cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Jūzos Tonaitis
Juozos Tunaitis (Juozas Tunaitis, gėm 1928 metās spalė 25 dėina Davainėške suoduo) - Vėlnious arkėvīskopa augziliars.
Biuograpėjė
Gėm Jouzos Tunaitis Marėjės Jorgeliuonītės šeimuo. Bova pėrmas vāks šeimuo.
Muokies Salū pradiuos muokīkluo. Vieleu Ruokėške gėmnazėjuo, katro bėngė 1949 metās auksa medalio. 1949-1950 metās studijav Vilniaus Universitet fizėkas-matematikas fakultetė matematik i astronuomėjė.
1950 metās istuoj i Kauna konėgu seminarėje, katro baiges 1954 metās siejės 12 dėin vīskopa Kazėmier Paltarok bov ėšvėntins konėgo.
Tapes konėgo J. Tunaitis dėrb šiuos parapijuos:
Nu 1980 metū bėržel 25 dėinuos ej Vilniaus arkiviskupėjes kurėjes notar pareigas, tribunol teisiej, o vėliau viceoficial pareigas.
1989 06 14 tap Vilniaus Arkiviskupėjes kurėjes kanclerio.
1991 gegožes 19 dėin konsekrouts titolėnio Sasuras arkėvīskopo ė paskėrts Vilniaus arkivīskopa augziliaro.
1992 metās kuov 4 dėin Vilniaus Arkivīskops metropolits Audrys Juozos Bačkis paskīr J. Tunait Vilniaus arkivīskop generalvikaro.
Nu 1994 metū bėržel 22 dėinuos ein Vilniaus arkivīskopėjes ekonom paeigas.
1996 09 05 tap Vėlnious arkivīskopėjės trėbonuola oficialo.
Tunaitis,Juozas
Sėmnos
Sėmnos (lt:Simnas) – miests Alītaus rajuonė, 24 km ī vakaros nu Alītaus, šalėp kele Alītos–Marėjampuolė. Seniūnėjes centrs. Miests īr šalėp Sėmna (šeurie) ė Gėlojte (vakarūs) ežeru, pėitūs īr Sperniuos tvenkėnē.
Dabartėnie Sėmna vėituo pėrmėjė prietelē jiėmė kortėis XV o. pradiuo, pu Žalgėre mūšė.
kateguorėjė:Alītaus rajuona gīvenvėitės
Mairuonē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 448 žmuonis.
Pakoune suoda
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Pakoune seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Talka (Čilė)
Istuorėje
Gīvenvėite San Agustín de Talca ožvadėnėmu ėkorta 1742 m. Anou ėkūrė Peru vėcekaralios Chosė Manso de Velasko. Čilės liousoma Talkuo paskelbė Bernards O'Higinsos. Miestou dėdlious žaluos atneše žemės drebiejėmā (dėdliausė 1742, 1928, 2010 m.).
Nūruodas
Kateguorėjė:Čilės miestā
Jeguors Letovs
miniatiūra| Jegoras Letovs (tėkros vards Iguoris Letovs, ; gėmė̄s 1964 m. siejės 10 d. – mėrė̄ 2008 m. vasarė 19) bova žīmos rosu dainėninks, dainiu autuorios ė puoets, ruoka kuolektīvā „Graždanskaja Oborona“, „Jegor i Opizdinevščije“, „Cyganiata i Ja s Iljiča“, „Anarchija“, „GrOb-rekords“, „Komunizm“, „Soldatskij Son“ ė „Krėstosy na paperty“ pagrindėnis narīs. Gėmė Uomskė, katros tūmet prīgolė Kraskava (Maskvuos srėtės). Jeguors Letovs pradėjė sava karjėra 1982 metās, padėrbė̄s ruoka kuolektīva „Posev“.
Šaltėnē
Kateguorėjė:Mozėkontā
Padvarē (Vėlkavėškis)
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Lėns Karalios
right|200px|thumb| Lėns Karalios, [[2006 m.]]
Dėskuograpėjė
Krūvuo so gropė ŽAS:
Kateguorėjė:Lietovuos mozėkontā
Talins
Talins īr Estėjės suostėnė ė glabns ousts. Miests ėšsėdiestės pri Baltėjės jūras Suomėjes ilankas, 80 km ė pėitus nu Helsėnkė. Tor 453,8 tūkst. gīvėntuoju, īr trets palē dėdoma miests Baltėjės šalīsė. Manuoma, ka miests ikorts 1154 metās.
Seduos gėrė
56.22861°N, 22.13056°W
Šeškopis
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Seduos gėrė
Seduos gėrė ī medė šiaurės Žemaitėjuo, Mažeikiu rajuonė, 3 km on šiaurė nug Seduos. Prigol prī Mažeikiu miškū uriedėjės, Renava gėrėninkėjės. Ožjiem 22,6 km².
Talins
Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Estėjės miestā
Seduos gėrė
Paviėršios līgos, kaip kor bangouts. Medė ī Vėntas ėntaka Šerkšnės baseinė – tek Šarkopis, Varlopis, Šaka, Žemalopis. Opaliu vagas ėštėisintas.
Šeškopis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Seduos gėrė
Medīnā:
Bėilazarėškės (Dūkštas)
Bėilazarėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven do žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Šeškopis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Seduos gėrė
Seduos gėriuo gīven brėidē, stirnas, šernas, elnē, vėlkā, zoikē, jienuotā, lapės, vuoverės, kiaunės, jierobės, slonkā, dabrā, ondatras.
Šalėp gėrės šėtas suodas ī: Pašerkšnie, Ropiekē, Mažaitē, Žemalė.
Kokloms
Kokloms ī tuokė žmuogaus puovīza – nanuors poikoutėis savėm ė sava darbās, nanuors, ka vėsi aplė tavi rokoutous, i tavi veizietom. Platiau rokouont, kokloms ī nanuors prīšgīniautė prīš Dieva (natoriejėms hyubris, kap liuob rokoutė grākā), ėšsižadiejėms savėnaudas – gīvenėms tīlē, paprastā, palē papruotius.
Katalėkībie kokloms prīgol prī septīniu dongėšku duorībiu.
Kateguorėjė:Etėka
Guoniūnā
Guoniūnā - Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 18 prieteliu.
