cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Gėnklos
Palėkt gėnklo gal ivairē dāktā – brūklē, kūlē, botelē, krieslā, automuobėlē, ale īr tēpuogė specēlē sokonstruotu gėnklū – nu paprastiesniu kėrviu ė šuobliu ligė sodietėngiesniu muoderniu šaunamu gėnklū, tanku, tarpžemīnėniu balėstėniu raketu, kondoulėniu gėnklū ė kibergėnklū.
Rēstėnē (vėinsiedis)
Rēstėnē - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Goutėnes
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Rēstėnē (vėinsiedis)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Goutėnes
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Bėliūnā (Vėlkavėškis)
Bėliūnā - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Klausotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 65 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Pašiaudis
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Gardama seniūnėjuo. Anuo gīven 16 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Bistrėca
Bistrėca ī miests šiaurės Romunėjuo.
Kateguorėjė:Romunėjės miestā
Liberalėzmos
Lėberalėzmos ( - laisvas) – puolitėnė teuorėjė, pasėsakontė ož valstībės kontruolės aprėbuojėma ė liousa rėnka, sosėskvarmavosė Onglėjuo XIX omžiou. Radėkalūs liberalā vadėnamė anarkuokapėtalėstās.
Katėlėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Liberalėzmos
Kateguorėjė:Puolitėnės teuorėjės Kateguorėjė:Akuonuomėnės teuorėjės
Katėlėškė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 27 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Atlanta ondėnīns
Ondenīnou priklausa tuokės jūras:
Kateguorėjė:Ondėnīnā
Oula
Oula aba oulos īr dėdlis statmenā ėšsėkėšė̄s žemės šmuots, katros tonkiausē tor statius šlātus. Tonkē oulas vėršos būn smailos. Oulas pavėršios īr ciels kūlis, katruo nedeng dėrva nė bikuokės porės žemės. Oulas būn apaugosės nebentās domblēs, kerpėm, samanuom.
Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Italėjė
Italėjė vuo Italėjės Respoblėka īr valstībė Pėitū Euruopuo. Italėjė apjem bata skvarmas posėsali ė dvė dėdlės salas Vėdoržemė jūruo: Sardėnėjė ė Sėcėlėjė, a tēpuogė daug mažėsniū (žīmesnės Elbas, Kaprė salas). Šiaurie šalės remas i Alpiu kalnus, kor tor robežio so Prancūzėjė, Šveicarėjė, Austrėjė ė Sluovienėjė. Italėjės terituorėjuo tēpuogė īr ė dvė liousi valstībi: San Marėns ė Vatikans.
Italėjė īr garsė sava vėrtovė, maduom ė dėzaino, drabožiu pramuonė, arkitektūra, meno, mozėka ė kāp poikė vėita torėzmou. Italėjė prigol labiausē ėšsėvīstiosiu svieta pramuonėniu valstībiu gropē G8.
Onkstīvuojė istuorėjė ė Vėdoromžē
Italėjės istuorėjė musintas īr svarbiausė vėsū vagol Vėdoromžė jūruo ėšsėdiestiosiu šaliū koltūrėnem ė socēlėnem vīstėmous. Pu dėdliuosės Graikėjės, etrusku cėvėlėzacėjės ė īpatėngā Ruomas imperėjės, katra domėnava ton svieta posie kėlės šimtmetius, atējė vėdoromžiu humanėzmos ė Renesansos, tuoleu skvarmavės Euruopas fėluosuopėjė ė mens. Ruomas miestė īr bene ispudėngiausė baruoka paminklā.
Naujė̄jė čiesā
XVI o. dėdliuojuo Italėjės dalie isėtvėrtėna ispanā, a pu 1701-1714 m. - Austrėjės Habsborgā.
Nu XVIII o. pabėnguos Italėjuo prasėdiejė kostiejėms ož naciuonalėnė ėšsėvadavėma ė terituorėnė sosėskaidīma likvėdavėma (Risordžimento). XVIII o. pabėnguo – 1814 m. Italėjė bova Napoleuona Prancūzėjės valdiuo. 1814-1815 m. Vienas kongresos Italėjuo atkūrė feodalėnės-absoliotėnės muonarkėjės. Kuovā ož Italėjės sovėinėjėma vaduovava karbonarā, „Jaunuojė Italėjė“ ė kėtas organizacėjės.
1859 m. Austrėjė neteka Lombardėjės, katra bova prijongta pri Sardinėjes. Iki 1860 m. pabaiguos Italėjes terituorėj praktėškā bova apjungta aple Sardinėjes karalīst' (nu 1861 m. – Italėjes karalīst'). Pagrindinis Italėjes susivienėjėma architekts bova Camillo Benso di Cavour, Viktuora Emanoele ministros. Pati Ruoma dar dešimtmetiou lėka puopiežiū valdžiuo ė Italėjes karalīstes dalim tapa tikta 1870 m. rugsiejo 20 d., galotėne Italėjes susivienėjėma dėin. Puopėžems lėka Vatikans, svarbuoss anklavs, iš visū pusiū apsopts Italėjes (Ruomos miesta).
Juonaitē
īr gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Degaitiu seniūnėjuo. Anuo gīven 4 gīventuojā.
Italėjė
Naujė̄jė čiesā
Benita Musolėnė fašėstėnė dėktatūra (1922-1943) užguobė Etijuopėjė (1935-1936) ė Albanėjė (1939). Sodariosė karėn sājonga so Vuokītėjė ė Japuonėjė, 1940 m. Italėjė istuojė i Ontra svieta vaina ė anū pralaimiejė. 1945 m. pasėprėišėnėma kostiejėma ė onglu bei amerėkėitiū pajiegū Italėjė bova ėšlaisvinta. 1946 m. referendums diel muonarkėjės pasėbėng Italėjės respoblėkas paskelbėmo ė naujuos konstitucėjės prijiemėmo. 1948 m. sausė 1 d. Karalėškuosės šeimīnuos narē bova ėšsiūstė i trėmti diel anū rīšiū so fašėstėnio rėžėmo, ė grīžtė i šali anims leista tėktās 2002 m.
Juonaitē
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Željko Rebrača
Rebračas ūgis īr 213 cm, svuoris 116 kg. Ons liōb žaist "cėntra" puozėcėjuo.
Tūbā
thumb|235px|Tūbā
Padobē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Sontaka (Lavuorėškės)
Santaka - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Lavuorėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 8 žmuonis.
Tūbā
Tūbā paplėta ėš tiorku–muonguolu, vuo nug XIX omžė pradietė avietė vėsuo Rosėjuo.
Kateguorėjė:Apavs
Italėjė
Naujė̄jė čiesā
Pu Ontruos svieta vainuos puolitėnie arenuo domėnava krėkštiuoniu demuokratu partėjė, katra 1945-1981 ė 1987-1992 m. skvarmava vėriausībės. Dėdlis korupcėjės augėms vėsūs valdiuos slouksniūs privėd pri rinkėmu sėstemas pakeitėma. 1993 m. rogpjūtė 4 d. prijėmts naus parlamėnta rinkėmū īstatīms.
Krėštiavėške
Krėštiavėške - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 14 prieteliu.
Italėjė
Naujė̄jė čiesā
Italėjė bova terp NATO ė Europas Sājunguos isteigosiu valstībiū, 1999 m. isīved eura.
