cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Anabara ežerā
Šaltenē
Kateguorėjė:Nauru ežerā
Dorpīnė
- gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Eželėškės
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Opīnas seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Trakėninkā (Alītos)
Trakėninkā - Alītous rajuonė, Butrėmoniu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 112 prieteliu.
Mozilla Firefox
thumb|150px Mozilla Firefox īr liuosuojė interneta naršīklė. Ana leid bendruovė Mozilla. Mozilla Firefox īr patuogi nauduotėis, pasižīm gera ėšruoda, tor sosirėšėmus so dėdlio skaitlio kalbū, naršīms so kuortelėm ė kt. Integrouta paėiškuos sėstema, pagrindėnius favuorėtus galam sosidietė i atskėra jousta.
Muolgėrē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Katītiū seniūnėjuo. Anuo gīven 12 žmuoniu.
Gėidrātelē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nagīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Šiōropīs
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Vēveriū seniūnėjuo.
Mozilla Firefox
thumb|left|240px|Vikipedėjė so Mozilla Firefox
Kateguorėjė:Interneta paėiškous varėklē
Skuomontū pėliekalnis
thumb|right|250px|Skuomontū pėliekalnis [[2007 m. rogpjūtė 19 d.]]
Šiōropīs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Skuomontū pėliekalnis
Skuomontū pėliekalnis  – pėliekalnis šalėp Skuomontū, Klaipiedas rajuonė.
Kateguorėjė:Žemaitėjės pėlēkalnē Kateguorėjė:Klaipiedas rajuons
Skaudalē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 93 žmuonis.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Patelnė
Patelnė (kėtāp petelnė, skaurags) ī rakonds vairėm jiedėm keptė ė tūšītė. Patelnė būn metalėnė, daug žemesnēs šmuotās kāp pouds, atvėro vėršom, so vėina ėlga ronkena (no būn ė so dvīm trompuom ronkėnom). Ka jiedis nasosviltom, pradiuo i patelnė pėl kuokius tās rėibalus (svėista, alėjo, taukus). Patelnės gamėn ėš kėtous, aliomėnė, plėina.
Kateguorėjė:Rakondā
Kormėškē (Ruokėškis)
Kormėškē - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Kuondėterėjė
Kuondėterėjė - sokrėnē ė mėltėnē saldomīnā. Glabnuosės žalēvas nauduonamas kuondėterėjuo īr mėltā (kvėitē, mažiau kokorūzā, rīžē, avėžas, kt.), sokros, medos, vaisē ė ougas, pėins ė grėitėnielė, rėibalā, kiaušē, mėilės, krakmuols, kakava, rėišotā, jiedėnės rogštīs, standėklē, kvapės medegas ė aruomatėnē prėidā, jiediu dažėklē ė kepėma mėltelē.
Kateguorėjė:Kolėnarėjė
Marcėpans
thumb|180px|Marcėpanu dėrbėnē
Kateguorėjė:Jiedē
Jaunotis
Kateguorėjė:Lietovuos dėdlė̄jė konėgākštē
Māšēgala
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Māšēgalas seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kazanka
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Mokas šolnės
Mokas šolnės īr mažos puožemėnės ežers Nauru saluo. Anuo pluotībė ī 0,2 ha.
Šaltenē
Kateguorėjė:Nauru ežerā
Naustobrē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Katītiū seniūnėjuo. Anuo gīven 20 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Ēdėntātē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Gadūnava seniūnėjuo. Anuo gīven 7 gīventuojē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Kalviu ežers
Kalviu ežers - ežers centrėnė Lietuvuo, Kaišeduoriu rajuoni, aple 5 km i pėitrītios no Kroune, pri Kalviu kaima.
Kateguorėjė:Lietovuos ežerā kateguorėjė:Kaišēduoriū rajuons
Vėjuoklė
miniatiūra|250x250px|Apsivīniuojė̄ apīnē Vėjuoklė (kėtap vėjuoklis, vėjorkis, vėjūns, žuolie vėjorkė) īr augals, katros tor ėlga, lonkstu stombri katrou vīniuojas ont vėsuokiu statmenū dāktū – tas ī kėtū augalū, štolpū, sėinū, oulū. Dalės vėjuokliu šėtap pasėik švėisa, ožguoža ė sodoruo diel jiedė basivaržontius augalus.
Truopėkūs aug somediejosės vėjuoklės, katruos šaukiamas lianuom.
Lietovuo žėnuomas vėjuoklės ī vėjorks, apīnīs, raganė, bronts.
Kateguorėjė:Augalā
Italėjės nacionalėnė krepšėnė rinktėnė
thumb Italėjės nacionalėnė krepšėnė rinktėnė - krepšėnė komanda, katra tarptautinies' varžībuos atstovaun Italėjės valstībė. Italėjės rinktėnė 2007 m. Euruopas čempijuonatė pasidalėna 9 - 12 vėitas. FIBA rėitingė užjem 8 vėit.
Sudietes 2007 m. Euruopas čempijuonatė
Kateguorėjė:Krepšėnė rinktėnės
Gailekėimės
Gailekėimės - Alītous rajuonė, Butrėmoniu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 118 prieteiu.
Gādienā
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Opīnas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 27 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Gazdā (Kalvarėjė)
Gazdā - gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Skerdopis
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Vēveriū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Josėnė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nagīvena žmuonis.
Mielātē (Kelmė)
Mielātē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Koketiū seniūnėjuo.
Valerėjė Novodvorskaja
right|thumb|300px|Valeriya Novodvorskaya
Josėnė
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Valerėjė Novodvorskaja
Valeriya Ilyinichna Novodvorskaya ( 1950 m. gegožė 17 d. – 2014 m. lėipas 12 d.) - bova lėberali Rosėjės puolėtėkė. Valeriya Novodvorskaya bova TSRS riežėma dėsėdentė, bova ėkūrosė Demuokratėnės sājūngas partėjė. Nū pat jaunū dėinu anou parsiekiuojė TSRS valdė.
Kateguorėjė:Rosėjės puolitėkā
Reketė
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Imbarės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 84 žmuonis.
Mielātē (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Reketė
Žmuonės
Reketie 1902 m. lėipas 21 d. gėmė Antanas Salys, žėmuoms lietoviu kalbuos kalbėninks (mėrė 1972 m.).
