cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kataluonu kalba
Kataluonu kalba - vėina ėš romanu kalbū. Kataluonu kalba rokouns Anduoruo, Katakuonėjės regėjuonė, Ispanėjuo. Kataluonu kalba rokouns aple 7,5 mln. žmuoniū. Kataluonu kalba īr labā artėma ėspanu kalbā.
Kateguorėjė:Ruomanu kalbas
Lėntėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Vėlniaus liciejos
Vėlnious liciejos (onkstiau - Vėlnious tėksliūjū, gamtuos ė technėkas muokslu liciejos) - Lietovuos dėinėnė, savarankėška muokėmuosi bendruojuo lavėnėma muokīkla Vėlniou, Šėrvėntu g. 82, vīkdonti pagrėndiniuo, vėdorėniuo ė papėldoma ugdīma pruogramos lietoviu ė onglu ruoduomis.
1885
1885 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ketvėrtadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Būdvėitē (Klaipieda)
Būdvėitē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo. Anuo gīven 3 žmuonis.
Kalėnava
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Garlevuos apīlėnkiu seniūnėjuo.
Būdvėitē (Klaipieda)
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Kalėnava
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 33 žmuonis.
Tuoms Radzėnevėčė
Tuoms Radzėnevėčė (g. 1981 m. bėrželė 5 d. Marėjampuolie) īr Lietovuos futbuolėninks, bovė̄s nacēnalėnės rinktėnės poulies. Daugomuo luošė Marėjampuolės „Sūdovuo“ ė Čekėjės klobūs.
Karjiera
Radzinevičius
Vākālis Bėlis
Vākālis Bėlis vuo Bėlis Kids (, tėkros vards Henris Makkartis,, 1859 m. siejės 17 d. aba lapkristė 23 d. — 1881 m. lėipas 14 d.) bova JAV Laukėniu vakarū nusėkaltielis galvažodīs, par dvėdešėmt vėinus gīvenėma metus padėrbės aštounės žmuogžodīstės. Tēpuogė kuovuojė Naujuojuo Mekėskuo nutėkosiuo Linkolna apīgardas vainuo, kor mosintās būs nužodės trės žmuonis. Da verties gīvuoliū vagīstiem.
1881 m. balondi Bėlis bova sočiopts šerifa Gareta, anam paskėrta smertėis bausmie. Ale balondė pabėnguo pabiega ėš kaliejėma ė liousā gīvena ligė tumet, kumet anou nušuovė šerifs Garets. Tas nutėka 1881 m. lėipas 14 d. Naujuojuo Meksėkuo asontiam Fort Sumnerie. Vākālis Bėlė gīvenėms ė ėškadas palėka dėdli atgarsi populēriuo kultūruo ė daug vesterna žanra fėlmu bova sokorpta, katrūs pavaizdouts i Bėli panašos veikies.
Šaltenē
Kateguorėjė:Nusėkaltielē Kateguorėjė:JAV žmuonis
Onkontā
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Žarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 6 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Jotē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Akmenės seniūnėjuo. Jotiūs īr muokīkla, medėcėnas ponkts.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 252 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Rogpjūtė 5
Rogpjūtė 5 dėina īr 217 metu dėina (kelamasēs metās - 218) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Vardadėinē
Mėntare – Nona – Osvalds – Rimts – Vaidots – Vėlėjė
Baltėjės jūra
thumb|260px| Baltėjės jūra Baltėjės jūra (onkstiau žemaitėškā vadėnta ėr Žemaitiu jūra) īr jūra Šiauries Euruopuo terp 53°N - 66°N šiauris platumuos ėr terp 20°E - 26°E rītū ilgumuos. Jūras pluots 386 000 km², dėliausės gėloms - 459 m. I Baltėjės jūra itek ton dėdliausės opės: Nemons, Vīsla, Neva, Uoderis, Daugova.
Valstībės torontes prėējėma pri Baltėjės jūras
Šalėp Baltėjės jūras īr ton valstībės:
Kateguorėjė:Jūras
Velkės
thumb|250px|Velkės, katruom amerėkuonā liuob važėnėis par grindėni
Kateguorėjė:Gīvuoliū transpuorts
Trēgelē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Žemė̄jė Kaplē
Žemė̄jė Kaplē īr Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 76 prietelē. Palē kaima robežio tek opalis Suleva.