Dijods
thumb|Sėmbuolis, katro žīmėmė dijodā. Dijods īr dvėjū alektruodu alektruonėnis padargs, paprastā poikē pralēdons alektrėnė sraujė tėk vėina – tėisiuogėnė – krīptėm.
Italėjė
Puolitėnė sėstema
Prezidėnts īr renkams 7 metams ėr īr valstībės vaduovs. Anū renk parlamėnts bėndramė puosėdie so nedėdėlio skaitlio regijuonū atstuovū. Prezidėnts skėr premjiera, katras siūla kėtus mėnėstrus (formalē ivardėnamė prezidėnta). Mėnėstrū tarība (daugiausē, bet nebutėna susidedūntė ėš parlamėnta nariū) tor torietė pasitėkiejėma (Fiducia) abijūs parlamėnta paluociūs.
Parlamėnta paluocē renkamė vėsuotiniūs ė tėsiuoginiūs rinkėmūs mėšrė mažoritarėnė i proporcėnė sistemo. Vagol 1993 m. prijimtus istatėmus, Italėjė tor vėinmandates apīgardas 75% vėitū parlamėntė. Lėkusius 25% ožjėm proporcėnė sistemo išrinktė depotatā. Atstuovū paluocē tor 630 nariū. Šalėp 315 renkamū nariū. Senatou prigol bovė prezidėntā ėr kai katrėi kėtė asmenīs, paskėrtė ligė gīvuos galvuos palē specēlės konstitucėnės noustatas. Abo paluocio renkamė 5 metams, bet gal būtė paleistė onkstiau laika. Istatėmu pruojėktā gal kėltė ėš abijū paluociu ėr tor būtė prijimtė daugomuos abijūs paluociūs.
Italėjės teisėnė sėstema remas Ruomas teisė, modifėkouta Napoleona kodeksa i vielesniū statutu. Konstitucinis cūds (Corte Costituzionale) sokorts pu Ontras svieta vainuos.
Admėnėstracėnis soskėrstīms
Italėjė dalėnama i 20 regijuonū (5 iš anū ipatingėjē), 110 provincėjes ė 8092 komunas (bendruomenes).
Regijuonā (ipatingė̄jė pažīmietė žvaiždelė):
Gruobā
thumb|Gruoba šmuotā Gruobā  īr dėdliausė vėrškėnamuojė trakta dalės. Karaktuorėnga stoumenėniam ė kai katrėm nestoumenėniam gīviam. Atlėikt sekrecėjės, vėrškėnėma, rezorbcėjės funkcėjės.
Gruobu šmuotā
Gruobus sodara:
Italėjė
Geuograpėjė
Šalėis ilgis iš šiaures i pėitūs sudara aple 1140 km. Italėjė daugiausē īr kalnū šalės. Apeninū kalnā (aukščiausis tašks - Korna vėršukaln' 2914 m.) sudar posiasale pagrind, einunt i šiaurės vakarus iki susijungėma so Alpiem, kalnagobrio, katras „oždara" Italėjė ėš šiaurės. Čė īr Auostas, Fiemės ė Gardenas tarpokalniū slienē ė dėdėlė aliuvėnė līgoma, vadėnama Po-Venecėjes līgomo, per katro tek Po opė ė anuos glabnė intakā ėš Alpiū, Apeninū ė Dolomitū.
Gruobā
Gruobu šmuotā
Kateguorėjė:Anatuomėjė
Italėjė
Geuograpėjė
Aukštiausė šalėis vėršokalnė īr Monblans (Monte Bianco) ont robežiaus so Prancūzėjė (4810 m. vėrš jūras līgė), nuors Italėjė dažniau sėijama so sava garsiausēs ognėkalnēs: šiou meto mėigtontio Vezuvėjo ė baisē aktīvė Etna, tēpuogė žīmos īr Stuombolė ognėkalnis.
Ėlgiausės opės (km):
Dėdliausė ežerā (km²):
Bėndros Italėjės sausomuos robežios sodara 1932,2 km. Italėjė tor robežio so Prancūzėjė (488 km.), Šveicarėjė (740 km), Austrėjė (430 km) ė Slovienėjė (232 km). Italėjės terituorėjė vėdou tēpuogė tor robežio so San Marino (39 km) ė Vatikano (3,2 km).
Klimats - Vėdoržemė jūras (mediteranėnis), Sicilėjuo - subtruopėnis. Vėdotėnė sausė temperatūra nu 0 ligė 12 °C, lėipas 20-28 °C, krėtolē daugeusē žėima (600-1000 mm per metus, kalnūs vėituom vėrš 3000 mm).
Naudėnguosės ėškasenas: lauka špatā, marmors, pemza, pocuolans, kūlė droska. Palē energetėkas ė rudū ėšteklius terp OECD šaliū biednesnė tėktās Japuonėjė.
Ožterštoms: Milanė iregistrouts vėins aukštiausiu sieras dijuoksėda kėikiu svietė; Po opė kuožnās metās „ėšmet" i jūra aple 250 t. arsena.
Augalėjė - tėpėškė plačēlapē ė spėglioutiu mėškā prīškalnies. Labiausē paplėtė medē: oužols, boks, kaštuons, euruopėnis maumedis, italėškasis kiparisos, italėškuojė pošės (pinėjė).
Givūnėjė: žvierė, gemžė, strina.
Aukštiausė ožtvanka: Vajontas 265 m.
Satu Marė
Satu Marė ī miests šiaurės vakarū Romunėjuo, šalėp robežė so Vingrėjė.
Kateguorėjė:Romunėjės miestā
Italėjė
Geuograpėjė
Ėlgiausis gelžkelė tonelis: Simpluons 19,8 km (jong Šveicarėjė so Italėjė).
Akuonuomėka
Glabnas pramuonės šakas: mėšinu ėšdėrbėms, metalorgėjė, kemėjės ė naptas kemėjės pramuonė, lėngvuojė ė jiedė pramuonė. Italėjė īr vėina stombiausiu mašinū, dvėratiu ė muopiedu, traktuoriu, skalbėma mašėnu ė šaldītovu, radėjelektruonėkas, pramuonės irongas, plienėniu vamzdiu, plasmasiu ė dėrbtėnė ploušta, mašėnu padungū, ė tēpuogė gatavū rūbu i odėnė apava, makaruonu, sūrė, alīvu aliejaus, vīna (pėrma vėita palē eksporta svietė), vaisiu ė pomėduoru konservu gamėntuoju ė eksportoutūjū svietė.
Demuograpėjė
Italėjė īr ketvėrta valstībė Euruopuo palē gīventuoju skaitlio, anuo ganietėnā dėdlis gīvėntuoju tonkoms, nuors gīventuojē pasiskėrstė netuolīgē.
Vėinamė kvadratėnem kiluometrė vėdotėnėška gīven 190 žmoniū, bet kai katrūs regijuonūs pu kelis kartus daugiau. Žīmē mažėsnis gīventuojū tankoms pėitėniam šmuotė (Bazilikatuo vos 66 gīv./km²). Retiausē apgīvendints īr Auostas slienis - 36. Dėdliausės saluos - Sicilėjuo ė Sardinėjuo atėtėnkamā 198gīv./km² ė 63gīv./km².