Mielātē (Kelmė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Reketė
Žmuonės
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Šlaunē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Katītiū seniūnėjuo. Anuo gīven 15 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Šviesos konversija
UAB MGF "Šviesos konversija" - Lietovuos lazeriu pramuonės bėndruovė, ėkorta 1994 m. vasarė 28 d. Šviesos konversija ėšdėrb femtuosekondėnios lazėrios.
Šaltenē
Kateguorėjė:Bėndruovės
Lėisėškē
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Karvīs (Vėlnios)
Karvīs - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Māšēgalas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 335 žmuonis.
Žmuonės
Suoduo gėmė:
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Guodōnėškē
- gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Pozėškės
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Vēveriū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Dvartėninkā (Kretinga)
Dvartėninkā - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Imbarės seniūnėjuo. Anuo nagīven žmuonis.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Traukėnīs
thumb|250px|Traukėnīs
Anībara īlinkė
miniatiūra| Anībara īlinkė īr īlinkė Nauru saluo, Anībara apskrėtie, prī veišbotė. Īr pliažos ė ousts. Kateguorėjė:Nauru
Traukėnīs
Traukėnīs - transpuorta prėimuonė, jodantė biegēs, ka vežto žmuonės aba krovėnios terp vėitu. Tradėcėškā īr dvejė biegē, bat gal būt ė vėinbiegis gelžkelės aba magnetėnis pakielėms.
Vuokītėjės suocēldemuokratu partėjė
right|100px Vuokītėjės suocēldemuokratu partėjė - ) īr vėina dėdliausiu Vuokītėjės partėju, ikorta 1863 m.
Traukėnīs
Lietovuo traukėnē ėšplėta XIX o., ėšplėtos gelžkeliam. Dabartėnie gadīnuo, Lietovuo traukėnēs parvažamė kelėivē ė kuovėnē. Traukėnē Lietovuo gal važiout lėgė 120 km/ad. grētio.
Vuokītėjės suocēldemuokratu partėjė
Kateguorėjė:Puolitėnės partėjės Kateguorėjė:Vuokītėjė
Traukėnīs
Kateguorėjė:Transpuorts
Gėrstēkē (Šėlalė)
Gėrstēkē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Opīnas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Slovienėjės nacionalėnė krepšėnė rinktėnė
Sudietes 2007 m. Euruopas čempijuonatė
Kateguorėjė:Krepšėnė rinktėnės
Mėkolėniškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Koketiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 17 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Pagermontis
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Gadūnava seniūnėjuo.
Istuorėjė
2011 m. Pagermontie gīvena 58 gīventuojē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Leckava
Leckava - miestielis Mažeikiū rajuonė, Lietuvuos-Latvėjes parobėžī 10 km i vakarūs nū Mažeikiu. Īr pradėnė muokīkla (Mažeikiū Senamiestė pagrėndėnes muokīklas filials), bibliuoteka, medėcinas punkts, Šv. Laurīna bažninčė.
Istuorėjė
Leckava pėrm karta ivardinta miestelio 1658 m. Pėrmuojė katalėkū bažninčė pastatīta 1630 m., 1622 m. pastatīta evangeliku-refuormatū bažninčė. Katalėkus globuoj žemaitiū seniūns Liackis. Vėitas gīventuojā bažninče i vėituove vadėna anuo vardo. 1644 m. bažninčė sudėgė. Dvarininks pastatė kėta dėdesne, no i ta 1783 m. sudėgė. 1785 m. Aduoms Gurskis pastat nauja bažninče, no per II svieta vaina bažninčė bova sudeginta. Puo vainuos parapijietem ėlga nebova leista statītė bažnīčes senuojė vėituo, dėltuo 1955 m. bov pastatīta laikėna bažnīčė. 1958 m. bažnīčė pastatīta senuojie vėituo.
thumb|right|210px|Leckavas dvėaukšta koplitielė
AirDog
AirDog - latviu sokorts skraidontės druons, galontės autuonuomėškā sekt. Ons gerā taikuoms spuortou fėlmout. Anou sokūrė latvis Edgars Rozentals.
Šaltenē
Kateguorėjė:Teknuoluogėjės
Godelē (Māšēgala)
Godelē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Māšēgalas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 167 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Plasapninkā
Plasapninkā - Alītous rajuonė, Butrėmoniu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 128 prietelē.
Kībotē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 101 žmuogos.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Beržos
thumb|250px|Liekna beržalis (Betula humilis)
Beržos ī medis, katros tonkiausē tor rīškē balta žėivė, katra šaukiama tuošėm ī. Kap medē Žemaitėjuo savāmėškā aug dvė beržū rūšė: beržos svīrūns ė beržos pašepielis. Liūnūs aug da mažiokā beržalē, neaugesni kap 1 m. Berža žėids žirgėns ī.
Josh Hutcherson
thumb|Josh Hutcherson, 2015 Josh Hutcherson ( g. 1992 m. spalė 12 d. Union miestė, Kentakė valstėjuo, JAV) - JAV aktuorios. Josh pradiejė vaidėntė nū jauna omžiaus. Daba gīven Los Andžela miestė.
Beržos
Beržū medė biržtvīns ī.
Kāduoneliū Malūns
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nagīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Alėjos
thumb|200px
Alėjos ī rėibals, nauduonams taisont jiedius. Alėjos ėšdėbams ėš alėjėniu augalu.
Alėjos nauduonams kolėnarėjuo (saluotuoms paskanėnt, kepėmou, taisont margarėna). Kāp katrū rūšiū alėjē tēpuogė puopolērūs kemėjės pramuonie, nauduonamė ėšdėrbont kuosmetėka, higienas dāktus (moila, šampūna), nauduonamė, kāp biuokors.
Kateguorėjė:jiedē Kateguorėjė:Kemėjė
Beržos
Vėsom svietė ī par 40 beržū rūšiū.
Kateguorėjė:Medē
Kelpts Klaipieda–Mokrans
|thumb|right|250px|Mokrans [[2011 m.]] thumb|right|250px|Kelpts „Vilnius“ Kelpts Klaipieda–Mokrans, Terptautėnė jūru parkiela, aba Jūrū parkielas termėnals - vėinintelė Baltėjės valstībies terptautėnė jūrėne gelžkele lėnėjė, ēnontė terp Klaipiedas ė Riogena saluos, Vuokītėjuo. Ėisms ēn kelptās. Daba Kelpta Klaipieda–Mokrans ėnfrastruktūra Lietovuos šmuotė prėgol Klaipiedas jūrū kruovėniū kuompanėjā (KLASCO). Kelpta lėnėjė pradiejė dėrbt 1986 m. spalė 3 d.