Padėrvuonē
Padėrvuonē - Juonėškė rajuonė, Juonėškė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 25 prietelē.
Aduomavs
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Teneniū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Rogpjūtė 6
Rogpjūtė 6 dėina īr 218 metu dėina (kelamasēs metās - 219) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Liodvėnava (Tormants)
Liodvėnava - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Ladėnu kalba
Ladėnu kalba - vėina ėš romanu kalbū. Ladėnu kalba rokouns Duoluomėtū kalnūs, Italėjuo. Ladėnu kalba rokouns aple 30 tūkst. žmuoniū.
Kateguorėjė:Ruomanu kalbas
Naujėninkā (Tauragie)
Naujėninkā - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Iguoris Muorėns
thumb|Iguoris Muorėns Iguoris Muorėns (g. 1975 m. vasarė 21 d. Vėlniuo) bovė̄s Lietovuos futbuolėninks, nacēnalėnės rinktėnės poulies. Daugomuo luošė ož Vėlniaus „Žalgėri“.
Naujėninkā (Tauragie)
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Iguoris Muorėns
Karjiera
Morinas
Puopiežiaus Prančėškaus vizitacėjė Baltėjės valstībies
Puopiežiaus Prančėškaus vizitacėjė Baltėjės valstībies - glabnos Katalėku Bažnīčės notėkėms, kūmat 2018 m. siejės 22 - 25 d. aplonkė Lietova, Latvėjė ė Estėjė. Lietovuo puopiežios Prančėškos aplonkė Vėlnio ė Kauna, Latvėjuo - Agluona ė Rīga, Estėjuo - Talina.
Kateguorėjė:notėkėmā
Arėškė
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Žarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 8 prietelē.
Dembėna (Trakā)
Dembėna - gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Arėškė
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Kaziokuonīs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
1891
1891 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ketvėrtadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Julėjė Savėčeva
thumb|right|Julėjė Savėčeva Julėjė Savičeva (g. 1987 m. vasarė 14 d. Zauralie, SSRS) īr Rosėjės popdainėninkė. Dalivava 2004 m. Eurovėzėjės dainiū konkursė, katramė ožjiem 11 vėita.
2003 m. J. Savėčeva dalīvava realībės šou „Žvaizdiū pabrėks-2". Ka laimietė anā ė nepavīka, bat pu šou Julėjė pradiejė lėptė karjieras laiptā, palėkdama vėina populēriausiu Rosėjės dainėninkiu.
Nūruodas
Savičeva, Julėjė Savičeva, Julėjė
Natalėjė Avelon
thumb|Natalėjė Avelon (2009) Natalia Avelon (gėme 1980 m. kuova 29 d. Wrocław, Lėnkėjuo) īr lėnku aktuore ė dainėninke. Ana gėmėe Lėkėjuo, bat būdama vako so tėivās ėšvīka gėvėnti ī Vokėitėjė.
Ana dainiou koloboracėjuo so Suomėjes dainėninko Ville Valo, atleikdamė ėžīme Nancy Sinatra daina "Summer Wine".
Noroudas
Ville Valo ė Natalia Avelon (Warner Music).
Cristina Fernández de Kirchner
thumb|200px Krėstina Fernandės de Kiršner (Cristina Elisabeth Fernández de Kirchner; gėmė 1953 m. groudė 10 dėina Rio Galjegosė) īr Argentėnas prėzidentė (nū 2007 m.), bovosė prėzidenta Nestuora Kiršnėrė žmuona. Ana īr tėktās ontra motrėška Argėntėnas istuorėjuo, katra paslėka prėzidentė. Kristina Kiršner īr tėisėninkė, prėgol peruonėstėnē Tėisėngoma partėjā (ėsp. - Partido Justicialista).