72% gīventuojū gīven miestūs. Pastebėma kelėmuos ėš miestu cėntrū i prīmiestius tendencėjė.
Gīventuojē rokounas ivairēs italu kalbuos dijalektās ė mažomū kalbuom. Šalėp italū kalbuos atskėrūs regijuonūs oficēliuom laikuomas vuokītiu, prancūzū, ladinu ė slovienu kalbas. Be tuo da kelės mažomū kalbas tor specēlo statosa: albanu, kataluonu, kroatu, provansalu, oksitanu ė sardu.
91% gīventuojū īr katalėkā, da īr pruotestantu ė jodieju. Terp imigrantu daug īr musulmuonā (aple 250 000).
Koltūra
thumb|right|260px|Koliziejos Italėjuo īr ėšlėkė nemažā senū žimiū pastatū Ruomuo: Koliziejos, Ruomas foroms, Penteuons, Angela pėlės, Šv. Petra bazilėka, Šv. Muorkaus bazilėka (Venecėjė), Monrealės katedra (Sicėlėjė). Antikėnis miests „Pompiejė" atkats i lonkoms turistū.
Italėjė tēpuogė īr ižīmė sava dailėninkās, arkitektās, kompozituorēs ė rašītuojēs.
Spuorts
Italėjuo populēriausia spuorta šaka īr futbuols. Naciuonalėnė Italėjes kuomanda īr daugkartėnė svieta Euruopas čempijuonė. 2006 m. ketvėrta karta ėškovuojė svieta čempijuonu tėtolus. Italėjės futbuola kuomandas tēpuogė īr vėinas magtīngiausiu ė baguotiausiu svietė. Italėjės kuomanda AC Milan 2007 m. laimiejė UEFA Čempijuonu līga.
Be futbuola Italėjuo populērės tēpuogė īr krepšėnis, regbis, dvėratiu spuorts, Formolės 1 lenktīnės.
Rega
Rega (lenkėškā Rega) īr Lenkėjės opės. Itek i Baltėjės jūras Mžežīna ilonka.
Glavnė̄jė Regas ėntakā īr: Gardominka, Molstava, Okliejė, Piaskava, Rekava, Reska Vengožė, Sena Rega.
Pri Regas īr sosėkūrė tuokė miestā: Svidvins, Luobezos, Reskos, Pluotā, Grīficė, Tšebiatuvs.
Simpuonėjė
Žīmiausi žonra atstuovā
Kateguorėjė:Mozėka
Kiegumos
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1993 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Pakrīžė (Vėlnios)
Pakrīžė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 45 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Smalnītienā
- gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Akmenīnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 20 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Pīla
thumb|250px|Pīla
Pīla ī nuognē smarkos lītos. Ka ėr ī nuognē smarkė, pīla kāp staigē prasided tāp staigē ė bėngias. Tonkē sīkiom so pīla ēn perkūnėjė, bongs aba kroša. Pīla paprastā būn vasaruom, kāp ožēn šaltesnis uors ont šiltesnė. Pu dėdlės pīluos gal pakiltė plūds.
Kateguorėjė:Uorā
Kalkē
thumb|250px|Kalkiu karjėrs
Kalkē aba kalkis īr daug kalcė torėns miltelē. Ūkie žėnuomė kalkē īr nūvėras, katras randas ėš kėita ondėnė: vėrėnant ėš ondens gamėnas kalcė ė magnė hėdruokarbuonatā. Kalkius galam ėšvalītė so acta aba cėtrėnas rūgšte.
Gorkėškis
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Jeruonėms Mėlios
Nū 2003 m. lėgė nūnā Jeronėms īr heavī/power metala gropės „Soul Brothers“ vuokalėsts. 2004–2006 metās muokies vuokala pas Čiesluova Gabali, nū 2007 m. pas Puovėla Meškiela. 2006 metās Nacēnalėnės Eurovėzėjės atrankuo bova Aistės Pilvelītės prėtariantīsės mozėkonts.
Nūruodas
Milius
Kalkē
Kateguorėjė:Medegas Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Juonauskē
īr gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Degaitiu seniūnėjuo. Anuo gīven 2 gīventuojā.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Havaju sala
Havaju sala - patė dėdliausė ėš Havaju salīna salū. Saluos pluots sodara 62 pruoc. salīna pluota. Ka nabūtom nasosėpratėmo ė zaunū maišont Havaju saluos ė Havaju salīna ožvadėnėmos ton sala tonkē vadėnama, kāp Dėdliuojė sala. Ton krūvuo īr dėdliausė JAV prėgolontė sala.
Kateguorėjė:Salas
Pakroupėškē
- gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Akmenīnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Skīnėmā (Vėlnios)
Skīnėmā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Lavuorėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 49 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Smėltenė
Smėltenė  – Latvėjės miests. Gīventuoju sk. 5488 (2016 m.)
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1920 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Kepalē (Kelmė)
Kepalē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Korpā
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Gardama seniūnėjuo. Anuo gīven 20 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Bargalės
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Imbarės seniūnėjuo. Anuo gīven 19 prieteliu.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Rėndiūnā
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 32 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Kraslava
Kraslava  – Latvėjės miests. Miests īr Latgalės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 9 114 (2016 m.)
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1923 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Drebolėnė
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Klausotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 34 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Tūbs
thumb|235px|Tūba šmuotā
Širmės kalns
thumb|250px|Kalns nug pėitū posėis
Tūbs
Tūbs ī tuokis audėnīs, katros palėik tonkē sovielus vilna. Tūbus dėrbont vilnas sāvalkielės sovela i vėina dākta. Ana veliej so tomtīč padėrbtuom adetuom.
Širmės kalns
Širmės kalns ī kalnalis Žemaitėjuo, Janapuolės suoduo, Varniū seniūnėjuo, Telšiū rajounė. Tas ī palygėnėmou mažos kalnalis, katros stūksa pėitrītėniam suodas pakraštie.
Kalnė ėr i rinki nug anon ī rastas 4 kūlė omžė gyvenvėitės, I tūkst. ontruos posės itvirtindėntas gīvenvėitės piedsaku ė kėtū radėniu: tas ī poudu šokiu, gelžėniu kirviu, konėngākštė Aleksandra 1492–1506 m. denars. Vagol anūs radėnius dar ėšvada, ka čiuonās XII–XVI o. bova senūju Viržovienu pradė.
Tūbs
Tūbs ė patsā senuobėškiausis žmuogaus nauduonams audėnīs, žėnuoms jau nug Šomera gadīnės.
Marksėzmos
Marksėzmos īr puolitėnė fėluosuopėjė, somėslīta K. Marksa ė F. Engelsa. Ans sosėlauk daug pasėikieju, da daba daug puolitėniu partėju remiasė marksėzmo.
Jelgava
Jelgava (, onkstiau vadėnta Mintauja) – miests pėitu Latvėjuo, ož 50 km i pėitu šmuota nū Rīguos. Gīventuoju sk. 61 623 (2016 m.).