Kateguorėjė:Transpuorts
Tormalėns
thumb|Tormalėns
Tormalėns - mėnėrals Na(Al,Fe,Li,Mg,Mn)M3Al(Si6O18)(BO3)3(OH,F) 4 : aliomėne ė bora sėlėkats so gelžėis, lėte, mangana prīmāšuom.
Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Joškātē (Šėlalė)
Joškātē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Opīnas seniūnėjuo, suodna dar gal būt vadėnama Joškėškiem.
Meižiū ežers
Meižiū ežers īr ežers, katros talkša Mažeikiū rajuonė, Vėikšniū seniūnėjuo. Ėlgoms anou ėš šiaurės vakarū i pėitrītius ī 0,9 km, dėdliausis platoms ī 0,3 km. Krontā anou žemi, vakarūs ė pėitūs ožpelkiejė̄. Par ežera tek Ašvuos opės (Vadakstės intaks).
Joškātē (Šėlalė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Josh Hutcherson
Fėlmuograpėjė
Kateguorėjė:JAV aktuorē
Ėlgalauka
- gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Rosnės seniūnėjė
Rosnės seniūnėjė - seniūnėjė Šėlotės rajuona pėitvakariūs, centros - Rosnė.
Nūroudas
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona seniūnėjės
Meižiū ežers
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona ežerā
Līgalaukē (Ruokėškis)
Līgalaukē - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Kėrkšē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Imbarės seniūnėjuo. Anuo nagīven žmuonis.
Serbėjės nacionalėnė krepšėnė rinktėnė
thumb Serbėjės nacionalėnė krepšėnė rinktėnė - krepšėnė komanda, katra tarptautinies' varžībuos atstovaun Serbėjės valstībė. Serbėjės rinktėnė 2007 m. Euruopas čempijuonatė neiškovuojė nė vėinuos pergales ė pasėdalėna 13-16 vėitas. Serbėjės rinktėnė īr laikuoma tėsiuogėnė Jugoslvajės ė Serbėjės ė Joudkalnėjės rinktiniū īpėdėnė, dėltuo ana FIBA rėitingė užjem 5 vėit.
Sudietes 2007 m. Euruopas čempijuonatė
Kateguorėjė:Krepšėnė rinktėnės
Ēčiūnā
Ēčiūnā - Alītous rajuonė, Butrėmoniu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 354 prietelē.
Lietovuos energetėne saugoma cėntros
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos uorganėzacėjės Kateguorėjė:Energetėka
Pasroujė (Telšē)
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Pėrktavėitė
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Vēveriū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Rosnė
– gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Rosnės seniūnėjuo, anuos cėntros. Anuo gīven 1642 žmuonis. Isėkūros Nemona deltuo, Rosnės saluo. Žvejībėnis ousts.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Kalvalē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Malaizėjės uora lėnėju skrīdėms 17
Malaizėjės uora lėnėju skrīdėms 17 (MH17/MAS17) skrīdėms karts prasidiejė Amsterdamė, Uolandėjuo ė toriejė ožsėbėngtė Kuala Lumpūrė, Malaizdiejuo. Skrīdėms notėka 2014 m. lėipas 17 d., bat Boeing 777-200ER liektovs nokrėta Okraėnuo, aple 40 km nū Rosėjės robežiaus. Mėslėnama, ka liektova nomošė teruorėstā katrie kariaun prīš Okraėnas žmuonis.
Galerėjė
Kateguorėjė:Notėkėmā
Steve Wozniak
Steve Wozniak - īr JAV kuompioteriu mokslėninks, ėšradies ė verslėninks. Ons liōb dėrbt krūvuo so Steve Jobs Apple kuorpuoracėjuo. Ons īr vēns pėrmū asmenėniū kuompioteriu pradėninkū ė vīstėtuoju.
Ons īr vadėnams Woz, aba WoZ (tonkē da ėr īr vadėnams Wizzard of Oz).
Kateguorėjė:JAV žmuonis
Kelmīnā (Kelmė)
Kelmīnā - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
XXIII omžios
Dvėdėšīmt trets mūso ėras omžios - šėmta metu laikuotarpės, katras prasėdiėjė 2201 metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngsiantis 2300 metu groudė 31 dėina.
Tūkstontmetē: 2 tūkstontmetis - 3 tūkstontmetis - 4 tūkstontmetis
Omžē: XXI omžios - XXII omžios - XXIV omžios
Kėimelē (Vėlnios)
Kėimelē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Māšēgalas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 147 žmuonis.
XXIII omžios
Omžios muokslinie fantastėkuo
Šmuots seriala Startreck vėiksma notīnk XXIII omžiou.
Kėimelē (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
XXIII omžios
Omžios muokslinie fantastėkuo
Kateguorėjė:Omžē
Līgialaukis (Sožiuonīs)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Beržos pašepielis
thumb|250px|Beržos pašepielis
Beržos pašepielis ī vėina ėš Lietovuo augontiu beržū (Betula) mediu rūšiū.
Beržos pašepielis ī bėški mažesnis kap beržos svīrūns. Paprastā ožaug lėgė 10-20 m aukštoma, bet pasitaika ė lėgė 30 m aukštoma. Stoubrė skersmenos ī 70 cm.
Tas medis gīven trompā, lėgė 120 metu.
Beržos pašepielis aug šlapiūs vėitūs (medies, pėivūs), parneš rūgštuokas, nelabā skalsės dirvas, gal augtė ožmirkosiūs vėitūs. Anam rēk gausē švėisuos.
Ėš berža leidama sola, pomporā ė rīkštės ēn gīdėmou.
Kateguorėjė:Medē
Ivantėškē
- gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Klausgalvu Medsiedē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Imbarės seniūnėjuo. Anuo nagīven žmuonis.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Petkelėškės (Prėinā)
Petkelėškės - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Vēveriū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 56 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Mikails Bakunins
Mikails Bakunins (g. 1814 m. gegožė 30 d. – m. 1876 m. bėrželė 13 d.) – vėins glabniausiu Rosėjės anarkėstu, kuolektīvėnė anarkėzma pradėninks.