Arėka
Arėka īr Čilės miests. Arėkas ėr Parėnakuotas regėjuona suostėnė. Gīvėntuojū: 194 000 (2002)
Nūruodas
Kateguorėjė:Čilės miestā
Luokīsta
Luokīsta īr opės Žemaitėjuo, Šėlalės rajuonė, kairė šmuota Jūras ėntaks. Prasėded i šiaurė nug Laukovuos, pradiuo tek i pėitus, ož Šėlalės – i vakarus. Ītek Jūruop 112 km nug anuos žiuotiū, prī Kirniu suodas.
Aukštopie vaga īr ėštėisinta. Prī Nevuotiu ont Luokīstas ožtvenkts prūds žovims augintė. Žemopė vaga nuognē vingorioun.
Prī Luokīstas īr tuokės suodas ė miestā: Paluokīstalis, Dolkiu Lauks, Mėkūlės, Paluokīstis, Šerotē, Nevuotē, Gūbrē, Šierėkā, Dėrkintā, Šėlalė, Robėnavs.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Maskuolėškės (Zujūnā)
Maskuolėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo gīven 25 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pažongiū muokslu politeknėkas instėtots
Pažongiū muokslu politeknėkas instėtots (,, IPSA) ī prėvatos onėversėtets Parīžiuo (Prancūzėjė). Anon 1961 m. okūrė Michel Cazin, Maurice Pradier, Paul Lefort.
Nūruodas
Kateguorėjė:Onėversėtetā
Tomuonīs
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Līta
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Mėckūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 117 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Audrīs Jūzos Bačkis
thumb Audrīs Jūzos Bačkis (Audrys Juozas Bačkis, gėmė 1937 m. vasarė 1 d. Kaunė) - Vėlniaus arkėvīskops, kardėnuols.
Biuograpėjė
A.J. Bačkis gėmė Kaunė Stasė Ontana Bačkė ė Onuos Alvīdaitės-Bačkienės šeimīnuo. Bova ontros vāks. 1938 metās so tievās ėšvažiava i Parīžio, kor būsėmuojė kardėnuola tievs ēje dėpluomatėnės parėigas.
Parīžiou A.J. Bačkis bengė katalėku gimnazėjė ėr istuojė i Parīžiaus konėgu seminarėjė.
1957 metās persikielė i Šv. Kazimiera lietoviu kolegėjė Ruomuo. Grigaliaus oniversitetė bengė stodėjes ėr igėje teuoluogėjės licenciata.
1961 metās ėšvėntints konėgo. Ruomuo gīven lėgė 1964 metū. Lateraan universitetė apgīne Bažnīčes tėises doktorantūra, vuo vėino lėiko stodėjava Švėntuoja Suosta diplomatėnie akademėjuo.
Nu 1974 lėgė 1988 metū dėrba Vatikan valstībės vėišūju rēkalū Tarībuo. Nu 1979 metū bova ton Tarības pasekretuorios. Dieste diplomatėne teise Laterana onėversitetė.
1988 metū groudė 24 dėina puopiežios Juons Paulios II kuonsekrava A.J. Bački vīskopo.
1988 metās paskėrts tėtolėnio Metas arkivīskopo ė nuncėjom Olandijuo.
1991 metās groudė 24 dėina puopīžios Juons Paulios II ikūrė Vėlniaus bažnītėnė provincėjė ė paskīre A.J. Bački Vėlniaus arkivīskopo metruopuolėto.
2001 metū vasarė 21 dėina paskėrts Švėntuoses Romas Bažnīčes Kardinuolo.
Dalīvava 2005 metū konklavuo, renkont Benediktu XVI.
Sabalienā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Grėvontē
Grėvontē - Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 15 prieteliu.
Ėlgėninkā
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo, ož 11 km i šiaurės šmuota nū Merkėnės miestalė. I šiaurės šmuota nū kaimalė īr Ėlgėninkū pelkė, i pėitū šmuota - Sobartuoniū mėšks.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Manēkē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Kiaulpėinė
thumb|250px|Do kiaulpėinės žėido miniatiūra Kiaulpėinė tas īr gražiežėidiu šeimuos augals. Žīdi labā gausē balondė-gegožė mieniesēs. Žėidā geltuoni, nožīdiejė̄ patomp sieklom so skristokās. Kiaulpėinė īr ikīrė piktžuolė, aug bavēk vėsor: pėivūs, ganīklūs, daržūs, pakelies.
Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā
Kairienā (Mėckūnā)
Kairienā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Mėckūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 114 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Tuolēkē (Vėlnios)
Tuolēkē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Jonkātē (Šėlalė)
Jonkātē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 3 km i šiaurės vakarū šmuota nū Kaltinienū miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Mingintē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Šuona (Šaukienā)
Šuona - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Kėbalas
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Pabares seniūnėjuo.
Šuona (Šaukienā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kėbalas
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 40 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Pagernevė I
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Bartninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Brėnkėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 52 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Vabuolē (Ruokėškis)
Vabuolē - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniu.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Kokštara
thumb|200px|Kokštara
Kokštara aba kokštera ī tuokis dākts, skėrts ont nogaras neštė vairius dāktus, našta. Senuobie tokiausē liuob būs kokštara ėš skūras, druobėsm daba būn ėš vairiū, tokiausē kemėniu medegu.
Kokštaras seniau tonkiau liuob nešiuos kriautē, vingrā, žīdā, cėguonā ė vėsi kėtuoki remeslėninkā, prekiautuojē, katrėm rēk vėsūmet so savėm neštėis sava darba rakondus. Ė kokšteras sava pavėrži sosidies pėimenā, bernā. So kokštaruom tonkē ēs rinktė mediu i miška.
Kokštaras tonkē so savėm nešiuojas kareivē. Daba kokštaras žmuonis tonkiausē nešiuoj, kap ēn i keliuonės, žīgius, važioun i ožrobeži, kap važioun kor tās tūliau so dvėratio.
Kateguorėjė:Dāktā
Jaunuodava
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 5 km i šiaurės šmuota nū Kaltinienū miestalė.
Istuorėjė
Kaimalės pėrmoun lėika pamėnavuots 1395 m. krīžioutiū kruonėkuos. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 53 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Ėšlestakē
Ėšlestakē - Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 10 prieteliu.
