Žaidīnės fėnansava prėvatos sektuorios ė vėišosės imuonės. Olimpėjadas dėdliausė invėstoutuojē:
Lietovuos pasėikėmā
Lietovā olimpėnius medalius ėšluošė pėnkė žmuonis.
Šaltenē
Kateguorėjė:Olimpėnės žaidīnės
Sėnkėškē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Gėžū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 39 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Darios Gerbotavėčios
Darios Gerbotavėčios (, g. 1973 m. lėipas 14 d. Vėlniou – 1991 m. sausė 13 d. Vėlniou) bova vėins ėš Sausė 13-uosės aukū, žovė̄s gindams Lietovuos liuosoma ė naprėgolnoma kāp TSRS karē ožjėmė Televėzėjės buokšta. Anou vardo īr ožvadīnta gatvė Vėlniou.
Kateguorėjė:Sausė 13 aukas
Degotē I (Ruokėškis)
Degotē I - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniu.
Žemlē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 30 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Vaga
thumb|200px|Vasara ėšsausiejos opiesma vaga
Vaga īr žemiausė slienė dalės, katruo bieg opės.
Dabartėnės opiu vagas ėr anūm slienē īr padėrbtė tėrpstontiu ledīnu. Jēgo opiu slienē kāp ė nesėmain, tā opiu vagas čiesās keit plūdā, leds, šalmens, palaidas, vingoriavėms, žmuogaus darbā.
Kateguorėjė:Opis
Tūkstontis ė vėina naktės
thumb|228px|right| „Tūkstontis ė vėina naktės“ (arabėškā كتاب ألف ليلة وليلة, persėškā هزار و یک شب) – vėdoromžiu arabu pasaku rėnkėnīs, katruo šaltėnis – IX o. persu pėrklė „Tūkstontis pasaku“ pargoldīms. Pasaku rėnkėnīs toriejė ītakas daugelė Azėjės ė Euruopas tautū tautuosakā ė literatūrā
Kateguorėjė:Pasakas Kateguorėjė:Arabu koltūra
Pajuonėškė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Rėkīškē
Rėkīškē - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė, seniūnėjės centros. Anuo gīven 15 prieteliu.
Akiū pluovīkla
thumb|right|250px|Akīu pluovīkla ont sėinas
Akiū pluovīkla - prėimuonė plautė aba skalautė akīm. Tonkē naudonamas darba vėituos, katruos gal notėktė nelaimingė notėkėmā.
Puopsīs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Ferments
Ferments īr biuomuolekolės katalėzou (pagrētėn) kemėnės reakcėjės. Muožnē vėsė fermentā īr baltīmā.
Kateguorėjė:Metabuolėzmos
Alītaus apskrėtės
Alītaus apskrėtės - Lietovuos apskrėtės pėitū Lietovuos šmuotė. Alītaus apskrėtie gīven 182 851 žmuogos.
Alītaus apskrėtėis terituorėjuo īr 5 savivaldībės:
Apskrėtie īr 7 miestā, ėš katrū dėdliausė īr:
Botelkė
thumb|Botelkė Botelkė (kėtāp botelė, botelka, buonka) ī tuokis aukštos inds, tonkiausē vamzdė skvarmas so ankšto kaklalio ė komštio ont viršaus. Dėrbams ėš stėkla, plastmasės. Anūs laik vairius skīstėmus – pėina, ondeni, lėmuonada, soltis, alu, vīna, arielka ė kėtuoki alkaguoli, acta, benzėna, liekvarstā. Daugoma bolteku galam panauduotė daug sīkiu, vairē prėtaikītė ūkie.
Kateguorėjė:Rakondā
Kuovas menā
Kuovas menā īr sėstemėnga trenėravėmuosė mūšiou sėstemas. Anū muokuomasė gal būtė diel īvairiū prīžastiū, bat tonkiausē ton nuoront fėzėškā nogalietė kėta žmuogu ė apsėgėntė patiam aba apgėntė kėta žmuogu.