Pradžiuo Bakunins bova Karla Marksa šalėninko, ale paskiau jodvėiju kelē pasoka skėrtėnguom krīptėm. Bakunins krėtėkava pruoletarijata dėktatūras idiėje ė pranašava, ka marksėstėniūs režėmūs pruoletarijats ne valdīs, vuo patsā būs valduoms. Bakunina idiejės palėka puopulērės tarp tuokiū anarkėstu, kāp Noams Chomskis, tēpuogė anuos palėka duovi korontiems kuonspiracėjės teuorėjės.
Kaliejė Šlėselborga tvėrtuovie, do karto noteists smertėis bausmie, tėk vīka anuos ėšvengtė.
Kateguorėjė:Rosėjės rašītuojē Kateguorėjė:Anarkėstā Kateguorėjė:Rosėjės fėluosuopā
Lėngava
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Luogėka
Luogėka (gr. λόγος (logos) „žuodis“, „reikšmie“) – fėluosuopėjės muoksla šaka, tėronti prijimtėnus sampruotavėma būdus; kėtēp taront – taisīklings mėslėjėms, samprotavėmu eiga, svēks pruots, vėdėnis diesnėngoms.
Rokounamuo kalbuo liuogėkas dažns ožvadėnėms mėslėjėmū analėzavėms. Tradėcėškā luogėka bova muokuoma kap fėluosuofėjės šmuots, bat zars do dešīmtmetē luogėka stodėjounama ė kap matematėkas vuo paskotėnēs dešīmtmetēs, kāp kuompjūteriū muoksla šmuots.
Kap muokslos luogėka tėr ė klasėpėkoun sakėniū ė argomentū stroktūra, apībriež aprašīma skema, nagrīnie tėkėmībės santīkė so prīžastėngomo, triuopnios ė natruopnios tēgėmos ė paraduoksos.
Padobavs
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nagīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Nāsē (Kelmė)
Nāsē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Koketiū seniūnėjuo.
Šīškrontė
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Rosnės seniūnėjuo. Anuo gīven 118 žmuoniu.
Nāsē (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Šīškrontė
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Nāsē (Kelmė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Ontanavs (Vėlnios)
Ontanavs - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Māšēgalas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Jakėmavėtē
- gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Pašėikštopis
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Vēveriū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Edgars Rozentāls
Edgars Rozentāls - latvis, AirDog duona ėšradies. Ons tēp pat 2012 m. ėkūrė ė vaduovaun Helico Aerospace Industries.
Šaltenē
Kateguorėjė:Latvėjės žmuonis Kateguorėjė:Ėšradė̄jā
Pašėikštopis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Gėrėninkā (Kelmė)
Gėrėninkā - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Moils
thumb|Vākū moils „Tindi“ ėšdėrbts Ringuvuo ([[Paneviežīs).]] thumb|Ūkėškos moils Moils ī kėituoks aba apīskīstis dākts, dėrbams ėš rėibalū, šarma ė nauduonams skalbėmou, prausėmousi:
Skėrgaila
thumb|250px
Moils
Nauduonams boitie, tekstėlės ėšdėrbėmė, kemėjės ėšdėrbėmė. Moila kartās būn ė matala apdėrbėma stakliu tepėma ė vėsėnėma skīstėmė.
Skėrgaila
Skėrgaila (g. ~1353 m., mėrė 1397 m. sausė 11 d.) - Lietovuos dėdlīsės konėgākštis. Ons bova Lietovuos dėdlė̄je konėgākšte Algėrda ė anuo ontruoses žmuonas Jolėjuonas sūnus. 1383 aba 1384 m. apsėkrėkštėjės vagol katalėkū tradėcėjės gava Kazėmiera varda. Kūmat ons valdė Kijeva (1395-1397 m.) bova ožsėvadė̄nės savė stačetėke Ėvana vardo. Ons bova dėdlē prėklaus karaktuore ė anam liōb patėkt ėšgert.
Moils
Moilou ėšdėrbt tonkē nauduonams alėjos.
Kateguorėjė:Kemėjė
Skėrgaila
1379 m. Skėrgaila sava bruole Juogailas palėipėmo apvažėniejė Euruopas valsībės, ėnfuormava anū valdės, ka Juogaila ė kėtė Algėrdātē nuor atsėverstė i katalėkū viera. 1382 m. pagelbiejė Juogailā atimtė nū Kēstote valdė (šmuots ėstuorėkū mėslėjė, ka Kēstotis 1382 m. bova nožodīts, Skėgailas vagol palėipėma). Skėrgaila ož ton gava Trakū ė Puoluocka konėgākštėjės (Trakos valdė 1382-1392, Puolocka - 1386-1393 m.), vuo 1386 m. (ofėcelē – 1387 m. balondė) īgava Lietovuos konėgākšte vėitėninka tėtola Lietovuo.
1385 m. vaduovava derėjiemousė so lėnkū dėdėkās diel Juogailas ė Jadvīgas veseles ė Juogailas vainėkavėma Lėnkėjės karaliom.
Kateguorėjė:Lietovuos dėdlė̄jė konėgākštē
Oikē (Telšē)
Oikē - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Gadūnava seniūnėjuo. Anuo gīven 5 gīventuojē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Laukėninkā (Variena)
Laukėninkā - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo. Anuo gīven 34 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Lėngės (Šėlalė)
Lėngės - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Opīnas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 52 žmuonis.
Mikails Lomonosuovs
Mikails Lomonosuovs (g. 1711 m. lapkristė 19 d. [vagol Joliaus kalėnduorio: lapkristė 8 d.] Mišaninskaja suodnuo – m. 1765 m. balondė 15 d. [vagol Joliaus kalėnduorio: balondė 4 d.] Sankt Peterborgė) – rosu puoets, kemėks, rosu kalbuos reformatuorios – muokslėninks universals. Vėini glabniausiu anuo muokslėniu atradėmu bova Veneras atmuospera ė masiu tvermies diesnis kemėnies reakcėjuosė.
Kateguorėjė:Rosėjės muokslėninkā Kateguorėjė:Rosėjės puoetā Kateguorėjė:Kemėkā
Pakolnė (Šėlotė)
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Narėškėns
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Koketiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Pakėrnē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nagīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ožgėrē (Gadūnavs)
Ožgėrē - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Gadūnava seniūnėjuo. Anuo gīven 9 gīventuojē.