Mešklīdē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Kīvėškės (Mėckūnā)
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Mėckūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Vėišnė
thumb|250px|Vėišnė žėidā
Vėišnė (kėtap vėišnie, vėikšnė, vīšnė; ) ī slīviniu puošėimė vaismedis. Kėlėma nu Azėjės. Žīda pavasarie gausēs baltās žėidās. Paskum sosirpėn vaisius – rauduonas vuo vėišniavas ougas so kauliokās.
Žemaitėjuo augėnamas suoda vėišnės (Prunus cerasus) ė trešnės (Prunus avium).
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Medē
Prancūzėjės cėvėlėnės avėjacėjės onėversėtets
Prancūzėjės cėvėlėnės avėjacėjės onėversėtets ((,, ENAC) - prėvatos onėversėtets Prancūzėjė valstėjuo . ENAC 1949 m. Max Hymans.
Nūruodas
Kateguorėjė:Prancūzėjės universitetā
Suodības (Prėinā)
Suodības - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Pakoune seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Vėlkavėškis
Vėlkavėškis – miests pėitvakariu Lietovuo, Marėjampuolės apskritie, 23 km i šiaurės vakarus nū Marėjampuolės; Vėlkavėškė rajuona cėntros. Miests tor seniūnėjes statosa, tēpuogė īr apīlėnkiu seniūnėjės, vadėnamas Šeimenas seniūnėjė, cėntros. Vakarūs ož miesta īr Paežeriu ežers.
Kateguorėjė:Lietovuos miestā Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Kūlė
Kūlė aba kūlie ī tuokis dėdlis baslīs, lazda, katra tink mėitou ikaltė. Ėš vėina gala padėrbta kūlė golstē moš, vuo nūpjuovus balkė gala, ėšgrēžus skīlė ė ikalus kuota – moš statē. So kūlė tink ne tėktās mėitus, štolpus kaltė, bet ė kromslius tropintė, oždauštė par kėrvi, kāp ons nagal parkėrstė. Senuobie kūlė ė kap gėnklos bova nauduojama (padabnē brūkliou).
Kateguorėjė:Dāktā
Šokėškē (Šaukienā)
Šokėškē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 53 žmuonis.
Šloinėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Šokėškē (Šaukienā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Šloinėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Daubarā (Vėlnios)
Daubarā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 35 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Skorvē
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Jarens
Jarens (nauru ė onglėška: Yaren) ī miests pėitinėm Nauru šmuotė. Tas ī dėdliausis Nauru miests ė faktėška anuo suostėnė. Miestė gīven aple 750 žmuoniū (2011).
Istuorėjė
Jarens bova atrasts aple 1880 m. ė pėrma sīki bova pamėnavuots rašītėniūs šaltėniūs 1888 m.
Nūruodas
Kateguorėjė:Suostėnės Kateguorėjė:Nauru miestā
Tetervėnė
Tetervėnė īr gīvenvėitės Lietovuo:
Estėjė
miniatiūra|Estėjė 2021 Estėjės respoblėka īr šalės Šiaurės rītu Euruopuo. Robežioujas so Baltėjės jūra, Latvėjė ė Rosėjė. Bėndra sausomuos robežiaus ėlgoms - 633 km.
Istuorėjė
Estėjė jau XII omžiou bova vadėnama estu gentėis apgīvendinta terituorėjė, katron sodarė 8 žemės. Krīžiaus žīgiū Pabaltie pasekuo Estėjė palėka padalėnta. Pietėnė Estėjė iējė i Livonėjės uordėna, vuo šiaurėnė Estėjė lėgė 1346 metu prigolė Danėjā. katra pu estu sokėlėma perdavė anou Teutuonu ordinou. Vieliau Estėjė prėgolė Lėnkėjės-Lietovuos respoblėkā, Rosėjės imperėjē.
1918 metu vasarė 24 dėina Estėjė paskelbė liousoma. Prasėdiejos ontrai svieta vainai Estėjė bova okupouta SSRS ėr ėšbova anuos sodėtie lėgė pat 1991 metu.
Puolitėnė sėstema
Estėjė īr konstėtocėnė demuokratėjė, so vėinu rūmu parlamento renkamo prezidėnto. Prezidėnta 5 metū kadencėjē renk parlamėntėnė 2/3 daugoma. Glabna prezidėnta funkcėjė - mėnėstra pėrmėninka paskīrėms, katron tvėrtėn parlamėnts.
Istatīmu vīkduomuojė valdė sodara premjiermėnėstros ė 14 mėnėstru.
Istatīmu leidamuojė valdė prigol vėinu rūmu parlamėntou, vadėnamam Riigikogo. Anam īr 101 narīs. Parlamėnta narē renkamė ketoriū metu kadencėjē.
Medekolnės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Estėjė
Geuograpėjė
Estėjė īr mėškėnga šalės, mėškā dėng aple 61% šalėis terituorėjes. Klimats - vėdotėnis driegnos. Dėdliausis ežers - Peipos. Ėlgiausė opė - Emajuogis, katruos ėlgoms 218 km. Estėjī prigol tēpuogė kelets šalėp asontiu salū, ėš katrū dėdliausė - Sarema. Aukščiausė vėita - Munamiag kalns (318m.)
Demograpėjė
Estėjės statistikas doumenėm, 2018 metu sausė 1 dėina Estėjės tautėnė gīvėntuoju sodietės bova:
Šalie gīven nemažā žmuoniū, katrėi tor Rosėjes pėlėitībė.
Estėjuo vėinėntelie terp Baltėjės šaliū gīvėntuoju skaitlios pu ėlga krėtėma dėdie. Estėjė terp Baltėjės šaliū īr patīrosi mažiausi gīvėntuoju somažiejėma, līgėnont so 1989 m.
Akanuomėka
Estėjės akanuomėka īr pakankamā magtīnga ė geram stuovie. Šalės sogeb pritraukt šmuota investėcėju ėš ožrobežė. Vīkst gera prekība so šiaurės Euruopas šalėm, klest infuormacėniu teknoluogėju sektuorios. Žmuoniu pragīvenėma līgis īr geriausės terp Baltėjės valstībiu. Šalės tor mėnka skuola ožsėiniou. Darba jiega gerā apmuokinta ė kvalėpėkouta. Šalės bova pėrma ėš Baltėjės šaliu, pradiejosė nauduotė eura.