Širmės kalns
left|thumb|250x250px|Štolpalis, katros ruod, ka čė ī Širmės pėlēkalnis
Marksėzmos
Kateguorėjė:Suocēlėzmos Kateguorėjė:Fėluosuopėjė
Širmės kalns
Janapuolės žmuonis renkas ont Širmės kalna pamėnavuojėmou Saulės kuovės, baltu vėinībės dėinuos, rodenė līgēdėinė. Sīkiom so Varniu regėjuonėnė parka direkcėjė anėi reng kalnū sosėšaukšma. Tou dākta tėkslos īr aplonkītė baltam mėnavuotėnas vėitas, oždėgtė ognis ont kalnū ė sojongtė baltu tautas ėr anūm žemės. Ont kalna īr ožkoriams dėdlis laužos, katros poikē veizams i vėsa rinki, kāp ė kėtė lėipsnuojontīs laužā ont šalėmū pėlēkalniu.
Jelgava
Istuorėjė
Mintauja ėkorta 1266 m.
Širmės kalns
Nūruodas
Kateguorėjė:Žemaitėjės pėlēkalnē Kateguorėjė:Telšiū rajuons
Jelgava
Istuorėjė
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Vēverē
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Vēveriū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Vēveriū vėituovė mėnavuonama nū XVIII omžiaus pėrmuojė šmuota. Miestalės pradiejė augtė pū 100 metū, kšmet čėštās bova atėdarīta robeže pašta stoutės. 1818 m. ėšbūdavuota pėrmuojė Vēveriū bažnītalė, ėr ėstēgta parapėnė muokīkla. Par 1863 m. sokėlėma mūšious so cara kariauna žova šmuots sokėlėma dalīviū ėr anuo remėkū. Pū sokėlėma vestė muokītuojū korsā, vuo 1872 metās reuorganėzoutė i semėnarėjė, sumuo parengtė aple 1300 muokītuojū. Pū II svieta vainuos šmuots Vēveriū žmuoniū ējė kariaut prīš suovietū uokuopantos. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 1100 žmuoniū.
Pašostē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Gardama seniūnėjuo. Anuo gīven 12 žmuoniu.
2006
2006 - nakalamė̄jė metā, katrėi prasėded nedielės dėinuo.
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Lokšē (Jorbarks)
Lokšē - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 16 prieteliu.
Kiaunarėškē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Krėjuobalē
- gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Akmenīnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 15 žmuoniū.
Joudinkē
īr gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Degaitiu seniūnėjuo. Anuo gīven 3 gīventuojā.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Baguotėškės
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Vēveriū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Paraistē (Sožiuonīs)
Parāstē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Skronda
Skronda  – Latvėjės miests. Gīventuoju sk. 2232 (2016 m.)
Barzdiu Medsiedē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Imbarės seniūnėjuo.
Skronda
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1996 m.
Barzdiu Medsiedē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
BK Ventspils
BK Ventspils īr Latvėjes krepšėn komanda iš Ventspėl miest, ikorta 1994 metās. Komanda jau net 7 kartus īr tapus Latvėjes čempijuonė. BK Ventspils žaid LBL, BBL i Uleb tauries varžībuos.
Skronda
Istuorėjė
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Pūzravėitē
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Sūdis
Sūdis (kėtāp sūdės, pėišas) ī tuoki jouduolē, katrėi palėik pu ognėis degėma. Tas ī nevėsėškā sodėgosės onglis. Sūdis kāp mizernas dalalės renkas degėma vėitūs: pečiuo, kamėnė. Sūdis ī tročlīvas žmuogou, dėdlis anūm sosirinkėms kamėnė gal anou ožkimštė tāp, ka i vėdou pradietom ētė dūmā.
Žmuonis ber sūdis ont kuopūstu, ka sausis nepoltom.
Kateguorėjė:Ognės
Svieta tėnklos
Svieta tėnklos ėšradies - Tims Bernersos Lī, tumet dėrbės CERN kuompanėjuo. 1989 m. ėšrasts, vuo 1991 m. palėka privēnams vėsoumenē.
Nūruodas
Kateguorėjė:Internets
Joudė
Joudė īr opiekšlis Žemaitėjuo, Telšiū rajuona šiaurėnie dalie, srūn par Gadūnava seniūnėjė. Prasėded aukštomūs šalep Brievėkiu suodas. Tek šiaurėsp, ītek i Plinkšiu ežera (Šerkšnės–Vėntas basēns).
Prī Joudės stuov Brievėkiu ė Gedrėmū suodė.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Montvėlē II
Montvėlē II - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 10 prieteliu.
Ėvuonėškis
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Šakalėškės (Vėlnios)
Šakalėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Lavuorėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Ėvuonėškis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Šakalėškės (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
KK101
KK101 - krašta kels, ēnontės nū Vėlniaus lėgė Šomska. Kelė ėlgoms - 35,99 km.
Seda
Seda īr miests Mažeikiu rajuonė, 26 km i pėitvakarios nu Mažeikiu, pri Mažeikiu-Plongies kelė; seniūnėjės cėntros. Īr 7 keliu sosėkertėma vėituo. Ėš čė gal nuvažioutė i Telšios, Plongė, Renāva, Žemalė, Robėkos, Navarienos. Īr dvė bažnīčė: Švč. Mergelės Marėjės ėmėma i Dongo(pabūdavuota 1770 metās) ė Šv. Juona Nepomuka, Vītauta Mačernė gėmnazėjė, koltūras nomā, Mažeikiu mozėkas muokīklas Seduos filials, bibliuotėka, vākū daržielis, pėrmėnės sveikatas slauguos centros, pašts, gaisrėnė, kredėta ūnėjė.
Istuorėjė
Seda rašītėniūs dokumėntūs pamėnavuota jau XIII omžiou. Ėlga laika bova žėnuoma kāp jodros prekības cėntros. 1529 metās Seda pateka i Korša vīskupėjės i Žemaitėjės parobežio. 1538 metās jau pamėnavuota kāp miests. Tās patēs metās pabūdavuota ė parapėnė muokīkla.
Potėnā (Vėlkavėškis)
Potėnā - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Klausotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 47 žmuonis.
Rodnia (Dėivenėiškės)
Rodnia - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Potėnā (Vėlkavėškis)
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Seda
Istuorėjė
1780 m. Sedā bova suteikta privelėgėjė; galiejė jau do kartūs par nedielė taisītė torgus. 1866 m. pabūdavuota sinaguoga, katra lėg šiū dėinū ėšlėka labā bluogas būklės.
Rodnia (Dėivenėiškės)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 158 žmuonis.
Seda
Istuorėjė
1950 – 1959 metās Seda bova rajuona cėntros.
Rodnia (Dėivenėiškės)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Seda
Istuorėjė
Kateguorėjė:Žemaitėjės miestā Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Miels
thumb|250px|Miels
Miels īr tuokė oula, katra īr kuoriets minkštos balts klintėis atmains, padėrbts ėš minerala kalcėta. Miels pasėgamėna ėš mažītiu prīšistuorėniu gīviu griautiu, katrėi sogol jūriu dognūs.
Miels nauduonams rašīmou ont lentuos, truobesiū, suodnas augalū baltėnėmou, bodavuonē.
Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Baniuonėškės
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Vēveriū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Sobačios
Sobačios - miests Kopėškė rajuonė, 14 km ī vakarus nu Kopėškė, pri kelė Kopėškis-Panėvėžīs, Vėišintuos kairiam krontė; Sobačiaus seniūnėjės cėntros. Stuov medėnė Šv. Pranciškaus Asīžietė bažnīčė, īr gimnazėjė. Didliausė īmuonė īr Sobačiaus naftuos pruoduktu bazė. Pro Sobačiu tēk Vėišinta. Ēn gelžkėlis.