Liodvėnava (Ruikėškis)
Liodvėnava - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Vedrē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Opīnas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 30 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Latvėškas vikipedėjės maratuons
Latvėškas vikipedėjės maratuons - vėsoumanėnė akcėjė skėrta padėdīnt torėnė dėdloma straipsniu skaitlio latviu kalbuos vikipedėjuo. Maratuons prasėdiejė 2015 m. kuova mienesie ė ēs 6 mienesios. Maratuonā dėdlē rem Latvėjės universitets, prėvatės bėndruovės, radėjė stuotis, Norvik banks, katros ė krūvuo īr ton maratuona inicijatuorios. Tuolėms maratuona tėkslos, ka 2018 m., kūmet būs švėntams Latvėjės 100-ta metū jobeliejos, vikipedėjuo latviu kalbuo būtom 100 tūkst. straipsniu.
Kampanėjė
thumb|Vikimaratuona plakats Rīguo Žmuonis, katrie palaikė vikimaratuona ė rokava par YouTube aple ton akcėjė:
Kateguorėjė:vikipedėjė
Ožkalnis
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Opīnas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Mārcis Auzinis
thumb|right|250px|Mārcis Auziņš [[2008 m.rogpjūtė 5 d.]] Mārcis Auziņš (g. 1956 m. sausė 11 d.) - Latvėjės fizėks, nū 2007 m. ons īr Latvėjės onėversėteta rektuorios.
Kateguorėjė:Latvėjės žmuonis
Kėškuonē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Juonėškis
Juonėškis īr miests šiauries Lietovuo, Šiauliū apskrėtī, šalėp Latvėjės robežė, 39 km i šiaurė nū Šiauliū. Rajuona ė seniūnėjės centros. Juonėškė stuov Švt. Panieles Jiemėma i Dongu bažnīčė. Par miesta ēn kel's ė gelžkėlis Šiaulē-Rīga.
Kėškuonē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Juonėškis
Istuorėjė
Juonėškė vards mėnavuojams nū 1523 m.
Sports
Kateguorėjė:Lietovuos miestā kateguorėjė:Juonėške rajuona gīvenvėitės
Skruobla
thumb|250px|Skruobla
Laukėninkelē
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo. Anuo gīven 9 žmuonis.
Skruobla
Skruobla aba skruoblos ī lapouts medis, katros prėgol beržėniu augalū (Betulaceae) šeimā.
Lietovuo skruoblas aug daugiau pėitūs ė vėdorie, mišrē so eglėm, ōžoulās, ousēs, apošėm. Anā dėdlē patink tomsės vėitas, ale rēk daug vilgšmės ė šėlomuos.
Laukėninkelē
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Karalėškē (Kalvarėjė)
Karalėškē - gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Skruobla
Skruoblas aug lietā, dėdlė augoma napasėik - ožaug lėgė 15-25 m, sīkēs lėgė 30-36 m. Kap aug laukūs, tā stoubrē būn nuognē trompi, vuo vainėks rotolėšks. Ėšgīven lėgė 150 metu omžious.
Karalėškē (Kalvarėjė)
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Skruobla
Kateguorėjė:Medē
Bodnėnkā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Māšēgalas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Mažuosės Zarėškės
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Vēveriū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 80 žmuoniū.
Pakėrniuokā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nagīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Mažuosės Zarėškės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Ožmarkėjė
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Gadūnava seniūnėjuo. Anuo gīven 8 gīventuojē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Nuorēšē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Koketiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 54 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Bochotnica
Bochotnica īr miestalis pėitrītiu Lėnkėjuo, Lioblėna vaivadėjuo, terp Pulavu ė Lioblėna. Par Bochotnica tek Bystra opalis. Īr 1076 gīventuoju (2014 metū doumenā).
Mažeikiu rajuona ežerā
Mažeikiu rajuona ežerā. Mažeikiu rajuonė īr 5 ežerā.
Kasauskā
- gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Pakluounē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Ingrėda Šėmuonītė
Ingrėda Šėmuonītė (Ingrida Šimonytė, g. 1974 m. lapkristė 15 d. Vėlniou) – Lietovuos akuonuomėstė, puolitikė, Andriaus Kobėliaus kabėneta finansu ministrė (2009-2012 m.), Seima narie ė aštouniuolėktas Vīriausībės Ministrė Pėrmėninkė.
Tēpuogė dalīvava 2019 m. Prezidėnta rinkėmūs, anū pėrma tora laimiejė, ale ontram torė pralaimiejė Gėtanou Nausiedā.
Kateguorėjė:Lietovuos ministrā pėrmėninkā Kateguorėjė:Lietovuos ministrā
Hemsedal up n' down
Hemsedal up n' down - kuožnās metās notėnkontės kalnu slėdiu ė snėiglėntiu spuorta lėnktīnės Hemsedalie, Nuorvegėjuo, tonkiausē notīnk onkstėi pavasarie. 2016 m. notėks kuova 5 d. Dalīvavėms īr muokams, vuo ėškuošė lėnkīnies guan prėzos.
Skėrvītė (suoda)
Skėrvītė - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Rosnės seniūnėjuo. Anuo gīven vėins žmuogos.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Kretingas Panuos Marėjės bažninčė
thumb|250px|Bažninčė
Kretingas Panuos Marėjės bažninčė īr patė seniausė bažnīčė vėsuo Žemaitėjuo. Ana īr pabudavuota 1617 metās. Stuov Kretinguo, Vėlniaus ulīčiuo, šalep Akmenuos ė Dopultėis sontakas.
1617 m. bažninčė ė bernardėnu vėinuolīna pabudavuojė Žemaitiu seniūns Juons Chuodkevėčios. Budninks īr guotėkas ė renesansa ėšruodas, so 3 navuom. Vėdō padėrbtė net 7 altuorē, īr senuobėnės, poikē ėšdėrbtas medėnės doris, sakīkla, īr gausoms abruozdieliu, seuobėnē varguonā. Šventuoriaus kiemė īr kalvarėjės kuoplīčielės, paskėra kuoplīčė, parapėjės nomā.
Šalep bažninčės īrengts Lurds.
Kateguorėjė:Žemaitėjės bažninčės Kateguorėjė:Kretingas rajuons
Pavluovs (Vėlnios)
Pavluovs - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nagīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kestenē
- gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 33 žmuonis.