Admėnėstracėnis soskėrstīms
Estėjė īr soskėrstīta i 15 apskrėtiu (maakond), vuo anie – i valdas (vald).
Estėjės apskrėtīs (ožvadėnėmā palē Euruopas vėituovardiu žuodīna):
Religėjė
Religėngu gīventuoju šmuots nier dėdlis. Tonkiausē estā naprigol juokē konfesėjē. Apie 32% gīvėntuojū priskėr savi tam tėkrā konfesėjē.
Daugiausė ėš anū īr evangelikā-liuteruonā.
Sovalkā
Sovalkā īr miests šiaurės rītū Lėnkėjuo. Pagrindėnis lietoviu kultūras Lėnkėjuo cėntros.
Istuorėjė
Nū senuos gadīnės tuo vėituo gīven juotvingē, bet pū tonkiū krīžioutiu poulėmu ta tauta zars nonīka.
Akanuomėka
Miestė svarbė īr jiedė, medė apdėrbėma pramuonė.
Kateguorėjė:Lėnkėjės miestā
Lėipīnā (Tītovienā)
Lėipīnā - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Pagernevė II
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Bartninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Bėngelē
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniū.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Šriobėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Vėktarėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Mėckūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 114 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Orbuonėškis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Kražontė
Kražontė, Kražėnė īr opės Žemaitėjuo, Telšiū ė Kelmės rajuonūs; Dobīsas dešėnė šmuota ėntaks.
Naukaimis (Liuolē)
Naukaimis - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Kražontė
Ėntakā:
Žemopie Kražontės slienis ėšruod kāp laukėnis; anamė īr gausoms sekliavū, dėdliū kūliu. Tek šalep Borbātiu pėlēkalnė. Prī Kelmės ožtvenkts prūds.
Šalep Kražantės īr: Vašėlienā, Sendvarē, Guorānē, Petrališkė, Kražē, Grėnē, Pakražontis, Šėmātē, Rėkontā, Kelmė, Koketē.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Muozūrėškės (Vėlnios)
Muozūrėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo gīven 30 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kobuonīs
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Pabares seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Tilvėkā (Kelmė)
Tilvėkā - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Meruontėškē
Meruontėškē - Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 4 prietelē.
Juogmėnėškė
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 4 km i pėitvakariū šmuota nū Kaltinienū miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 34 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Ožogoustis
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
1495 metās ėšbūdavuota pėrmuojė Ožogouste bažnītalė. XVIII omžiou. mėnavuonams Ožogouste dvars. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 299 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Gėisvė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Skaudvėlē
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 51 žmuogos.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Juotvingē
Juotvingē ī nonīkosė baltu tauta, katra liuob gīventė nū VIII o. pr. m. e. lėgė XVII o. Juotvuo (dabartėnės šiaurės rītu Lėnkėjės, Dzūkėjės ė vakarū Godėjės pluotūs).
Kateguorėjė:Baltā
Nėrplē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 33 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Kolkštėns
thumb|240px|Kuojės kolkštėns Kolkštėns ī tuokis kaulu ėšsikėšėms ont kuoju ė ronku. Kuoju kolkštėnā dėdlesni – anėi ī staibė apatiuo, tūjaus veršom kolnu; par kuoju kolkštėnus jongas staibiu ė piedu kaulā. Ronku kolkštėnā mažesni – anėi ī par rėiša, kor jongas tėisiuojė ronkas dalės so delnuom.
Kateguorėjė:Kūna narē
Paarmenīs
Paarmenīs - Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 27 prietelē.
Jonkėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Stasīs Gėriens
thumb|Stasīs Gėriens
Stasīs Gėriens (lėgė 1931 m. Stanėsluovs Gėrskis 1893 m. spalė 4 d. – 1933 m. lėipas 17 d.) bova kėlėma nug Žemaitėjės Lietovuos lakūns, liektovo „Lituanica“ sīkiom so Stepo Dariom, parskrėdė̄s Atlanta ondenīna.
Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis
Kodlas
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Pabares seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 17 žmuoniu.
Nėboks
Nėboks īr Nauru apskrėtės. Anuo pluotībė ī 1,6 km². Nėbokė gīven aple 500 žmuoniū (2004).
Šaltenē
Kateguorėjė:Nauru apskrėtis
Ousėninkā III
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Mėckūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 90 žmuoniū.
Vīšnėūnā
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Ousėninkā III
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Vīšnėūnā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 272 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Joudē (Šėlalė)
Joudē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 1 km i šiaurės rītū šmuota nū Kaltinienū miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 22 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Juons Buorota
thumb|right|180px|Juons Buorota Juons Buorota (Jonas Boruta, gėmė 1944 metās spalė 11 dėina Kaunė – mėrė 2022 metās groudė 19 dėina Marėjampuolie) bova Telšiū vīskops.
Biuograpėjė
1962 metās bėngės Kauna 13 vėdorėnė muokīkla būsėmasis vīskops mėgėna stuotė i Kauna tarpdiecezėnė konėgū seminarėjė, ale diel Sovietū valdžē nepageidaunamas kėlmies nebova priimts. Tās patēs metās istuoj i Vėlniaus universiteta fizėkas ė matematėkas fakulteta. 1970 m. anou bėngė. Dėrba Lietovuos muokslu akademėjės Fizėkas institutė. 1982 metās pagīnė disertacėjė, ale pažėmiejėms, katros liodėj api fizėkas-matematėkas muokslu kandidata laipsnė soteikėma toukart nebova ėšdouts. 1992 metās Lietovuos Muokslu Tarība šio disertacėjė nostrifikava soteikdama J. Buorotā gomtuos muokslu daktara laipsni.
1975 metās pradiejė studėjoutė teologėjė puogrindėnie konėgū seminarėjuo. 1981 m. - puogrindė novicijata Lietovuos jiezoitu provincėjuo. 1982 m. rogpjūtė 5 d. Skaistgėrie slaptā išventėnts konėgo. 1983-1989 metās bova "Lietovuos Katalėku Bažnīčės Kruonėkas" vīr. redaktuorios. 1983-1989 metās tep pat bova vėins ėš seserū vėinouliu teoluogėjės ė kateketėkas slaptūju kursu vaduovo. Nu 1991 m. diestė Bažnīčės istuorėjė Vėlniaus universiteta istuorėjės fakultetė. Nu 1998 m. docėnts.