Kateguorėjė:Kuovuos menā
Tomas Delininkaitis
thumb|Tomas Delininkaitis Tomas Delininkaitis (Tuoms Delininkaitis, gėmė 1982 m. bėrželė 11 dėina Klaipieduo) - Lietovuos krepšininks, nacionalėnes rinktėnes narīs. Pirms treners buv Povils Jefišovs.
Delininkaite ūgis īr 190 cm, svuoris 80 kg. Uns žaid ėžaidieje ėr atakuojant gīnieja pozėcėjuos.
Prait sezuon žaisdams Vilneus "Lietuvuos rytė" LKL vėdotėnėška peln pu 10,2 tašk, Eurolyguo pu 5,2 tašk.
Jeff Foxworthy
Jeffrey Marshall "Jeff" Foxworthy (g. 1958) – JAV kuomedėjants, aktuorios, anėmacėjės fėlmū ėgarsėntuos.
Nūruodas
Foxworthy
Kadagėnė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Mahabharata
„Mahabharata“ – ėlgiausė puoema svietė, katrō sodara do šėmtā dvėdešėmt tūkstontiu šešiuolėkskiemeniu eilotiu. Ton puoema parašė ėšmėntios Krišnadvaipajana, pramėnts Vjasa. Vjasa ton puoema perskaitė viešā dėdliuosės karaliaus Džanamedžajas, Ardžonas pėrmagėme, aukuos čieso.
Kateguorėjė:Puoemas Kateguorėjė:Indoėzmos
Paraistē (Paberžė)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Dvariškės (Šalčėninkā)
Dvariškės - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Paulina Vega
thumb|150px|Paulina Vega Paulina Vega (g. 1993 m. sausė 15 d.) - Kolumbėjės gražoulė 2013 m. palėka Mis Kolumbėjė, vuo 2014 m. palėka Mis Vėsata. Anuos aukštoms īr 1 metros 78 centėmetrā.
Šaltėnē
Kateguorėjė:Kuolombėjės žmuonis
Vadība
Vadība - paprastās termėnās gal rėikštė žmuoniū sotelkėma pasėiktė nuorėmos tėkslos. Sėikont ton tėklsū i vadība iēn uoragnėzacėjės (žmuoniū gropės) planavėms, uorganėzavėms, ėštekliu valdīms, vaduovavėms ė kuontruolė. Ėštekliu valdīma sodara gavėms, valdīm ė manėpolevėms žmuoniū, financėnēs, teknuologėnēs ė gamtėnēs ėšteklēs.
Teuorėnės pagrīnds
XX omžiaus pradiuo Mary Parker Follett (1868–1933) sava darbė ėšgoldė, ka vadība īr mens padėrbtė darbos par žmuonis. Prancūzos Henri Fayol tėig, ka vadība sosėded ėš pėnkiū fonkcėju:
Šaltenē
Kateguorėjė:Muokslos
Mondroms
„Mondroms – dėdlē rėbuotu žmuoniū mastīma būds. Uns dėdlē skėras nuog atkiloma, ang katrō istuorėškā pavėdus“ (I. Kants).
Mondroms tėisiuogē susėjės so savanaudėškomu, milminėmu ėr kročavėmu. Nuog mondroma lėg prikruopėma vuos vėins žingsnis.
„Mondroms īr tik atkiloma stuoka: nagalīnt prigautė sava lietu tėisēs kelēs, banduoma anūm sėiktė kruoptās ėr aplinkėnēs; ėr ciels klapats, ka mondroms paratavuo vuos vėina žieki, paskou vėsumet tik vuodie“ (Dž. Luoks).
Če (prīš moni aiškėnamas parkeltėnės tuo žoodė prasmės). Pasakīms: kas tuo žmuogaus duo mondroms, gal reikštė, ka tas žmuogos īr pruotings, apsokros, mondriesnis (daugiau ėšprosės) ož kėtus. Vėsė tėi bruožā neneig nē žmuonėškoma, nē ožuojautas, nē pamaldoma, nē kėtū normalė elgesė jausmū ė savībiu.