No Sobačiaus, ėš Paulenkos ī Skverbū kaimā ēin šimtametiu beržū aliejė.
center|900px|Subačiaus panorama nuo vandens bokšto
kateguorėjė:Lietovuos miestā
Žonros
Žanros – kėlės iš prancūzu kalbuos, reišk – rūšės, tips (genre).
Epa gal būtė tuokėi pagrindėnē žanrā: epuopiejė, puoema, ruomans, apīsaka, apsakīms ė kt.; vaizdoujemuojė (tapībėnė) mena žanrā – portrets, peizažos, natiurmorts, boitinis, istuorinis ė kt.; instromėntėnės mozėkos: simpuonėjė, koncerts, suonata ė kt.
Žanru gropės sodara siauresnės apimtėis mena rūšiū kateguorėjės.
Sėgolda
Sėgolda  – Latvėjės miests. Miests īr Vėdžemės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 11 821 (2016 m.)
Kūreklis
thumb|140px|Kūreklē
Kūreklis (kėtāp žarsteklis, žarstītovs, kačerka, pagākštis) ī tuokis rakonds, katros skėrts ognē keravuotė. Tas būn kuokis tā ėlgs metala vėrbs aba kėtuoks šmuots so ožlenkėmo pajimtė vėinam anou galė. Kūreklio īr riedėjamas malkas, pirkšnis, maišuomas ė trankuomas onglis, ka riedniau dėgtom, so anou ėšgrėibiami pelenā.
Kateguorėjė:Rakondā
Sėgolda
Istuorėjė
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Truoba
thumb|right|260px|Paprasta žemaitėška truoba
Pri truobuos bova irėngiams kvietkū daržielis, čė pat netuolėi ė šolnės ondėniou semtė. Truoba soduo bova statuoma ne ėšėlga, vuo statmenā kelė.
Pašuongalis
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Tompėnė
thumb|235px|Tompėniu puora
Pašuongalis
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Tompėnė
Tompėnė ī tuokė pėrštėnė, katra tora tėktās vėina, dėdlė̄ji pėršta, vuo kėtus apjiem krūvuo. Tompėnės tonkiausē būn vėlnuonės ė nešiuoj anas par dėdliausi šalti, ba anuos geriau kieravuoj ronkas nug šaltė nego pėrštoutas pėrštėnės. Pėrštā būdami krūvuo mažiau ėšleida šėlomuos. Tompėnės īpatingā maun vākam, ba anūm pėrštā tēvi, spieriau sošāl.
Da būn tomtīčės tompėnės karštėm poudam nug ognėis nūkeltė.
Kateguorėjė:Apriedā
Šniūrā (Vėlnios)
Šniūrā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Lavuorėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Žagatā
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Gardama seniūnėjuo. Anuo gīven 17 žmuoniu.
Šniūrā (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kėrkotē (Kelmė)
Kėrkotē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniu.
Joudsuodė
īr gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Degaitiu seniūnėjuo. Anuo gīven 4 gīventuojā.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Montvėlē
Montvėlē - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 40 prieteliu.
Jakštātē (Kretinga)
Jakštātē - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Imbarės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 34 žmuonis.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Pau Gasolis
thumb|right|Pau Gasol thumb|right|Pau Gasol
Pau Gasolis (gėmė 1980 metās lėipas 6 dėina) - Ispanėjės krepšėninks, vėins geriausiu šėtuos gadīnės Euruopas krepšėninku. 2006 metu svieta čėmpėjuonata naudingiausis žaidies.
Gasolė augoms īr 215 cm, sonkoms 115 kg. Ons žaid sonkiuojė ė lėngvuojė "krašta" vėitūs.
Pasėikėmā
Gasol,Pau
Pauliokuonė̄s
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 24 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Būdvėitis
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Vēveriū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniū.
Pėliekalnē (Kalvarėjė)
Pėlekolnē - gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Akmenīnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Šolā (Kalvarėjė)
Šolā - gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Akmenīnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena nivėins žmuogos.
Kletėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 37 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Sunėzmos
thumb|upright=1.2|Islamėškas šalis. {{legend|#4a6600|sunėzmos}} {{legend|#66004a|[[šijėzmos}} {{legend|#04161b|Ibadi islams}} ]] Sunėzmos (arabėškā سُنِّيّ – sunnyy) ī pamatėnė islama šaka, vieras (religėnė) muokīma šaltėnio pripažīstontė Korana ė suna. Sunėtā sodara 85%-90% vėsū svieta musulmuonu. Daugoms Indonezėjės, Pakėstana, Bangladeša, Egėpta, Juordanėjės, Palestėnas, Afganėstana, Jemena ė Sauda Arabėjės kāp ė dėdlis šmuots kėtū islamėšku valstībiu musulmuonu īr sunėtā.
Lietovuo mažne vėsė musulmuonā ir sunėtā. Lietovuo īr ketorės mečetės, tonkiausē nauduojamas sunėtu. Žemaitėjuo mečetiu nie.
Islama tīriejē nesotar, katruos duogmatėnės tendencėjės prigol sunėzmou. Nu onkstība čiesa ėšskėriamas trīs gropės priskėriamos sunėtams: ašarėtās vadėnamė Abu Hasana al Ašarė (mėrė 935 m.) pasiekiejē, maturitidā – Abu Mansūra al Maturidė (mėrė 941 m.) pasiekiejē ė kėtēp ožvardėnama trečė gropė, katra īr daugiau tradiciuonalėstėnė ė katra atmet racionalu dėskorsa, katra palaika kėto dvė gropė.
Kateguorėjė:Islams
Azėrbaidžianėitiu kalba
Map of the Azerbaijani language.svg|miniatiūra|Žemielapis, ruodons kalbuos paplėtėma. Azėrbaidžianėitiu kalba (da vedėnama Azeri, Azərbaycan dili) – tiorku kalbū gropės kalba. Azėrbaidžiana valstībėnė kalba. Kalba ėšplėtosė tēpuogė Iranė, Grozėjuo, Rosėjuo, Irakė, Torkėjuo. Krūvuo svietė īr aple 23–30 mln. žmuoniū, katrie rokounas azėrbaidžianėitiu kalba. Azėrbaidžianėitiu kalbuos leksėkā dėdlė itaka padėrba persu ė arabu kalbas.
Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Baladė
Baladė – žuodis kėlės iš prancūzu kalbuos (ballade), luotīnėškā (ballo) reišk – šuoko.
Poudėškē (Vėlkavėškis)
Poudėškē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Klausotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Baladė
Baladė gal būtė priskėrta mozėkas ė poezėjės žanrams.
Kėrėls ė Metuodėjos
thumb|250px|Kėrėla ė Metuodėjaus [[freska.]] Kėrėls (gėmės kāp Konstantins, 826–869 m.) ė Metuodėjos (815–885 m.) bova do bruolio ė Bizantėjės krėkštiuoniu teuoluogā, misėjuonėrē. Ož sava darbus evangelėzounont slavu tautas tonkē īr vadėnamė „slavu apaštalās“.