Tomasuonīs (Ruokėškis)
Tomasuonīs - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Juons Buorota
Biuograpėjė
1989 metās paskėrts Vėlniaus arkivīskopėjės komisėjes nario, neakėvaizdėnės kateketu muokīklas pri Vītauta Dėdliuojė Universiteta Teoluogėjės fakulteta Vėlniaus skīriaus diestītuojo ė gulobiejo. 1996 metās paskėrts tuo skīriaus direktuorio. 1989 metās paskėrts Lietovuos jiezoitu provincėjės provincėjolo.
Tomasuonīs (Ruokėškis)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 32 žmuonis.
Juons Buorota
Biuograpėjė
1997 metās konsekrouts vīskopo ė paskėrts Vėlniaus arkivīskopa augziliaro. Tās patēs metās ėšrinkts Lietovuos Vīskopū Konferencėjės generalėnio sekretuorio.
Tomasuonīs (Ruokėškis)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Juons Buorota
Biuograpėjė
1997-2006 m. bova Lietovuos katalėku muokslu akademėjės (LKMA) pėrmėninks.
2002 metās sausė 5 dėina puopėžios Juons Paulios II vīskopa J. Buorota paskīrė Telšiū vīskopo. Tas parēgībės ans iejė ligė 2017 m. siejės 18 d.
Titvīdiškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 50 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Sadūnėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Mėckūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 60 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kernavie
thumb|Kernavies pėliekalnē Kernavie īr miestelis Šervėntu rajuona savėvaldībės terituorėjuo, 18 km i pėitvakarius nu Širvintu, seniūnėjės ė parapėjės cėntros. Prigol do seniūnaitėjo - Kerniaus ė Pėliekalnė. Bovosė Lietovuos suostėnė. Garsie 5 pėliekalnēs. Tor pašta.
238 čė gīvena 238 prietelē. Lietovuos ė Žemaitėjės dėdliuosės konėgākštīstės metraštie īr rašuoma, ka konėgākštis Kernios aple 1040 m. čė būktās ikūrė pėrma Lietovuos suostėnė ė davė Lietovā varda.
Tēpuogė veizieket
Kateguorėjė:Lietovuos istuorėjė Kateguorėjė:Širvintu rajuona gīvenvėitės
Pežā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Naujuojė (Vėlnios)
Naujuojė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo gīven 22 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Boruokarāstės
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 59 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Potėnelē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Bartninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Čė Gėvara
Dr. Ernesto Guevara (g. 1928 m. gegožė 14 d. – 1967 m. spalė 9 d.), geriausē žėnoms kāp Čė Gėvara (Che Guevara), Argentėnuo gėmės Luotīnu Amerėkas revoliucēnieros, Kubas ekuonomėkas mėnėstros.
Ons Buenos Airėsė igījė mėdėka specēlībė. Paskum keliava pa Luotīnu Amerėka ė paveizėjė daug skorda, netaisībės, ėšnauduojėma, ė diel šėta sotelkie jiegas kuovuotė ož socēlėzma. Pėrmiausė Gvatemaluo so prėzėdėnto Jacobo Arbenz Guzman miegina vīkdītė refuormas, ale prėzėdėnta novertė CŽV. Paskum ons sotėka Fideli ė Rauli Kastrus ė su anās ivīkdė revoliucėjė Kubuo, katruos čieso nuvertė CŽV statītėni dėktatuorio Folchesėju Batėsta ė ivedė komunėstu dėktatūra. Čė patapa Kubas ekuonomėka mėnėstro. No kadongi ons nesėikė valdiuos, a nuoriejė skleistė komunėzma idiejės Amerėkuo, tuoliau tēsė revoliucėjės. Bat Buolėvėjuo bova soėmts ė Buolėvėjės pareigūnu nušauts.
Vėrbalis
Vėrbalis (lt: Virbalis) – miestalės Vėlkavėškė rajuonė, 12 km i vakaros nu Vėlkavėškė. Miestalės īr kelie terp Kībartu ė Vėlkavėškė. Seniūnėjės cėntros.
Čė Gėvara
Čė Gėvara ė daba terp radėkaliū kairiū īr kuovuos ož teisėngoma, revoliucėjės, suocēlėzma ideals.
Vėrbalis
Istuorėjė
Miests pėrmuojė lėika mėnavuojams 1529 aba 1536 metās. 1593 m. soteiktas Magdeborga teisės ė herbs. Ligė XVIII o. bova žėnuoms kāp Naujuojė Valė (aba Nova Volia, ).
1993 m. bėrželė 12 d. Prezidėnta dekreto patvėrtints naujasis miesta herbs.
Čė Gėvara
Kateguorėjė:Argentėnas žmuonis Kateguorėjė:Kubas mėnėstrā
Postėlta
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Vanessa Giácomo
thumb|right|200px|Vanessa Giácomo Vanessa Mendes da Silva Lima (g. 1983 m. Kuova 29 d. Volta Redonda) īr Brazilėjės aktuorė ė pramuogėniu laidū vediejė.
Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
Pasėinē (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Padubīsė kaimalės
Padubīse kaimalės - Jorbarka rajuonė, Serediaus seniūnėjuo asontė gīvenvėitė. Anuo gīven 10 prieteliu.
Kateguorėjė:Jorbarka rajuona gīvenvėitės
Mokna
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Mėckūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 41 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Karmazėnā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Uožkelėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kaliedu eglotė
Kaliedu eglotė īr vėins pagrėndėniu Kaliedu atrėbotu. Iprastā īr puošiams vėsažalis spīglioutis medis, kāp pavīzdīs eglė, pošis, kienis. Eglotė īr poušiama bombolās, žaisliokās, gėrlandam, angeliokās, lampotėm.
thumb|left|140px|[[Kaliedu eglotė Vėlnio pri katedras 2007 m.]]