Aiškėnont sāvuokas reikieto atsėžvelgtė i nioansus.
Kateguorėjė:Etėka
Christina Ricci
Christina Ricci (g. 1980) – JAV dainėninkė, dainiu autuorė, šuokė̄jė ė pruodioserė.
Šaltėnē
Ricci
Hilarė Klėntuon
right|miniatiūra|200px|Hillary Rodham Clinton Hillary Rodham Clinton (mergautėne pavardie Hillary Diane Rodham, g. 1947 m. spalė 26 d., Čėkaguo, Ėlėnojou) – magtīnga JAV puolėtėke, senatuore ėš Niujorka valstėjės, vėina ėš 2008 m. JAV prezidėnta rėnkėma kandėdatiu.
Kateguorėjė:JAV puolitėkā
Balelē (Vėlnios)
Balelē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 17 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Sala
thumb|250px|Sala ežerė
Stėrpēkas
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Sala
Vagol sava pasdėrbėma salas būn:
Dėdliausė sala svietė ī Grenlandėjė.
Labardē (Šėlalė)
Labardē, liōb būt Labvardē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož  km i pėitrītiū šmuota nū Kaltinienū miestalė.
Istuorėjė
Kaimalės liōb būt vadėnams Labvardēs, palē bajuorū pavardies. Kaimalės mėnavuonams nū 1562 metū. 1942 m. kaimalie atrasts 300 muonetū luobis, kartruos bova lėkoses nū Aleksandra, Žīgėmonta Senuojė ė Žīgėmonta Augosta čiesa. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 50 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Pagruonīčīs
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo. Anuo gīven 7 prietelē.
Požėškē
Požėškē - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 44 prietelē.
Vėsi Švėnti
Vėsi Švėnti (dūnėninkūs: Vėsi Švėntā) ī katalėkiška (ė daugėlė kėtū krėkštiuonībės šakū) švėntė, katra kuožnās metās nūtink lapkristė 1 dėina. Ta dėina ī skėrta pamėnavuotė vėsus katalėku švėntus žmuonis – ė žėnuomus, ė nažėnuomus. Ta dėina sopoul so senuobėnė lietoviu švėntė mėrosiem pamėnavuotė – Vielėnėm. Ta par Vėsus Švėntus žmuonis ēn i kapus oždegti žvakiu aba laužū prī sava gėmėnies nabašnėnku.
Vėsi Švėnti nug sena bova rodėnė pabonguos znuoks – par ta dėina paprastā liuob paleis pėimenis, bėngs ganītė gīvuolius, bėngs grūdus koltė. Palē Vėsū Švėntū uorus spies aplė Švėnta Jorgė dėinuos uorus: vėsi švėnti so lapo – švėnts Jorgis so ledo; vėsi švėnti so ledo – švėnts Jorgis so lapo.
Kateguorėjė:Šventės
Viktuorėnė (Vėlkavėškis)
Vėktuorė̄nė - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Gėžū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Mark Wahlberg
Mark Robert Michael Wahlberg (g. 1971) – JAV aktuorios.
Wahlberg
Nėikuočė
right|thumb|250x250px Nėikuočė aba gelda ī medėnis paėlgs inds su ausėm galūs. Ons būn aple 1,2 m ėlgoma, 0,5 m platoma ė 0,2 m aukštoma. Anou dėrb ėšskoubiant medė stoubri. Nėikuočie liuob skalbtė baltėnius, nėikuotė kroupas ė grūdus, laikītė mēsa, maišītė pīragus, maudītė vākus.