Baladė
Kāp vuokalinis a instromėntinis laisvuos mozėkinės skvarmas kūrinīs liuob vaizdoutė istuorinius, herojinius, fantastinius ivīkius so atitinkamo torėnio. Vidorėnēs omžēs baladiems vadėna kāp koriū tautū šokiu dainas, katruos vieliau vėrta i eiliouta daina ė anā jau liuob pritartė mozėkonts su instrumėnto.
Poudėškē (Vėlkavėškis)
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Baladė
Kēp literatūrinis kūrinīs priskėrams poezėjės žanrou. Tuokio bova trumps eiliuots līrinis kūrinīs, katruo torėni sudarė istorėnē, legendėnē ė padavėmu motīvā. Baladie liuob aprašītė paslaptingus ė skaudius ivīkius, supins anus su žmuoniū lėkėmās. Baladės liuob pouštė heruoju dialuogā, vo kompozicėjė bova naivē paprasta.
Kėrėls ė Metuodėjos
Kateguorėjė:Švėntė̄jė
Daugpėlis
Daugpėlis  – miests pėitrītiu Latvėjuo, Latgalas etnuograpėnēm regėjuonė. Daugpėlis īr ontrs palē žmuoniū skaitlio miests Latvėjuo.
Istuorėjė
Miests ikorts 1275 m., 1582 m. gava miesta teises.
Baladė
lėteratūra
Daugpėlis
Gīventuojē
2016 m. sausė 1 d. miestė gīvena 95 467 žmoniū.
Fotbuols
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Žemaitiu-Lietoviu-Onglu (Žuodīns)
Vēksmažoudē - Veiksmažodžiai - Verbs
Kateguorėjė:Lietoviu kalba
Jotē (Ruokėškis)
Jotē - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Sabaliūnā (Šalčėninkā)
Sabaliūnā - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 51 žmuogos.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Tėtnagos
thumb|250px|Tėtnaga kūlis
Tėtnagos īr kėita, tonkiausē tomsē pilkuos, jouduos, melsvuos, tomsē roduos spalvuos oula, tor kuokėtās blėzgesi. Randams pramaišiou so mielo.
Tėtnagos nug sena nauduonams vėsuokėms rakondams dėrbėntė: da kūlė gadīnie ėš tėtnaga žmuonis dėrbas gremžtokus, strieliū ontgalius, kėrvātius, kirstielius ė kt. Tēpuogi, tėtnagos nug senuobės liuob būtė nauduonams ognē īžėibtė: geriausē ī žėibtė tėtnaga i plėina (tamtīč ī nauduonams skėltovs) ė pu žiežėlkom pakištė vata, pakulas, pinti.
Tvonkėškės (Lavuorėškės)
Tvankėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Lavuorėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 45 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Tėtnagos
Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Yr.no
Yr.no - tėnklopės, katram patėikama infuormacėjė aple uoros. Tėnklopės pradiėjė vēkt 2007 m. siejės 19 d. 87 pruoc. Nuorvėgėjės gīventuoju žėna aplė yr.no, vuo 23 pruoc. Nuorvegėjės gīventuoju naudoun yr.no kuožna dėina.
Kalbas
Yr.no īr nuorvegu (bokmalie ė nynuoškie), kvenu, šiaures samiu ė onglu kalbuos.
Nūruodas
Kateguorėjė:Tėnklopē
Meškėninkā
Meškėninkā - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 40 prieteliu.
Adeta
Adeta ī kūds, ėlgs rakonds siūtom ė siovėnietom, katruo vėins šmuots īr aštros, kėtam galė palėikta bolė siūlou ivertė. Pėrmuosės adetas bova ėšdėrbamas ėš kaulu, dīgliū ėr medė, daba adetas ėšderbamas dėdliausē ėš onglėne plėina vielas.
Adetas būn vairaus dėdloma, nelīgo kuokė druobė rēk dėrbtė.
Kateguorėjė:Rakondā
Feljetuons
Feljetuons kėlės ėš prancūzu kalbuos (feuilleton) ė reišk lapā, laikrašti.
Pruozėnės kūrības literatūrinis žanros, katramė aštrė skvarmo īr išjoukamė atgīvenė aba nevīkosē dėrbamė dalīkā. Ons gal būtė traktoujams ė kāp publicistinis kūrinīs. Nier dėdiliuos apimtėis, dažniausē spaudėnams laikraštiūs arba žornalūs. Zars vėsomet atspind politėnės aktualėjės ė īr iduomos tėk tam muomėntou.
Kateguorėjė:Literatūra
Rašta sėstema
thumb|300px|Žemielapis, ruodontis rašta sėstemas svietė. Rašta sėstema īr sėmbuoliu (rašta ženklū) sėstema, nauduojama komunikacėjē ė žuodėnē infuormacėjē kuokė nuorintās kalba keravuotė. Rašta sėstemas pėrmotėnė fonkcėjė īr kalbā ožrašītė, ale anā nuognē artėmas sėstemas īr mozėkėnė notacėjė, matematėnē ženklā.
Kuožna rašta sėstema tor tuokius rašta ženklus:
Skīrstėms
Rašta sėstemas gal būtė fuonograpėnės, nefuonograpėnės ė mėšrės.
Fuonuograpėnės sėstemas gal būtė garsėnės (luotīnėšks rašts, kėrėlėca), prībalsėnės (arabėšks rašts, žīdėšks rašts, posiau skėimenėnės (devanagari, tajėšks rašts), skėimenėnės (kana, ji rašts).
Kateguorėjė:Rašta sėstemas
Seda (Latvėjė)
Seda  – Latvėjės miests. Miests īr Vėdžemės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 1356 (2016 m.)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Kalnienā (Telšē)
Kalnienā īr gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Gadūnava seniūnėjuo. Anuo gīven 221 gīventuos.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Pazalēsė (Vėlnios)
Pazalēsė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Rūdė
thumb|180x180px|Balu rūdė Rūdė īr gomtėnė mėneralėnė žaliava (oula), ėš katruos galam padėrbtė metalus.
Lietouvuo nug senuobės ėš balu rūdės (gelžingu pelkiu nūsiedu) liuob dėrbtė gelži, žalvari.
Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Cėkabūdė
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Vēveriū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Hamars
Hamars (Hamar) īr Nuorvegėjės miests, Hedmarka apskrėtėis cėntros. Miests īr tradėcėniam Hedmarkena regijuonė.
Kateguorėjė:Nuorvegėjės miestā
Koketiu seniūnėjė
Koketiu seniūnėjė ī seniūnėjė Kelmės rajuona šiaurės rītūs, centros - Koketē.
Gīvenvėitės
Kateguorėjė:Kelmės rajuona seniūnėjės
Salo
Salo ī miests Suomėjuo. Miestė gīven 24,6 tūkst. žmuoniū.
Kateguorėjė:Suomėjės miestā
Žalšėlės (Vėlnios)
Žalšėlės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Lavuorėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Klėbalē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Zanavīkā (Vėlkavėškis)
Zanavīkā - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Klausotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 14 žmuoniū.
Tauragie
Tauragie - miests, Tauragies apskrėtiės cėntros. Tauragie īr ož 102 km i pėitvakarius nu Šiauliū miesta. Tauragie gīven 28 504 žmuonis (2005).