Kateguorėjė:Argentėnas žmuonis Kateguorėjė:Valduovā
Algis Oždavėnīs
Algis Oždavėnīs (gėmė̄s 1962 m. balondė 26 d. Vėlniou, mėrė̄s 2010 m. lėipas 25 d. Kabeliūs) bova lietoviu pėliuosops, menuotīrėninks, koltūruoluogs, līgėnamu cėvėlėzacėju stodėju, Rītū koltūru žėnuovs. Ons bova vėins dėdliausiu Lietovuo antėkas, neoplatuonėzma, islama žėnuovu šalie.
Gīvenėms
Gėmė Algis Oždavėnīs 1962 m. balondė 26 d. Vėlniou. Vākīstė praleida Droskėninkūs. Kap muokės muokīkluo, tap rašė istuorėjės aplė indienus.
1980–1987 m. stodėjava Valstībėniam dailės instėtotė Vėlniou, tenās palėka menuotīrėninko. Dėdlē kuovuojė prīš tarībėni rieda – traukėni „Droskėninkā-Vėlnios“ ėškielė Lietovuos vieleva, paskom par kuonferencėjė instėtuotė vėišā atsisakė pasakuotė aplė tarībėni suocrealėzma mena. Algis Oždavėnīs bova ėšmests ož ton ėš instėtota, ale padedont Onatanou Ondrėjauskou, paskom apėnt sogrōžints i muokslus.
Pradiuo ons tīrėniejė XX o. ontruos posės Lietovuos dailė, ale paskom sosiduomėjė „dūšės literatūra“: Gurdžėjėvo, Kastaneda, H. Giunterio, Tarthango Tulku. Paskom periejė prī tradėciuonalėzma, dėdlē sava tīrėniejėmus grindė sūfėzma pasaulieveiza (riemės F. Šuono, T. Borkharto, M. Lingso, S. H. Nasro, A. Kumarasvamio, R. Genono. Sosisėikė̄s so Martīno Lingso, katros terpovainie bova VDU senuosės onglu literatūras pruopiesoriom, sosipažėna so Londuon a neoplatuonėkās. Miegindams sovėinītė „Atienu luogėkas“ ė „Jerozalės vieras“ diskursus A. Oždavėnīs grēžies i islamėška tradėcėjė, senāsės Vėduržemė jūras kraštū vieras.
A. Oždavėnīs daugomuo tīrėniejė Platuona, pėtaguorėitiu, stuojėku ė neoplatuonėku pėliuosuopėje, islama (īpatingā sūfėzma) koltūra, senuobės Egėpta, Mesopuotamėjės tradėcėjės, šiūlaikėnė koltūra ė pėliuosuopėjė. Diestė vairiūs Euruopas, Azėjės, Australėjės onėversėtetūs.
1987–1989 m. bova žornala „Literatūra ir menas“ dailės korespondėnto, 1987–2002 m. komparatīvistėnės koltūroluogėjės, estetėkas ė mena teuorėjės skīriaus muokslėnis bėndradarbis Lietovuos koltūras ė mena instėtotė. 1995–2002 m. dėrba Lietovuos pėliuosopėjės, koltūrasė mena instėtotė, nū 2000 m. bova Vėlniaus dailės akademėjės Kauna dailės instėtota vīresnīsis muokslėnis darboutuos, Humanėtarėniu muokslu katedras vedies, pruopiesorios.
1998 m. Lietovuos mena kūrieju asuocēcėjė anon prīpažėna kap geriausi dailės krėtėka. 2000 m. apdoveniuots P. Duovīdātė premėjė. Muokslėninks bova Lietovuos dailėninku sājongas (1999), Terptautėnės neoplatuonėškūju stodėju draugėjės JAV sekcėjės (1997), Lietovuos orientalėstu asuocēcėjės (1992), Lietovuos estetėku asuocēcėjės (1993), daugībės tēstėniu muokslėniu leidėniū ė kningu serėju redkuolegėju narīs.
Hamburgs
Hamburgs ī Vuokītėjės miests, isikūrė̄s šiaurėnie šalėis dalie, prī Elbės žemopė. Hamburgs ī glabnos pramuonės, prekības cėntros, tora dėdli jūru ousta, par katron ēn dėdlis šmuots vėsuos Vuokītėjės ožrobėžė prekības. Hamburga ousts ontros palē dėdloma cieluo Euruopou ī. 2008 metās Hamburgė gīvena 1,77 mln. žmuoniū.