Kateguorėjė:Rakondā
Kazėmėirava (Staklėškės)
Kazėmėirava - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Kakuonėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Kazėmėirava (Staklėškės)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Kakuonėškė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 135 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Ruolands Jankauskos
Ruolands Jankauskos (, g. 1969 m. sausė 2 d. Vėlniou – 1991 m. sausė 13 d. Vėlniou) bova vėins ėš Sausė 13-uosės aukū, žovė̄s gindams Lietovuos liuosoma ė naprėgolnoma kāp TSRS karē ožjėmė Televėzėjės buokšta.
Augostėns Vuoldemars
thumb|Augustinas Voldemaras
Ruolands Jankauskos
Kateguorėjė:Sausė 13 aukas
Dėdelėškis
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniu.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Augostėns Vuoldemars
Trompa biuograpėjė
Gėmė 1883 metās balondė 16 dėina Dīsnas kaimė.
1897 metās bėngė apskrėtėis muokīkla. Tarnava Daugėlėškė valstiaus raštėnie, vieliau bova taikuos tarpėninka rēkalū vedies. 1904 metās so auksa medalio bėngė Peterborga gimnazėjė, vuo 1909 metās – Peterborga onėversėteta istuorėjės ė pėluosuopėjės fakolteta. 1910 metās ėšlaikė magėstra egzamėnus, vuo ož disertacėjė api Adrijana agrarėnius istatėmus gava auksa medali.
Onėversėtetė rengies pruopesūrā, skaitė graiku ė ruomienu lėteratūra Peterborga muoteru aukštūsius korsūs ė Imperatuorėškuo teisės muokīkluo.
1911 metās Peterborga oniversėtets anam soteikė duocėnta laipsni, ėr ons patapa pėrmo lietovio, gavosio tuoki laipsni Rosėjuo.
1914–1915 metās stažavuos Italėjuo ė Švedėjuo. 1916–1917 metās bova Permės onėversėteta ekstrauordėnarėnis pruopiesuorios.
1917 metās dalīvava Rosėjės tautū kuongrėsė Kijevė. Bova Okrainas Radas vēkies, atstuovava Okrainas delegacėjē 1918 metū Brest-Lituovska taikuos derībuos terp Tarību Rosėjės ė Vuokītėjės.
Pasitraukė i Vuokītėjė, vuo 1918 metū pabėnguo atsirada Lietovuo, bova itraukts i Valstībės tarība.
1918.11.11-1918.12.26 vaduovava Ministru kabėnetou, sīkiom bova ožrobežė rēkalū ministros, tropotoka iejė ė krašta keravuojėma ministra pareigībės.
II M. Šleževėčė, III P. Dovīdaitė, IV M. Šleževėčė, V E. Galvanausks Ministru kabėnietūs bova ožrobežė rēkalū ministros.
Versalė taikuos kuonferencėjuo bova Lietovuos delegacėjės vaduovs.
Nu 1920 metū diestė aukštūsius korsūs, 1922–1926 metās bova Lietovuos onėversėteta pruopiesuorios.
1923 metās ož puolėtėni straipsni mienėsė kaliejė Varniū darbū stuovīkluo.
Ratalėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 24 žmuonis.
Augostėns Vuoldemars
Trompa biuograpėjė
Ėšrinkts III Sėima atstuovo nug Lietuvuos tautėninku sājonguos.
1929.05.06 anou miegėna ožmoštė stodėntā, bet Vuoldemars nenokentiejė.
1929 metās ėštremts i Platelius. paskom puolėcėjės prīvaizuo gīvena Zarasūs. 1934 metās napavīkos pučou, ons, kap dalīvis, bova ikalints. 1938 metās amnestouts. Ėštrėmts i ožrobeži.
Sīkiom so kėtās ikūrė Lietoviu tautuos pažonguos partėjė (1916), Lietoviu tautėninku sājonga (1924). Bova anūm vēkies. „Gelžėnė vėlka“ uorganėzacėjės vėins vadū.
Bendradarbiava spauduo. Parašė savuotėšku korėniū, goldė gruožėnė lėteratūra.