Tarpotėškė (Prėinā)
Tarpotėškė - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Vēveriū seniūnėjuo.
Kestenē
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Kėmšā
- gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Rosu Vuobelīns
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Opīnas seniūnėjuo.
Vinkšna
thumb|220px|Vinkšna
Vinkšna (kėtap skirpsta, vinkšnos, skirpstos, golba, ) ī lapouts medis.
Šėmiekā (Prėinā)
Šėmiekā - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Vēveriū seniūnėjuo.
Vinkšna
Ožaug lėgė 30 m augoma. Vainėks tonkos, platē rotolėškos. Lapā tor kap pjūklo pjausītus kraštus. Žėidā būn paskiri, koukštūs. Vinkšnas aug spierē, ėšgīven lėgė 300 metu.
Ebuola
300px|right|thumb|Ebuolas vėrosa mėkrapuortegrapėjė
Šėmiekā (Prėinā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Vinkšna
Lietovuo vinkšnas aug daugomuo šalėis vėdorie: dėdlesniū opiu slieniūs, kap katrū ežerū šlātūs. Anuom patink ūksmie. Aug sīkiom so ōžoulās, lėipom, ousēs.
Ebuola
Ebuolas hemoragėnė karštėnė (EHF, aba da vadėnama Ebuola) - baisė, tonkē mėrtėna infekcėjė. Lėga sokel Ebuolas vėrosos. Ebuola atrasta 1976 m., vuo tonkiausē ėšplėta 2014 m.
Rosu Vuobelīns
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 12 žmuoniū.
Vinkšna
Kateguorėjė:Medē
Tarpotėškė (Prėinā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Rosu Vuobelīns
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Pažerīs (vėinsiedis)
Pažerys - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Tarpotėškė (Prėinā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Pažerīs (vėinsiedis)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Ebuola
Kateguorėjė:Lėgas
Octave Mirbeau
Octave Mirbeau (Oktavės Mirbuo) 1848 m. vasarė 16 - 1917 m. vasarė 16 d. Parīžios) - prancūzu rašītuos, intelektuals, eseėstos, krėtėks, ruomanėsts ė dramatorgs.
Pagālašē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Māšēgalas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 9 žmuonis.
Lioblėns
Lioblėns – miests pėitrītiū Lėnkėjuo. Ton īr devīnts palē dėdloma Lėnkėjės miests. Ton īr dėdliausės Lėnkėjės miests i rītū šmuota nū Vīslas opės.
Paplėnkšė
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Gadūnava seniūnėjuo. Anuo gīven 11 gīventuojū.
Lioblėns
Istuorėjė
Lioblėnė 1569 m. bova pasėrašīta Lėnkėjės ė Lietovuos sōtartės, vadėnamuojė Lioblėna onėjė.
Pagālašē
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pazėmkolnis
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Opīnas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 12 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Octave Mirbeau
Nūruodas
Mirbeau, Octave
Paplėnkšė
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
2015 m. An-2 avarėjė
2015 m. An-2 avarėjė - 2015 m. gegožė 16 d. Baltėjės jūruo dinga ėš Švedėjės i Lietova skrėdis liektovs An-2. Ons prėglė Klaipiedas avėjėlėnėjuom. Dėngosė liektova miegėna rast Lietovuos ė Latvėjės gelbėtuojē.
Tačėlavs
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Māšēgalas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
2015 m. An-2 avarėjė
Laiva 2015 m. gegožė 19 d. vakarė rada Lietovuos kariaunas laivs.
Klētėškē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Lemkaraistis
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo. Anuo gīven 10 žmuoniu.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Klētėškē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Lioblėns
Žmuonis
Miestė 2014 metās gīvena 343 102 žmuonis.
Ritchie Boys
Ritchie Boys bova maždaug 10 000 jaunū, daugiausē Vuokītėjės žīdū, katrie pabiega ėš Vuokītėjės i JAV ėr istuojė i JAV armėjė. Anūs trenėrava JAV karioumenės žvalgība apmuokėmū centrė Merėlende, katros tēp pat vadėnams Camp Ritchie. Anūs trenėrava psėkuologėnē vainā prīš Vuokītėjė. Anie gerā tėka Ontra svieta vainuo, bo geriau ož kėtos, Amerėkuo gėmosios karėivios, rokavuos vuokėškā. Anū oždoutės bova analėzoutė prėiša, demoralėzoutė anou, nuoront laimietė vaina so basālėgėnio pasėdavėmo.
Tačėlavs
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Lioblėns
Nūruodas
Kateguorėjė:Lėnkėjės miestā
Ritchie Boys
Pū Ontruosės svieta vainuos Ritchie Boys dėrba pargoldītuojēs Nioremberga tėismūs. Pū ton daugoma kariū padėrba geras puolėtėnės, muokslėnės ė versla karjieras.
Šaltenē
Kateguorėjė:Ontra svieta vaina
Klētėškē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Lonkėninkā (Variena)
Lonkėninkā - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo.
Vėvelėškės
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Jūžėntu seniūnėjuo.
Lonkėninkā (Variena)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Vėvelėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Kobėlē (Kelmė)
Kobėlē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 54 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Oustadvaris
Oustadvaris  – gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Rosnės seniūnėjuo. Anuo gīven 108 žmuonis.
Švītorīs
1873–1876 m. prėišās Mėnėjės žiuotės ėšstatītas aštouniū kompū Oustadvare švītorīs, sojongts so švītorīe sara gīvenamuojo bodīnko. Daba ons īr teknėkas ėstuorėjės pamėnkls, navėgacėjā nabnauduojams, bat īr poikos Rusnės ė Mėnėjės krašta apžvelgas buokšts.
1907 m. ėšstatīta ondens kielėma stacėjė so gara torbėna, sosiorbontė pėivu ondens partelio ė nuolėidontė anou i Atmatas ope.
Lietovuos pašts 2003 m. ėšlēda pašta ženkla so Oustadvare švītore abruozdelio.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Nuorēšiokā
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Koketiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Pavėštītė kaims
- gīvenvėitė Vėlkavėškė rajuonė, Vėštītė seniūnėjuo.
Kaimalie īr pamėnklos Lietovuos liousomou, Švėntasės šaltėnis. Ož keliū kiluometru i vakarū šmuota īr Vīštītė ežers, i pėitrītiū šmuota - Pavėštītė pėlekolnis ė Pavėštītė kalva (282 metrā), vėina aukštiausiū pėitū Lietovuo.