Algis Oždavėnīs
Gīvenėms
2008 m. palėka habėlėtouto muokslu daktaro.
Hamburgs
thumb|left|450px|Hamburga abruozdielis
Algis Oždavėnīs
Gīvenėms
A. Oždavėniou prīgol daugībė muokslėniu straipsniu, pargoldīmu, recenzėju aplė koltūra ė dailė, puoezėjės ė pruozas kūrėniū autuorīstė. Pėliuosops parašė, sodarė ėr ėšleida daug muokslėniu monuograpėju, antoluogėju stodėju, straipsniu lietoviu ėr onglu kalbuom.
Šaltenē
Oždavėnis
Tvarkėškē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Garlevuos apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Vištkuojis
thumb|240px|Vištkuojē
Vištkuojis aug palē žemė, nie aukšts (8–30 cm aukštoma). Anou lapā trėlīpē aba pėnkialīpē, vuo žėidā balti. Ved tuokės ož avietės dėdlesnės ougas – vištkuojė ougas ėš pradiu īr baltas, paskou rauduonas, vuo ėšsėrposės geltuonas. Anas so gero smuoko, saldarūgštės, sėrpst lėipa-rogpjūti.
Aug pelkies, šlapiuos medies.
Rogpjūtė 7
Rogpjūtė 7 dėina īr 219 metu dėina (kelamasēs metās - 220) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Pogramontalės
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Vėdgėrė
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Teneniū seniūnėjuo, ož 1-2 km i pėitū šmuota nū Teneniū miestalė.
Gruopėškē
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Vėdgėrė
Istuorėjė
1923 metās gīvenvėitie gīvena 288 žmuonis. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 38 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Ekton Parks
Ekton Parks - gīvenvėitė vakarū Australėjuo. Gīvenvėitie īr svetiu nomā ė halė.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 33°45′40″S 115°22′16″E.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Jankātē (Šiaulē)
Jankātē - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Matēkėškė (Zarasā)
Matēkėškė - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Sierčioks
thumb|Ožsidegontis sierčioks
Sierčioks (dgs. - sierčiokā) īr rakonds ožkortė ogni. Tonkiausē nie pardoudami pu vėina, bet diežalies, katruos tēp ė vadėnamas: sierčioku diežalės.
Īr dvījū rūšiu sierčiokā:
Tuolėmienā (Zarasā)
Tuolėmienā - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Juosvainē
Juosvainē īr miestalis Kiedainiu rajuonė, prī Šošvės opės ė kelė Kiedainē-Cėnkėškē. Juosvainiu seniūnėjės cėntros. Anuo gīven 1545 prietelē.
Stuov Vėsū Švėntūju bažninčė. Īr vėdorėnė muokīkla, vākū nomā, koltūras cėntros, pašts, bėbliuoteka, žėrgīns.
Kateguorėjė:Kiedainiu rajuona gīvenvėitės
Barsoks
thumb|250px|Barsoks pėivuo
Barsoks aba barsioks (sovalkėitėškā: opšrus, opšrys,, , vok. Dachs, rus.  Барсук, ) īr medės žvieris, katros muokslėškā prėgol kiauniu šeimā.
Ėšplėtėms
Ons gīven mažne vėsuo Euruopuo, skīros tėktās patė šiaurė. Rītūs ėšplėtės lėgė Vuolgas opės.
Anėi gīven vėsuo Lietovuo, bat nie nuognē tonkūs.
Ėšruoda
Barsoka kālis īr ėšrašīts jouduom ė baltuom drūžiem. Ons sver 8-20 kg; anuo kūna ėlgoms īr 56-90 cm. Kuojės kresnas, kėitas so ėlgās, stėprēs, rausėmō tėnkamās nagās.
Gīvenėms
Barsokā gīven medies, atkalnie, sīkēs kēsūs, ganīklūs ė nat pėivūs, bat šalep medės. Anėm patėnk tīkoms, vākštiuo naktėis čieso. Žėima mėig žėimas mėigo.