1940 metās bėrželė mienėsi pagriiža i Lietova. Tarību valdiuos bova sojėmts ėr ėštremts. 1940–1942 metās gīvena Ordžuonėkdzie. Vielē sojėmts ė kalints Maskvuo.
Mėrė 1942 metās groudė 16 dėina Maskvuos Botīrku tiormuo.
Voldemaras, Augustinas
Al Gore
miniatiūra|150px|Al Gore Al Gore (truopnos vards: Albert Arnold Gore, Jr., g. 1948 m. kuova 31 d.) - bovės 45-asės JAV vėceprezidėnts, 2007 m. Nuobele taikuos premėjės laureats (diel aktīviuos vėikluos keravuojont gamta).
Kateguorėjė:JAV puolitėkā
Kiaušu glaists
thumb|right|250px|Kiaušu glaists porškams one prīš kėlėma roušupmu [[bondielis|bondieliu]]
Kiaušu glaists - kuondėterėjuo nauduonams pruodkts. Tonkē ožporškams, aba ožtepams prīš kepont bondielios aba kėtos kuondėterėjės jiedios.
Kateguorėjė:jiedē
Golbėnė (Vėlnios)
Golbėnė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 19 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pussy Riot
Pruotests bažnīčiuo
2012 m. vasarė 21 d. anuos pruotestava Maskvuos Krėstaus Ėšgelbietuojė Katedruo prīš Vladimėra Putina parrėnkėma Rosėjės prezėdento. Anuos ožlėpa ont altuoriaus ė meldė Mergelės Marėjės apsauguotė Rosėjė nū Putina, pamėnavuojė Maskvuos ė vėsuos Rosėjės Patriarka Kėrėla I, katrs "labiau tėk i Potėna, vuo na i Dieva".
Šaltenē
Kateguorėjė:Rosėjės ruoka kuolektīvā
Pratvalkā
Pratvalkā - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 13 prieteliu.
Valėkėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Brokā (Kelmė)
Brokā - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Knašē (Kelmė)
Knašē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Valėkėškė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Knašē (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Brokā (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Uorvīdėškė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Rūdopē (Vėlnios)
Rūdopē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Gedūnā
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Garleva
Garleva īr miests Vėdorė Lietovuo, Kauna rajuoni, 10 km i pėitos nu Kauna, pri kelė i Alīto. Tor seniūnėjės statosa ė tēpuogė īr apīlėnkiu seniūnėjės cėntros. Garlevuo stuov Švt. Trejībės bažnīčė, īr 2 muokīklas, bėbliuoteka, koltūras cėntros.
Toše Proeski
Toše Proeski (Тодор „Тоше" Проески; g. 1981 m. sausė 25 d. - m. 2007 m. spalė 16 d.) bova Makedonėjės mozėkonts, dainu autorius, mėnavuots kāp Balkanu Elvis Preslis. Dainava pop, klasėkėne, tradėcėne Balkanu mozėka.
Atstuovava Makedonėjė 2004 m. Eurovėzėjės dainiu kuonkorsė su dainė Life ėr ožiemė 14 vėita. Dalīvava ivairiūs svieta līgė kuoncertūs, 2004 m. paskėrts UNICEF geruos valės ambasaduoriom ė tuos organėzacėjės himna atlikieju. Ėšlaida keleta dainiu so garsēs atlikiejās: Gianna Nannini, Karolina Gočeva, Jeff Beck, Željko Joksimović.
2007 m. spali, būdams vuos 26 metu, Toše žova autoavarėjuo Kroatėjuo. Laiduojėma dėina paskelbts nacionalėnis gedols, a mozėkontō puo smerties soteikts Makedonėjės garbies pilėitė statosos.