Zanavīkā (Vėlkavėškis)
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Vītauta Dėdliuojė onėversėtets
thumb|200px Vītauta Dėdliuojė universitets, VDU īr patė pėrmuojė liousuos Lietovuos aukštuojė muokīkla, ikorta Kaunė 1922 m. Da vadėnts Kauna universiteto, Lietovuos universiteto. Tarībėnēs metās onsā bova paruorganėzouts i Kauna politeknėkas ė Kauna medicinas insitutos. 1989 m. vielē atkorts.
Klėbalē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Vītauta Dėdliuojė onėversėtets
Stroktūra
Daba universitetou prigol ton fakultetā:
Vuokītē
Vuokītē (vuok. - Deutsche) – vakarū germanu tauta. Rokoujas vuokėitiu kalba.
Vītauta Dėdliuojė onėversėtets
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos onėversėtetā
Vuokītē
Platē ėšplėtė pu vėsa svieta. Vėsam svietė prėskaitliuojama aple 100 mėlėjuonū vuokėitiu kalba, kāp gėmtuoje kalba basėrokoujontiu žmuoniu, ėš katru aple 80 mėlėjuonu save laika vuokėitēs, īr papėldomė 70 mėlėjuonu žmuoniu, katrie sava kėlėma tor vuokėška (dėliuojė anū dalės sosėtelkosė JAV, Brazėlėjuo, Argentėnuo, Kanaduo ė Prancozėjuo).
Mingielas ōžouls
thumb|200px|Mingielas ōžouls
Mingielas ōžouls ī dėdlē sens ōžouls, katros aug Vėištuovienu kaimė (Nausuodė sen.), Plongės rajuonė, 8 km ont pėitvakariu nug Plongės, šalėmās plėnta 166  Plongė–Viežātē. Ōžouls aug šalėlekie, prī īsokė i suoda, netuol Vėištuovės opalė žiuotiū. Medis aptverts medėnė tuorelė ī, šalėmās stuov medėnis krīžios.
Medis keravuojams valstībės nug 1960 metu.
Senuolis ōžouls šaukiams Mingialas ōžoulo, ba šalėmās anon tebegīven žmuonis pavardė Mingiela. Pėnkės anūm kartas ton medi kieravuoj. Rasietās, ōžoulou būs 600–700 metu. Anon aukštoms 15,7 m ī, apjėmėms – 7,7 m. Vėršūnės neblėkė̄. Rokoun, ka kap krikštėjė žemaitius, tuoki senuobėnē švėnti medē liuob bova ėškėrstė. Tam ōžoulou ėrgė nūkėrta vėršūnė ė vėituo anuos ikielė medėnė kuoplīčielė. Ale ana būktās sopova, vuo ōžouls ėšleida atžalas ė tebežalioun lėgė daba.
Kap rokoun Stasīs Mingėla, „anam koningā vėršūnė nūrėntė… Vuo mon buočios ėšjėmė anam šėrdi… Nu tuo mediou pasidarė geriau… Bergs lonka oždiejė… Peri vuoksoj pelieda…“.
Kateguorėjė:Dīvnė medē Kateguorėjė:Plongės rajuons
Saulkrastē
Saulkrastē  – Latvėjės miests. Miests īr Vėdžemės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 3280 (2016 m.)
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1991 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Plutuons (planeta)
Plutons (simboliai: arba  ) – Saulės sėstemas nėkštokėnė planeta. Nū Plutuona atradėma 1930 m. lėgė 2006 m. anou lob vadīnt planeta. Īr mėslėnama, ka Plutuons tor 5 palīduovos. thumb|250px|Plutuons
Kateguorėjė:Planetas
Pečiūras
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Azėrbaidžiana manats
thumb|200px|right|Azėrbaidžiana manats thumb|200px|right|Azėrbaidžiana kapėiko
Nūruodas
Kateguorėjė:Valiota Kateguorėjė:Azėrbaidžians
Joudopėškis
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Kompelkė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Joudopėškis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kompelkė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Joudopėškis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Kompelkė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
FINN.no
FINN.no - Nuorvegėjės skelbėmū tėnklopės. Tėnklopės pradiėjė vēkt 2000 m. kuova mienesie, daba anam dėrb 320 žmuoniū. FINN.no īr tonkiausē lankuoms nuorvegėšks tėklopės. Palē TNS Gallup tėnklopė kuožna savaitė naudoun aple 3,5 mėlėjuona žmuoniū ė ėš anū kuožnos pralēd 19,5 adīnu.
Nūruodas
Kateguorėjė:Tėnklopē
Humoreska
Humoreska – žuodis kėlėma nu vuokītiu kalbuos (Humoreske).
Literatūrėnės kūrības žanros, katramė ėšjoukamė kuokėi nuorint žmuoniū gīvenėma trūkomā, ale ne tēp aštrē, bat feljetuonė. Če puodėrbė jiega sodar aprašuoma ivīkė joukingoms. Tas vėsks līguo ė tēp aiškē īr žėnuoma, ale rašītuos imeig skaitītuoji patrauktė lėnksmo jumoro, līguo pažvelgtė i vėskou ėš kėtuos kerties ė žaismingo pasakuojėmo sožavietė.
Kateguorėjė:literatūra
Žalvaris
thumb|250px|Žalvarėnė apīronkė
Žalvaris īr varė līdėnīs, katron īvēn cinkos. Ons žalvari sostėprėn, prėded lonkstoma, nelēd spierē diltė, rūdītė.
Žalvaris pradiets nauduotė jau III tūkstontmetie pr. Kr. Artėmousiūs Rītūs. Lėgė XVIII a. bova līduoms ėš varė so cinka rūdė ėr medė onglėm. Ėš žalvarė dėrbėntė vėsuoki rakondā, papoušėmā.
Kateguorėjė:Metalā
Kėršē
īr gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Trīškiū seniūnėjuo. Anuo gīven 112 gīventuoju. Par suoda tek opė Patekla.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Paliekē
Paliekē - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 30 prieteliu.
Senėjė Miežiuonīs
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Jošihidė Suga
thumb|200px|Jošihidė Suga Jošihidė Suga (, g. 1948 m. groudė 6 d.) - 99-asā Japuonėjės ministros pėrmėninks, tēpuogė ējė vėdaus rēkalū ministra parēgībės. Premjiero ėšrėnkts 2020 m. spalė 8 d., pareigas iejė ligė 2021 m. 2021 m. anou pakeitė Fumio Kišida.
Senėjė Miežiuonīs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Vorens G. Hardings
thumb|250px|right|Warren G. Harding puortrets
Akšeliškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Koketiū seniūnėjuo.
Grāžbūdė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 17 žmuoniū.
Vorens G. Hardings
Warren G. Harding (1865 m. lapkristė 2 d. – m. 1923 m. rogpjūtė 2 d.) - nū 1921 lėgė 1923 metu JAV prezidėnts. Ons bova 29 prezidėnts par vėsa JAV istuorėjė.
Kateguorėjė:JAV prezidėntā
Grāžbūdė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Akšeliškė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Pestē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Imbarės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 24 žmuonis.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Joknātiū seniūnėjė
Joknātiū seniūnėjė - seniūnėjė Šėlotės rajuona pėitūs, centros - Joknātē.