Kateguorėjė:Mens
Juokūbuonīs (Vėlnios)
Juokōbuonė̄s - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 26 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kūmas
Kūmas (dgs.; kūms ė kūma) ī vāka krėkštījėma tievā. Palē krėkštiuonėška papruoti anėi ī kap ė vāka dūšės tievā, katrėi tora kieravuotė anou muokīma aplė viera (muokītė maldū, krėkštiuonėška gīvenėma taisīkliu, patartė kap ženėtėis ė padabnē). Kūmās paprastā būn do žmuoni – vėins vīrėšks, kėta muoterėška (tonkiausē pats ė patė). Palē katalėku viera kūmās tora būtė patis geri katalėkā, gavė̄ Eukaristėjė.
Žemaitiūs ė papruotīs, ka kūmas par krėkštīnas tora sedietė sosispaudė̄, ka vāka dontis nabūtom reti.
Kateguorėjė:Krėkštiuonībė Kateguorėjė:Šeima
Papartīnā (Jorbarks)
Papartīnā - Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 14 prieteliu.
Tuolotē (Šaukienā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Grėpėškės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Kanapokā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kokėškės (Šalčėninkā)
Kokėškės - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Pabares seniūnėjuo.
Kanapokā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Kokėškės (Šalčėninkā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Kūltopis
miniatiūra|200px|Kūltopis Kūltopis ī tuokis paukštis, katros muokslėškā prīgol prī mosėnokėniu paukštiu (Muscicapidae) šeimuos.
Ons tora rīškē balta ontoudegi ė oudegas šuonus, vuo oudegas vėdorīs ė galā joudi ī. Pats vėsos balts, joudā šmuotouts par nogara ė sparnus. Kūltopė muoterėška tomsē roda par nogara ė sparnus, galva ė krūtėnė švėisesni.
Ontuons Vaičios
Biuograpėjė
1934–1938 metās muokies Šatiu, 1938–1940 m. – Muosiedė pradiuos muokīkluo. 1940–1943 m. muokies Skouda gimnazėjuo. 1943–1946 m. stodėjava Telšiū, 1946–1951 m. Kauna konėgūm semėnarėjuo. 1950 metās siejės 24 dėina išvėntints konėgo.
Kūltopis
Lietovuo kūltopis tonkē veizėms paukštis, čiuonās laikas nug balondė lėgo siejės. Būn atvėrūs vėitūs: laukūs, šalėp keliū, kap topi, tonkē kinkčiuo galva ėr oudega. Kėni kūltopis soka kortās ont žemės, pu kūlēs, krūsmeta. Ded 5-6 švėisē mielenus kiaušius, katrus perėn 14 dėinū.
Ontuons Vaičios
Biuograpėjė
Palėkė̄s konėgo O. Vaičios dėrba tūs parapėjūs:
1975 metās spalė 3 dėina ėšrėnkts Telšiū vīskopėjės ė Klaipiedas prelatūras kapėtolėnio vėkaro.
1982 metās lėipas 5 dėina nominouts vīskopo ė paskėrts Telšiū vīskopėjes ė Klaipiedas prelatūras apaštališkoujo administratuorio. 1982 metās lėipas 25 dėina Kauna Arkėkatedruo bazėlėkuo konsekrouts vīskopo.
Kūltopis
Kateguorėjė:Paukštē
Ontuons Vaičios
Biuograpėjė
1986–1999 m. – Vatėkana dvasėninkėjės kongregacėjes narīs. 1988–1993 metās bova Lietovuos Vīskupū kuonferencėjės pėrmėninka pavaduotuos. 1989–2001 metās – Telšiū Vīskupėjės ordėnars.
2001 metās vīskops O. Vaičios, solaukė̄s 75 metū, vagol kanuonu teisės nuostatus iteik puopīžiou Juonou Pauliou ī atsistatīdėnėma rašta. Tūm patiūm metūm gegožės 13 dėina puopīžios prėjiemė atsistatīdėnėma ė paskīrė vīskopa O. Vaičiu Telšiū Vīskopėjės apaštalėnio admėnėstratuorio.
2002 metās sausė 5 dėina puopīžios Juons Paulios ī atleida vīskopa O. Vaičiu ėš Telšiū vīskopėjes apaštalėnė admėnėstratuorė pareigūm.
Vaičios, Ontans
Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis
Pavakolnis
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Paberžē (Liolē)
Paberžē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Šeškėnē (Vėlkavėškis)
Šeškėnē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Bartninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena nivėins žmuogos.
Paberžē (Liolē)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Šeškėnē (Vėlkavėškis)
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Marjorie Estiano
Marjorie Dias de Oliveira (1982) - Brazilu aktuorė.
Nūruodas
Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
Kazlėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kodirkas Naumiestis
Kodirkas Naumiestis - miests Šakiū rajuonė, 25 km i pėitvakarius nu Šakiū ė 19 ī šiaurės vakarus nu Vėlkavėškė. Miests ėsikūris Šešopės ė Širivintuos santakuo. Seniūnėjės cėntros. Īr Šv. Krīžiaus atradėma bažnīčė ė bovis basūju karmelėtu vėinuolīns. Miesta centrėnie aikštie stuov pamėnkls rašītojō ė tautėne atgėmėma skatintojō V. Kudirkā, ė rinki aikšties īr parks. Īr V. Kudirkas gėmnazėjė.
Kateguorėjė:Lietovuos miestā Kateguorėjė:Šakiū rajuona gīvenvėitės
Kaušā (Šėlalė)
Kaušā - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 5 km i pėitvakariū šmuota nū Kaltinienū miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 49 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Denėgamodū
thumb|220px|Apskrėtėis vėita vėsuo Nauru
Želkūnā
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Denėgamodū
Denėgamodū (, nauru: Denigomodu distric) īr Nauru apskrėtės. Anuo pluotībė ī 0,9 km². Denėgamodū gīven aple 2000 žmuoniū (2005). Apskrėtie gīven bavēk ketvertės šalėis gīventuoju.
Želkūnā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 201 žmuogos.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Trompuonīs (Vuobelē)
Trompuonīs - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniu.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Naujuojė Rieva
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pašėlē (Jorbarks)
Pašėlē - Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 22 prietelē.
Prapoulā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 25 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Česokā
Pėramėdė
Česokā garsė sava bioenergetėnė pėramėdė, dā vadėnama „Šėrdiū švėntuovė“, sobodavuota Puovėla ėr Uonas Žiekū inicētīva. Pastatīta 2003 m. 2009 m. be lėidėmu bova apgaubta 12,5 m aukšte ė 22 m skersmens stėklėne kopuolo.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Padratvėnis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Traulienā (Kelmė)
Traulienā - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Lauknešie
Lauknešie (kėtap laukneša, raugtėnės) ī tuokis senuobėnis medėnis inds – kuodīs so lonketo ont vėršaus – jiediou neštė pas laukūs dėrbontius žmuonis.