Dėskuograpėjė
Proeski
Pagėlšīs
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo, ož 5 km ī šiaurė nu Merkėnės. Anuo gīven 11 prieteliu.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Theresa Caputo
Nūruodas
Caputo
Rėmonts Joknevėčios
Kateguorėjė:Sausė 13 aukas
Nicolás Maduro
thumb|right|250px|Nicolás Maduro
Nicolás Maduro (Nicolás Maduro Moros, g. 1962 m. lapkristė 23 d.) - Venesoelas puolėtėks. Nū 2013 m. balondė 14 d. ons īr Venesoelas prezidents.
Puolā
Puolā - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 25 prietelē.
Amerėka (Prėinā)
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Onkstiau suoduo liōb gīvent šmuots žmuoniū, bat palē 2001 metū sorašīma rezoltatū doumenės gīvenvėitie nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Skabotē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kaniūkėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 19 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Žėlē (Šėlalė)
Žėlē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 2 km i šiaurės vakarū šmuota nū Kaltinienū miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 40 žmuoniū.
Puortogalu kalba
Puortogalu kalba (língua portuguesa, português) īr vėina ėš ruomanu kalbū. Puortogalu kalba ruokoun Puortogalėjuo, Brazilėjuo, Afrėkas šalīsė, Makao ė kt. Vėsa puortogalu kalba ruokounas ~150-178 mln. žmuoniū.
Kateguorėjė:Ruomanu kalbas
Dėliaukėškis
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Auksos
Kateguorėjė:Metalā
Krīžbarks
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 12 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Jodaėzmos
thumb|150px|[[Duovīds|Duovīda žvaizdie.]] Jodaėzmos – jodieju koltūra ė viera. Ta īr vėina seniausiu ė da tebpraktėkoujama muonuoteėstėnė viera. Ėš jodaėzma duoktrėnas ėšaug dvė svietė ėšplėtosės vieras – krėkštiuonībė ė ėslams.
Jodaėstu malduos nomā īr sinaguogas.
Šaliū sārašos palē dėdloma
Šalis palē anūm dėdloma:
Kateguorėjė:Valstībės Kateguorėjė:Geuograpėjės sārašā
Smalėninku seniūnėjė
Smalėninku seniūnėjė īr Jorbarka rajuona seniūnėjė, asontė Jorbarka rajuona cėntrė. Cėntros īr Smalėninkā.
Gintaras Einikis
Gintaras Einikis (Gintars Einėkis, gėmė 1969 m. siejės 30 dėina Kretinguo) - Lietuvuos krepšėninks. Vėins ėš tėtoluotiausiu lietoviu krepšėninku.
Einėkė ūgis īr 208cm, svuoris 120kg. Ans žaid "cėntra" puozicėjuo.
Paopīnis (Jorbarks)
Paupīnės - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė, seniūnėjės centros. Anuo gīven 14 prieteliu.
Rožampuolis
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kirpkalnis
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Darjušos Lavrinovėčė
thumb|Darjuš Lavrinovič Darjuš Lavrinovič (Darjušos Lavrinuovėčios, gėmė 1979 m. lapkristė 1 dėina Vėlniou) - lėnku kėlėma Lietovuos krepšėninks, naciuonalėnės rinktėnės narīs. Žaid Prėinū Skycop kuomanduo.
Darjušos karto su bruolio Kšištofo bova nuteists už nepėlnametės ėšžagėnėma. Paskiau grīžės ėš dabuoklės palėka vėino geriausiu LKL krepšėninko, ale mažne do meto nežaid diel smagiū traumu.
Lavrinuovėčiaus ūgis īr 212cm, svuoris 106kg. Uns žaid "cėntra" ė sonkiuojė "krašta" puozicėjuosė.
Pasėikėmā
Lavrinovič,Darjuš
Rėmavėtē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Gėžū seniūnėjuo, ož 3 km i šiaurė rītos nū seniūnėjė centra - Gėžū.
Gelda
Gelda (kėtāp luovis) īr ėšskaptouta aba ėš lėntū sokalta diežie gīvuoliam šertė ė girdītė. I gelda pėlams ondou, šierals (juovals).