Istuorėjė
Pavėštītie 2001 metās gīvena 114 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlkavėškė rajuona gīvenvėitės
Vuorosnė
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Rosnės seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Istuorėjė
Vuorosnė – vėina seniausiu pamare karašta gīvenvėitiu. 1366 m. Krīžioutiu uordėns raštė mėnavuojama kāp Variszkin (Varėškėnė), vieliau – Warruss, Warruß (Vuorosnė),  Alt Russ  (Senuojė Rosnė).
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Kvėitkėnė (Kalvarėjė)
Kvėitkėnė - gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 35 žmuonis.
Uobelėnė (Prėinā)
Uobelėnė - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Vēveriū seniūnėjuo.
Sauslaukis (Kelmė)
Sauslaukis - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Oužuolīnė (Vėlnios)
Oužuolė̄nė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Māšēgalas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 23 žmuonis.
Sauslaukis (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Kvėitkėnė (Kalvarėjė)
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Uobelėnė (Prėinā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Naujenelė (Kalvarėjė)
Naujenelė - gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 35 žmuonis.
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Papaukštkalnis
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Opīnas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Koprės
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Ožopis (Sožiuonė̄s)
Ožopis - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nagīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Meškīnā
Meškīnā - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Vēveriū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 21 žmuogos.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Paragā
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Kormėškė (Variena)
Kormėškė - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo. Anuo gīven 10 žmuoniu.
Čiesos
Čiesos (čiestos) īr vėinmatis, rēlētīvos nū pluotmies neatsēms reiškėnīs. Čieso ivardėnama materėjaliū uobjėktu egzėstavėma trūkmie, anū padietės pluotmiē terposavė atžvėlgio.
Kormėškė (Variena)
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Čiesos
Čiesos meruojams omžēs, metās, mieniesēs, dėinuom, andīnuom, mėnotėm, sekondėm.
Padobīsīs (Kelmė)
Padobīsīs - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Koketiū seniūnėjuo.
Čiesos
Gomtėškā čiesos merujams i dėina, nakte, rīta, vakara.
Šėlotės seniūnėjė
Šėlotės seniūnėjė īr seniūnėjė Šėlotės rajuona pėitvakariūs, cėntros - Šėlotė.
Nūruodas
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona seniūnėjės
Terptautėnė kavuos organėzacėjė
miniatiūra|250px|right|ICO žemielapie: {{legend|#008000|ICO eksportoutuojē}}{{legend|#800000|ICO  importoutuojē}}
Padobīsīs (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Čiesos
Kateguorėjė:Čiesos
Terptautėnė kavuos organėzacėjė
Terptautėnė kavuos uorganėzacėjė nū 1963 m. vėikontė terptautėnė uorganėzacėjė, ėkorta dėrbont krūvuo so JTO, ana skatėn dėrbėma krūvuo terp kava importounontiu ė eksportounontiu šaliu.
Kateguorėjė:Terptautėnės organėzacėjės
Dautiuoniokā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Māšēgalas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 24 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ažobalē
Ažobalē - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Jūžėntu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Sodenē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Sožiuoniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nagīvena žmuonis.
Tuotuorkėimis
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Vėštīte seniūnėjuo, ož 5 km i šiaurė nū Vėštīte miestalė. Anuo 2001 metās gīvena 101 žmuogos. Miestalie īr žvīre telkinīs.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Lyndon Johnson
thumb|250px|right|Lyndon Johnson
Lyndon Johnson (g. 1908 m. rogpjūtė 27 d. – m. 1973 m. sausė 22 d.) - nū 1963 m. lėgė 1969 metu JAV prezidėnts. 37 prezidėnts par vėsa JAV istuorėjė.
Kateguorėjė:JAV prezidėntā
Pabalėnė
- gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Padūkstē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Koketiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 22 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Dungerē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Opīnas seniūnėjuo.
Istuorėjė
Suodna mėnavuonama nū 1667 metū, kūmet čėštās bova dvara žemės. Nū 1843 m. dvara valdė Bornėikas, katrie pariėmė 1863 m. sokėlėma. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 30 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Savėtėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Slīvs
thumb|250px|Slīvā miniatiūra
Savėtėškė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniu.
Slīvs
Slīvs ī vaisėnis medis, augėnams suodnūs, gīvenėmūs, vuo laukėnē slīvā aug laukūs, pamedies.
Savėtėškė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Slīvs
Patsā augals ī kėlėma nug Sirėjės.
Tas būn nedėdlis medis aba krūms.
Lapā paprasti, kiaušė skvarmas. Žėidā balti, pavėinē aba ēn poukštėm pu 2-5. Vaisē rauduoni, geltuoni, vīšniški, soltingi, so kondoulio vėdou. Slīvā skanūs, poikūs, saldūs ī.
Rūgštuokas slīvas šaukiamas krīgėm, pliūmėm.
Kateguorėjė:Medē
Krašteliškės
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Vēveriū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Ēliuokėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Māšēgalas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Krašteliškės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
John F. Kennedy
thumb|250px|right|John F. Kennedy
Kateguorėjė:JAV prezidėntā
Kodrienā (Variena)
Kodrienā - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo, ož 11 km i pėitvakarios nu Merkėnės.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 25 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Traksiedē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šėlotės seniūnėjuo. Anuo gīven 1105 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Sliedā
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Gēdrātėškės (Vėlnios)
Gēdrātėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Māšēgalas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 55 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Haris Trumans
Harry S. Truman (g. 1884 m. gegožė 8 d. – 1972 m. groudė 26 d.) - nū 1945 lėgė 1953 metu JAV prezidėnts. 33 prezidėnts par vėsa JAV istuorėjė.
Kateguorėjė:JAV prezidėntā
Koršē (Kelmė)
Koršē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 62 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Dungeriuokā
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Opīnas seniūnėjuo. Suodnuo īr pėlekolnis, katrs īr gerā ivėizams nū grētkelē.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 30 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Muosiedis
Muosiedis - mėstielis šiaures Žemaitijuo, Skouda rajuonė, Pri Bartovuos opes. Senionėjes cėntros. Mėstielis īr posiaukelie tarp Skouda ė Saluntū, Saluntū regijuonėniam' perkė. Muosiedie īr respoblėkinis Onėkaliū akmenū moziejos (veik nu 1979 m.), stuov Šv. Arkangela Mīkuola bažninčė (pastatīta 1783 m.), īr gėmėnazėjė, vaistėnė.