Kateguorėjė:Rakondā
Traulienā (Kelmė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Kiaukalē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 2 km i rītū šmuota nū Kaltinienū miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Pabarie
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Pabares seniūnėjuo. Miestalie īr pašts (indeksos LT-17026), rasts Pabares pėlkapīns.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Peldē (Kelmė)
Peldē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo, 2 km i pėitvakarius nug Kiaunoriu.
Istuorėjė
Mėnavuonams 1811 m. Tītovienu RKB metrėkuos. 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Degsnės (Merkėnė)
Degsnes - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Paupstalē
Paupstalē - Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 10 prieteliu.
Sergiejos Šnurovs
Šaltėnē
Kateguorėjė:Mozėkontā Kateguorėjė:Rosėjės puolitėkā
Jouduonīs (Vėlnios)
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 36 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Šolā (Vėlkavėškis)
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Rėmonts Nuorvėla
thumb|R. Nuorvėla sėmbuolis Rėmants Nuorvėla (Rimantas Norvila, gėmė 1957 m. groudė 2 d. Kauna rajuonė) - Vėlkavėškė vīskops.
Biuograpėjė
1975 metās bėngė Kauna 26 vėdorėnė muokīkla ė trompā studėjava Kauna politeknėkas institutė. 1976-1978 metās tarnava armėjuo Karaliaučiaus srėtie. Nu 1978 metū dėrba Kaunė keliuos darbuovėities.
1986 metās istuojė i tarpdiecezėni konėgū seminarėjė. Ano bėngės 1991 metās vasarė 24 dėina bov išvėntints konėgo. Bova vikaro Kauna arkikatedruo, Vilijampuolės šv. Jūzapa ė Žaliakalnė Krėstaus Prisėkielėma parapėjuos. 1993 metās paskėrts Kauna arkivīskopėjės kurėjės kanclerio. Dėdlē daug dėrba, roušies Puopīžiaus Juona Pauliaus II vizitou Lietovuo.
1995-1997 metās studėjava puopīžėškajamė šv. Tuoma universitetė Romuo ėr igėjė dvasėngoma teologėjės licenzijata laipsni.
1997 m. paskėrts tėtolėnio Kastr vīskopo ė Kauna arkivīskopo augziliaro. Tās patēs metās bėrželė 29 dėina konsekrouts vīskopo. Būdams vīskopo augzilēro ejė tēpuogė Kauna konėgu seminarėjės rektuoriaus pareigas. Tas bova 1997-2001 metās. 1999 metās paskėrts Kauna arkivīskopo generalvikaro.
2002 m. sausė 5 dėin puopīžios Juons Paulios II R. Nuorvėla paskīrė Vėlkavėškė vīskopo. Ingresos i Vėlkavėškė katedra ivīka 2002 m. vasarė 10 dėina.
Nu 2002 metu siejės 20 dėinuos R. Nuorvėla īr Lietovuos Vīskopū Konferencėjės Jaunėma Rēkalū tarības pėrmėninks. Uns tēpuogė pėrmėninkau Vīskopū Konferencėjes Rīšiū so Lėnkėjės Vīskopū Konferencėjės tarībā.
Norvila,Rimantas
Pėkeliuonīs
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 130 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Pajoudopis
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Klėmuonėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Puerta Muonts
Puerta Muonts īr Čilės miests. Luos Laguosa regėjuona suostėnė. Gīvėntuojū: 175 938 (2002)
Darius Šilinskis
Darius Šilinskis (Darios Šilinskis, gėmė 1984 m. gegožės 18 dėin Mažeikiūs) - Lietovuos krepšėninks. Žaid Huelvas „Ciudad de Huelva“ kuomanduo ėš Ispanėjės. Žaidė 2005 metū Euruopas čempėjuonatė.
Puerta Muonts
Nūruodas
Kateguorėjė:Čilės miestā
Laipta
thumb|200px|Laiptas
Kralėkiškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Darius Šilinskis
Šilinskė ūgis ī 216 cm, svuoris 118 kg. Uns žaid "cėntra" pozicėjuo.
Algėrds
Algėrds (1296 m. vasarė 11 d. – 1377 m. gegožė 24 d.) bova Lietovuos dėdlīsis konėgākštis (1345-1377 m.), tēpuogė bovės Vitebska konėgākštis (aple 1318-1345 m.). Anuo tievs - Gedemėns. Bova do karto žanuots, toriejė dokrū ė sūnū, ėš katrū žėnuomiausė īr Juogaila, Skėrgaila ė Švėtrėgāla.
Kralėkiškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Laipta
Laipta ī kuokis kėits pavėršios, skėrts drūtā pastatītė kuojē. Tonkiausē daruoms ont kuokė pāukštiejėma, katra nēn paržėngtė žingsnio – pvz., lėpont i ratus, par tuora, i kuoki kalna, noma aukšta ė panašē. Dėrbams ėš kūlė, medė, mūra, gelžėis.
Algėrds
LDK prigavėmā, valdė toront Algėrdou
Draugum so bruolio Kēstotio valdė LDK.
Kateguorėjė:Lietovuos dėdlė̄jė konėgākštē
Laipta
Kateguorėjė:Arkėtektūra
Rāšē (Vėlnios)
Rāšē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 21 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Bela Bartuoks
Bela Bartok (vengrėškā - Bartók Béla), 1881 m. kuova 25 d. – 1971 m. siejės 26 d.) – Vengrėjės kompuozėtuorios, pianėsts, vėins ėš atnuomozėkuoluogėjės pradėnėnkū. Bartok īr vėins ėš ėžėmiausiū XX omžiaus kuompuozėtuoriū. Ons apekliava Vėrore Euruopa, Torkėjė, Šiaurės Amerėka.