Rėmavėtē
Istuorėjė
Rėmavėtiūs 2001 metās gīvena 113 žmuoniū.
Gelda
Gelda tēpuogė šaukiama nėikuotė.
Rėmavėtē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Gelda
Kateguorėjė:Rakondā
Geležē (Šalčėninkā)
Geležē - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 21 žmuogos.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Lekē
Žmuonis
Lekiūs gėmė konėgs tremtėnīs Stanislovas Būdvytis (žem. - Stanėsluovs Bodvītis) (1896-1961).
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Aries Spears
miniatiūra Aries Spears (g. 1975) – JAV dainėninks ė dainiu autuorios.
Aukštėškē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 41 žmuogos.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Pagrīžovīs
Bodīnka ė paslaugas
Ī toberkoliuozės lėguonėnė ė sanatuorėjė, palėkė dvara būdinkā ė parks, dėrb pradėnė muokīkla, bėbliuoteka, paštos (LT-86011), dvė kriautovė. Stuov Kalvinkolnis.
Akuonuomėka
Vīraun žemės ūkis, tonkiausē augalėninkīstės ūkē. Šmuots žmuoniū ožsījem ė ougėnīnkīstė, tonkiausē augėn braškės. Ī kiauliu fermas ė medė ėšdėrbėma pabrėks.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Švilpis
thumb|150px|Karklėnis švilpis Švilpis aba švilpīnė ī tuokis paprasts mozėkavėma rakonds – ėš atkeposės medė žėivies padėrbta dūda ba skīlotiu. Tas paprastā liuob būs pėimenū dākts mozėkoutė. Švilpīnės soks tonkiausē ėš karkla, alksnė, glousnės žėivies. Anas padėrbtė ēn tiktās pavasari, ba tūmet žėivie da nie prīkeposė prī šakū. Kėtuokius švilpius dėrb ėš gorgždė. Būn ė muolėnē švilpē.
Mondresnis ī švilpis so skīlotėm – bėrbīnė.
Kateguorėjė:Mozėkas instromentā
Varkalabėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 70 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Svietlodarskos
Svietlodarskos  – miests rītū Okraėnuo. Miesrs nuognē nokentiejė 2014 m., kūmat Rosėjā ožpoulus Okraėna, krūva miesta žmuoniū gava biegtėis. Kateguorėjė:Okraėnas miestā
Ožvėntė Šv. Marėjės Magdalietės bažninčė
thumb|right|240px|Ožvėnte Šv. Marėjės Magdalietes bažninčė thumb|right|240px|Bažnīčes varpėnė '''Ožvėnte Šv. Marėjės Magdalietes bažninčė''' stuov Ožvėntie, pri Varniū-Koršienū kele. Liaudes arkitektūras fuormū, tor baruoka bruožū.
Kauna apskrėtės
Kauna apskrėtės - Lietovuos apskrėtės vėdorė Lietovuos šmuotė. Kauna apskrėtie gīven 685 723 žmuonis.
Ožvėntė Šv. Marėjės Magdalietės bažninčė
Istuorėjė
Bažnīčē 1609 m. dovėnuots Mėnėkātiū (vėliau pervadints i Šonėkius) kaimalis, ikorta parapėjėnė muokīkla. 1703 m. pastatīta nauja bažninčė. Anā 1795 m. pakeista dales sėinuojū.
Kauna apskrėtės
Kauna apskrėtėis terituorėjuo īr 8 savivaldībės:
Apskrėtie īr 13 miestū, ėš katrū dėdliausė īr (sārašos vagol dėdoma):
Akanuomėka
Kauna apskrėtie vīraun apdėrbamuojė indostrėjė. Čė ėšdėrbama aple 1/5 vėsuos Lietovuos indostrėnės pruodokcėjės. I ožrobežė dėdliausē eksportoujama tekstėlės gamėniū, apriedu, kailė, alektras mašėnu, medė ė medėinuos gamėniū, baldu.