Istuorėjė
Pėrm kart mėnavuojams 1253 m. križiuotiū kronikuo, bova Cekle žemie. Pu Žemaitėjės krėkšta, XV o. prėklausė Medininkū (Varniū) vīskopou. 1544 m. mėnavuojams mėstielis, 1551 m. pastatīta pėrmuoji medėnė bažninčė. 1703 m. Muosideis gava torgaus teisė, vuo vėliau ė prekībmetiū privilegėjė.
Bētē
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Jūžėntu seniūnėjuo.
Pagrondā
- gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 24 žmuonis.
Bētē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 28 žmuonis, vuo 2011 m. - 15 žmuoniu.
Pagrondā
Kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Bētē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Muosiedis
Istuorėjė
1907 ė 1962 m. mėstielis degė. Lig Untruoj' pasaulėne kara mėstielie gīvena aplė 35 žīdū šeimas, vėsė, išskīros kelis, bova nužodītė 1941 m. vasar Skoudė ė Kretinguo. 2002 m. rogpjūtė 19 d. prezidėnta dekreto patvirtins miesta herbs.
Akmėnū moziejos
Muosiedis žīmos sava akmėnū moziejo, katras garsos ne tik Lietovuo, bet ė ožsienie. 1957 m. anū pradiejė kortė daktars Vacluovs Inta (1925 - . 1979 m. oficialē atidarītamė Onėkaliū akmėnū moziejou bova aplė 5000 rieudliū, suvežtū iš ivairiū Lietovuos vėitū. Šėndėin senamė ondens malūnė veik ekspozicėjė, katra pasakuo aplė ledīnmetius, rėiduliū keliuon' i Lietov. Moziejos īr didėlis toristū (tėik lietoviū, tėik ožsėnietiū) traukuos cėntras Žemaitijuo.
Paėikvedis
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Opīnas seniūnėjuo.
Lonkelės (Prėinā)
Lonkelės - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Vēveriū seniūnėjuo.
Paėikvedis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniū.
Lonkelės (Prėinā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Paėikvedis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Krīgė
thumb|250px|Žīdintė krīgė
Lonkelės (Prėinā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Krīgė
Krīgė ī tuokis slīvu krūms aba nedėdlis medelis, savāmėškā augons Lietovuo.
Augals akstėnouts, ėšaug kap dėduoks krūms aba nedėdlis medelis (kortās lėgė 3 m aukštoma), paprastā tor kelis kuotus. Žīda balondė galė, gegožie. Žėidā balti lėgė 1,5 cm skersmenė ī. Vaisē tomsē mielėni, so dėdlēs kondoulēs.
thumb|left|240px|Vaisē
Kateguorėjė:Medē
Kopėškis
Kopėškis īr miests Lietovuo, Paneviežė apskrėtie, 44 km i rītos no Paneviežė. Rajuona ė seniūnėjės cėntros. Pruo miesta tek Lievou ėr anuo ėntaks Kopa, tēpuogė praēn kel's Paneviežīs-Ruokėškis. Stuovė Krėstaus žengėma i dausas bažnīčė, koltūras namā, etnuograpėjė moziejos.
Tievė Mūsa
Tievė Mūsa aba Viešapėtėis malda - labiausē paplėtus krėkštiuoniu malda. Ana ožrašīta Naujajamė Testamėntė. Šėtio malduo sava muokinius - apaštalus, ėšmokėna patsā Jiezos Kristos.
Kopėškis
Kopėškis iė̄je i sieliu žemės. Mėslėjama, ka jau XIII o. anamė bova medėnė pėlės. Kopėškė vards mėnavuojams nu 1529 m.
Kateguorėjė:Lietovuos miestā Kateguorėjė:Kopėškė rajuona gīvenvėitės
Tievė Mūsa
Tievė Mūsa ivairiuom ruoduom
Katalėkėška malduos teksta versėjė: (lietuvėškā)
Tėve mūsų, kuris esi danguje,
teesie šventas tavo vardas,
teateinie tavo karalystė,
teesie tavo valia
kaip danguje, taip ir žemėje.
Kasdienės mūsų duonos duok mums šiandien
kaip ir mes atleidžiame savo kaltininkams.
Ir neleisk mūsų gundyti,
Padvarninkā (Koketē)
Padvarninkā - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Koketiū seniūnėjuo.
Tievė Mūsa
Tievė Mūsa ivairiuom ruoduom
bet gelbėk mus nuo pikto. Amen
Macėkā
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šėlotės seniūnėjuo. Anuo gīven 967 žmuonis.
Tievė Mūsa
Tievė Mūsa ivairiuom ruoduom
Malda “Tievė mūsa” žemaitėškā
Macėkā
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Tievė Mūsa
Tievė Mūsa ivairiuom ruoduom
(Pajimta ėš: )
Padvarninkā (Koketē)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Tievė Mūsa
Tievė Mūsa ivairiuom ruoduom
Tievė mūsa, katros esi dongou,
Tebūn švėnts tava vards,
Teatēn Tava karalīstė,
Kap dongou, tep ėr ont žemės.
Kasdėinės mūsa dounas douk mums šėndėin
Ėr atlēsk mums mūsa kaltės
Kap ė mes atlēdam sava kaltėninkams
Ė nelēsk mūsa gundītė,
Malda „Tievė mūsa“ luotīnū ruodo: thumb|Pater noster.
Kateguorėjė:Maldas
Švėnčiuonielē
Švėnčiuonielē īr miests Rītū Lietovuo, Aukštaitėjuo, Švėnčioniu rajuoni, 10 km i vakaros no Švėnčiuoniu. Miesta ėr apīlėnkiu seniūnėjės centros. Anom stuov' Šv. Edvarda bažnīčė, vakū gluobos namā. Pra Švėnčiuonielios tek' Žėimena, apīlėnkese gausu ežerū.
Švėnčiuonieliū vards minavuojams no XVII o.
kateguorėjė:Lietovuos miestā
Alos
Kateguorėjė:Alkoholėnē gėrėmā
Palnīčė
Polnīte - gīvenvėitė Kalvarėjės savėvaldībie, Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.