Nūroudas
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona seniūnėjės
Saldos
Saldos  – Latvėjės miests. Gīventuoju sk. 11 479 (2016 m.)
Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1917 m.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Šarkėškės (Lavuorėškės)
Šarkėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Lavuorėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Petravs
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Žadėikiu seniūnėjė
Žadėikiu seniūnėjė - seniūnėjė Šėlalės rajuona šiaurės vakarūs, centros - Žadėikē. Īr 4 seniūnātėjės.
Nūruodas
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona seniūnėjės
Kopšelē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Espō
Espō (, SV Esbo) ī miests pėitū Soumėjuo. Ton īr ontrs palē dėdloma Soumėjės miests. Iēn i Helsėnkė metruopuolėjė. Miestė gēra ešvīstėta pramounė. Espō īr bėndruovės „Nokia“ būstėnė.
Kateguorėjė:Suomėjės miestā
Rumuokā
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Klausotiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 70 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Pašventīs
Pašventīs - Jorbarka rajuonė, Jorbarku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 70 prieteliu.
Kalnalis
thumb|Kalnalis rītū Žemaitėjuo Kalnalis (kalva) īr nedėdelis apvalos aba paėlgs žemės ėškėlėms golstēs šlātās. Geuograpėškā kalnalē būn lėgė 200 m aukštoma, vuo aukštesnės vėitas īr kalnā, bet žmuoniū ruoduo ė kalnalē būn vadėnamė kalnās.
Lietovuo īr gausoms kalnaliu Baltėjės ė Žemaitiu aukštomūs.
Ont kalnaliu nug senuobės bodavuotas suodas, pėlis. Tuoki, gīnībā pariedītė kalnalē īr vadėnamė pėlēkalnēs.
Kateguorėjė:Žemės vėitas
Kalamuonėškis
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Kumpėkā
īr gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Degaitiu seniūnėjuo. Anuo gīven 16 gīventuoju.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Fumio Kišida
thumb|Fumio Kišida Fumio Kišida (, gėmė 1957 m. lėipas 29 d.) īr dabartėnis (100s) ministros pėrmėninks ė Japuonėjės liberalu demuokratu partėjės vaduovs, bovės krašta keravuojėma ministros.
Kateguorėjė:Japuonėjės ministrā pėrmėninkā
Tulauskā
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Vēveriū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Guolis
Miestalie īr gelžkelė stuotės, ėš katron galam nuvažioutė i Osla ė Bergėna.
Kalvarėjės seniūnėjė
Kalvarėjės seniūnėjė īr seniūnėjė Kalvarėjės savėvaldībės šiaurie ė šiaurės rītūs, cėntros - Kalvarėjė.
Nūruodas
Kateguorėjė:Kalvarėjės savėvaldībės seniūnėjės
Bodrelėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Širvintas
Širvintas - miests Vėlniaus apskrėtī, 50 km i šiaurės vakarūs nu Vėlniaus; rajuona ė seniūnėjės cėntros. Īr Šv. Arkangela Mīkuola bažninčė (pastatīta 1860 m.), Neprėklausuomībes paminklos, rajuona cėntrėnė leguonėnė, savevaldībė, parapėjes globuos nomā. Šiaurėniamė pakraštie veik pramuones imuones.
Istuorėjė
Širvintas pėrm čiesa mėnavuojamas 1475 m. 1981 m. gegožė 29 d. čė praūžė stėpriausis lig tuol Lietovuo regėstrouts viesols. 1950 m. patapa rajuona cėntro, gava miesta teises. 1997 m. patvirtins dabartinis Širvintū herbs.
Nūruodas
Kateguorėjė:Širvintu rajuona gīvenvėitės
Kuomedėjė
Komedėjė – žuodė reikšmė tor kelės kalbas: luotīnu – (comoedia), graiku – (kōmōdia). Kōmos reišk linksma susėbūrėma, vo ōdē – daina.
Komedėjė priklausa pri dramas žanra. Īr scenuo vaidėnams veikals, katruo torėni sudara linksmas ė šmaikštės gīvenėma situacėjės, gal būtė išjoukamė kuokėi nevīkė žmuogaus būda bruožā, net atgīvenė papruotē, žmuoniū ipruotē. Veiksmos scenuo nier dėdėlē itėmpts, bet netikietas intrigas patrauk žiūruovu diemesi, kol galū galė vėsks scenas veikiejems bėngas laimingā.
Komedėjės žanra pradmėnis rondamė jau senuovės graiku dainuos. Istuorėjės tiekmie ana kėta kol igava šiuolaikėnės skvarmas.
Kateguorėjė:Literatūras žonrā Kateguorėjė:Špuosā
Antanava (Kelmė)
Antanava - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Koketiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Sēlėjė
thumb|right|310px|Senuobės sēliū gīventas vėitas
Sēlėjė, aba Augšzeme - Latvėjės istuorėnis regėjuons. Uofėcelē Sēlėjė laikuoma Žemgalės šmuoto.
Kateguorėjė:Latvėjės regėjuonā
Joknātē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Joknātiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1106 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Neriepā (Kretinga)
Neriepā - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Imbarės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Afrėka
Afrėkas pavadėnėms kėla nu Afridi gentėis, katra givena šiaurės Afrėkuo pri Kartagėnas. Ruomienā Afrėka vadėna tik vėina ėš pruovincėju nūdėinas šiaurės Afrėkuo.
Puolitėškā žemīns organėzouts i Afrėkas Sājonga, katrā prigol mažne vėsas Afrėkas šalis.
Vūdrous Vilsuons
thumb|250px|right|Woodrow Wilson puortrets
Woodrow Wilson (1856 m. groudė 28 d. – m. 1924 m. vasarė 3 d.) - nū 1913 lėgė 1921 metu JAV prezidėnts. Ons bova 28 prezidėnts par vėsa JAV istuorėjė.
Kateguorėjė:JAV prezidėntā
Juonėškielis
Juonėškielis īr miests Šiauries Lietovuo, Pasvale rajuoni, 17 km i vakaros no Pasvale. Ans tor miesta seniūnėjės statosa teipuogi īr apīlėnkiu seniūnėjės centros. Juonėškieli stuov' Švt. Trejībis bažnīčė.
Kateguorėjė:Lietovuos miestā Kateguorėjė:Pasvale rajuona gīvenvėitės
Jorbarks
Jorbarks  īr miests Tauragies apskrėtie, pėitrītiu Žemaitėjuo, Jorbarka rajuona cėntros. Jorbarks īr ož 86 km i vakarus nug Kauna miesta, prī Nemona ė Mėtovuos opiu sotekiejėma. Jorbarkė gīven 13 625 prietelē (2005).
Nūruodas
Kateguorėjė:Žemaitėjės miestā Kateguorėjė:Jorbarka rajuona gīvenvėitės
Grėgėškės
Grėgėškės - miests Vėlniaus miesto savivaldībie, Grėgėškiu seniūnėjuo. Grėgėškės isėkūrosės 17 km i vakaros nu Vėlniaus cėntra. Anuos ėšsėdiesčiosios abėpos Vuokės opės ė greitkelė Vėlnios–Kauns, i pėitus nu Nėrėis opės. Tas īr vėinīntelis Lietuvuo miests, prėklausōs kėta miesta savivaldībē.