Ožvėntė Šv. Marėjės Magdalietės bažninčė
Istuorėjė
Bažnīčes švėntuoriou tier vėin kaps - konėga Jūzapa Rotales, katras paskotėneses gīvenėma metās konėgava Ožvėntie.
Arkitektūra
Bažninčė dėdėlė, liaudes arkitektūras fuormū, tor baruoka bruožū, lotīnėška krīžiaus plana, halėnė, su 2 priestatas ė buokštelio. Vėdos 3 navū, īr 5 altuorē. Švėntuorios apmūrits. Anamė stuov medėnė varpėnė. Švėntuoriou tep pat īr Jiezaus ė Marėjes statolas.
Kateguorėjė:Žemaitėjės bažninčės
Sėnkā (Paberžė)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Armanava
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Jieznos
Jieznos īr nedėdlis miests Prėinū rajuoni, 16 km i rītos no Prėinū, pri kelio Marėjampuolė-Vėlnios. Anos īr seniūnėjės centros. Šalep miesta telkša Jiezna ežers ėr tek' Jieznalies opalis. Stuov' Šv. Arkangiela Mīkuola ė Juona Krėkštėtuoja bažnīčė.
Stankėškē (Šviekšna)
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Jieznos
Jieznos minavuojams no 1492 m.
Nuorolē
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo, ož 8 km ī pėitrītios nu Merkėnės.
Jieznos
Kateguorėjė:Lietovuos miestā Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Nuorolē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 47 žmuonis.
Armanava
Istuorėjė
Onkstiau suoduo liōb gīvent šmuots žmuoniū, bat palē 2001 metū sorašīma rezoltatū doumenės gīvenvėitie nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Nuorolē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Teruorėzmos
Teruorėzmo paprastā vadėnams uorganėzouts gropiu sistemėngs grasėnėms arba nenospiejama smorta nauduojėms sėikont ideuoluogėniu tėkslū. Pamatėnis teruorėzma taikėnīs – cėvėlē gīventuojē, vuo pagrėndėnis gėnklos – baimė.
Teruorėzma skvarmas:
Šiokšelē
Šiokšelē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 1 km i pėitū šmuota nū Kaltinienū miestalė. Aukštiausės suoduos tašks 139,1 m.
Dėrdas
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Šiokšelē
Istuorėjė
Suoduo liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Dėrdas
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Šiokšelē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Palabaukštē
Palabaukštē - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė, seniūnėjės centros. Anuo gīven 12 prieteliu.
Taronkis
Taronkis ī tuokis dėdlis apvalnos aba posiau apvalnos kašėks, katros prītink gīvuoliam pašara neštė. Dėrb ėš pliešu, karkla. Da tarankio pavadėn ė šmuota pašara, katros perēn i ton kašėka.
Algėmonts Petros Kavuolioks
Algėmonts Petros Kavuolioks (, g. 1939 m. sausė 8 d. Daugāliūs – 1991 m. sausė 13 d. Vėlniou) bova vėins ėš Sausė 13-uosės aukū, žovė̄s gindams Lietovuos liuosoma ė naprėgolnoma kāp TSRS karē ožjėmė Televėzėjės buokšta.
Kateguorėjė:Sausė 13 aukas
Taks
thumb|200px|Taks
Taks ī tuokė vėita, par katra nūlatuos vākšta žmuonis; kel's. Tako paprastā šauka tiktās žmuoniū ėšvākštiuota trasa, vuo vėita mašėnuom, ratam važioutė ī kel’s aba plėnts. Paprastausis taks ī ont žemės ėšmindīta vėita, katruo nug tonkaus mindīma nabaug aba silpnā aug žuolės. Taks palėik tiktās kap anou ėlgā ī nūlatuos vākštiuon i ta patė vėita. Geresnis taks būs pabarstīts smiltėm, skalda, šlapesniūs vėitūs ėšdiets kūlēs, šakuom.