Slėšā
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Bela Bartuoks
Kateguorėjė:Vengrėjės kompuozėtuorē
Slėšā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Trompėškē (Ruokėškis)
Trompėškē - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Slėšā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Trompėškē (Ruokėškis)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 29 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Padobīsis
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 30 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Vladimirs Štimacos
thumb|right|Vladimir Stimac
Vladimir Stimac (Vladimirs Štimacos, gėmė 1987 m. rogpjūtė 27 dėina Belgradė) - Serbėjės krepšėninks. Žaidė Kauna "Žalgėrė" kuomanduo, katruo iškart patapa līderio i nu ateinontiu metu žais "Žalgėr" pagrėndėnie sudėtie.
Obesis
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Krūtėlės
Krūtėlės ī suoda Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 4 km i pėitrītiu posė nū Kaltinienu miestalė. Šalėmās ēn Žemaitiu plents.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 34 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Atkakšnis
thumb|250px|Atkakšnė vaisē Atkakšnis, kėtap atkakšnė, vuožekšnis, vaškakšnis ī tuokis krūms aba nuognē nedėdlis medalis, katros muokslėškā prigol prī smaīgėkėniu augalū šeimuos (Celastraceae).
Augštoms – 5-7 metrā ī. Lapā ėšėlgi ī. Gegoži-bėrželi pražīst rīškē rožavās žėidās. Ont rodenė ved tuokius rīškē rožavus so muorkava vaisus. Tėi vaisē tročīzna ī.
Ėš atkakšniu dėrb skėitus.
Aug atkakšnē paopēs, lapoutiu ė mėšriū mediu puomėškie.
Lietovuo aug dvījū rūšiū atkakšnē – europėitėšks (Euonymus europaeus) ė karpuots (Euonymus verrucosus).
Kateguorėjė:Medē
Jorga Šedoikītė
Šedoikītė Jorga (g. 1980 m. vasarė 10 d. Telšiūs) - žemaitiu pagėmėma, Lietovuos dainė, žėnuoma scenėnio vardo Jorga.
2005 metās ėšgarsiejė par vasara ėšgarsiejose daine Nebijok (žem. - Nabėjuok). 2005 m. ont rodene ėšlēsts debiotėnis mozėkas alboms Aukso pieva (žem. - Auksa pėiva).
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos mozėkontā Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis
Žīgmantiškės
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Pabares seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 26 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Patiekla
Patiekla īr opės Žemaitėjuo, Telšiū rajuonė, katra ītek ī Vėrvītė. Prasėded pri Kalnienu suodas, 4 km nu Telšiū posės. Pradiuo pratek Tausala ežera, ož katruo īr vadėnama Tausalo. Tek ī pėitu posė, paskum sosėtek so Mastopio ė tek ont rītu posės ale jau vadėnama Patiekla. Ītek ī Vėrvītė ėš kairė šmuota pri Svėraitiu kaima.
Patiekla 5 km lėg anas žiuotiu ožtventa īr, padėrbts Ūbėškės tvankinis.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis Kateguorėjė:Telšiū rajuons
Kodrē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 34 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Alšėninkā
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 115 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Samanīnė (Vėlnios)
Samanīnė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pavombalē
Pavombalē ī Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 15 prieteliu.
Kateguorėjė:Jorbarka rajuona gīvenvėitės
Genē (Variena)
Genē - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 43 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Ginotē
Ginotē īr kaims Linkmenū seniūnėjuo, Ignalėnas rajuonė, anuo gīven 69 žmuonis.
Kateguorėjė:Ignalėnas rajuona gīvenvėitės
Vėlkabalē (Vėlkavėškis)
Vėlkabalē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Bartninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Lėčiūnā (Vėlnios)
Lėtiūnā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 49 žmuonis.
Nemiežė seniūnėjė
Nemieže seniūnėjė - seniūnėjė Vėlniaus rajuona vėdore rītūs, centros - Nemiežis.
Lėčiūnā (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Nemiežė seniūnėjė
Nūruodas
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona seniūnėjės
Pakražantokā (Liuolē)
Pakražantokā - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Zenvo
thumb|250px|Zenvo TSR-S
Zenvo (Zenvo Automotive) ī Danėjės spuortėniu mašėnu ėšdėrbėma bėndruovė, katra isėkūrus Prėstė (Præsto). Bėndruovė ikorta 2007 m. Tuo čieso bėndruovė ikūrė Trelsos Volertsens (Troels Vollertsen).
Šaltenē
Kateguorėjė:bėndruovės Kateguorėjė:Danėjė
Kutalē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 21 žmuogos.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Laža
Laža tas ī baudžiavuos gadīnie bovė̄s valstėitė darbs puonou; dielē tuokė darba valstėitis tora teisė i sava žemės sklīpa.
Laža Lietovuo radas aple XV o., vuo nug XVI o. lėgė XIX o. jau daugoms valstėitiu iejė laža. Katros bova baguotesnis, tasā galiejė nug lažuos ėšsipėrktė lažpėningēs.
Laža bova vairiausi darbā puona žemie – puona žemės dėrbims, šėinavėms, būdīnku, keliū, tėlptu taisīms, mediu līdėms ė kt.
Kateguorėjė:Istuorėjė
Tėlvėkā (Ruokėškis)
Tėlvėkā - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Guglielmo Marconi onėversėtets
thumb|280px|Guglielmo Marconi onėversėtets Guglielmo Marconi onėversėtets īr Italėjės onėversėtets Ruomuo. Īkorts: 2004 m. Vėik 6 fakoltetā. Stodentā: 15 603 (2012 m.)
Nūruodas
Kateguorėjė:Italėjė Kateguorėjė:Onėversėtetā
Pūsdvaris
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
1959 m. metās gīvenvėitie gīvena 27 žmuonis. 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Lėntīna
thumb|240px|Lėntīna ont sėinas
Lėntīna ī tuokė lėnta, pagoldīta ėšėlgā spintuo, sekcėjuo, tepuogė gal būtė atskėrā prītaisīta prī sėinas. Lėntīna skėrta ī kninguom, abruozdielėm, vėsuokiausėm rakondam, dāktam sosidietė tep, ka anėi negolietom vėins ont kėta, ka lėngviau anūs būtom galėma soėiškuotė ė paėmtė, tepuogė nuoront anūs dailē ėšstatītė. īpatingā lėntīnas rēkalingas kriautovies, aptiekūs, katrūs rēk spierē rastė kuoki dākta.
Kateguorėjė:Dāktā