Jiedėms
Barsoks jied peliuokos, vombuolės ėr anū kėrmios, kormios, varlės, bat tēpuogi jied ė daug augalū, ont pavaizdas: ougas, vaisios, sieklas, šaknis.
Kateguorėjė:Žvierē
Botkā (Telšē)
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Jūzos Tūms-Vaižgonts
thumb|Jūzos Tūms-Vaižgonts thumb|left|220px|Vaižgonta ronkraštis
Jūzos Tūms-Vaižgonts (1869 m. siejės 20 d. Malaišiūs – 1933 m. balondė 29 d.) – lietoviu rašītuos, vėsoumenės vēkies, literatūras istuorėks, krėtėks, universėteta diestītuos, konėngs.
Garsiausi kūrėnē: „Pragėidrolē“, „Diedės ė dėdienės“.
Dėdlē nosėpelnės lietoviu kuovuo prīš spauduos lietoviu kalbuo draudėma ė ož liousa Lietova.
Biuograpėjė
Jūzos Tūms-Vaižgonts gėmė 1869 m. siejės 20 d. Malaišiū kaimė, Ruokėškė apskrėtie. 1881 m. bėngė pradiuos muokīkla Konėgėškiūs ėr istuojė ī Daugpėlė realėnė gimnazėjė. 1888 m. bėngė gimnazėjė ėr istuojė i Kauna konėngū seminarėjė. 1893 m. Vaižgonts bėngė seminarėjė ė bova išvėntīnts ė konėngus. 1894 m. paskėrts vikaro ī Mintaujės lietoviu parapėjė. 1895 m. parkelts i Muosiedi. 1898 m. parkelts vikaro i Kolius. 1901 m. parkelts i Mėcaitius. Mažne pu metu bova parkelts i Vadaktielius. 1911 m. paskėrts Laižuvuos klebuono. 1914 m. bova atleists ėš Laižuvuos klebuona parēgū ėr ėšvažiava i Rīga. 1918 m. pargrīža i Lietova. Isėkūrė Vėlniou. Prisidiejė prī kuomėteta nukintiejosėm nu kara šelptė, redagava „Lietovuos aida“. 1919 m. pradiejė leistė laikrašti „Naprėklausuoma Lietova“. 1920 m. parsikielė i Kauna. Bova paskėrts Vītauta Dėdliuojė bažninčės rektuorio, katrou ėšbova lėgė 1932 m. 1922–1929 m. diestė lietoviu literatūras istuorėjės paskaitas. 1929 m. gava garbies daktara laipsni. Rašītuos mėrė 1933 m. balondė 29 d. dėina Kaunė.
Vaižgonts Vaižgonts
Katpiedė
Katpiedė gal' rēkštė:
Jūra (opės)
Jūra īr opės pėitvakariu Žemaitėjuo; Nemona ėntaks. Prasėded Žemaitiu aukštomuo, 10 km nū Rėitava. Tek i pėitus par Rėitava, Kviedarna, Pajūri, Taurage. Itek i Nemona Rosėjės parobežie.
Kartžuolė
Kartžuolė, kėtap geltuonžuolė, soskė žuolie, vištkuojė, vištkuojis ī tuokė žuolie, katra muokslėškā prigol prī kartžuolėniu augalū (Ranunculaceae) šeimuos.
Jūra (opės)
Ėntakā: Aitra, Kirkšnės, Luokīsta, Līlava, Gielova, Akmena, Šonėjė, Šešovės, Ežerūna.
Tads Laboks
Karjiera
Labukas
Kašietas (Kaniava)
Kašietas - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Kaniavas seniūnėjuo.
Kartžuolė
Anas daugomuo ī vėinmetės žuolės so skiautietās lapās. Stombris statmens, nie kėits. Žėidā rīškē geltuoni ī.
Jūra (opės)
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Kašietas (Kaniava)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 22 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Kartžuolė
Kartžuolė gīvuoliū šieralou netink, ba vėsas rūšis trocīzna ī.
Kateguorėjė:Žuolės Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Suopėjės sobors
thumb|right|300px| Suopėjės sobors Suopėjės sobors ( − Hagia Sophia, ) īr bovosė Konstantėnuopuolė patrijarka bazilėka, vieliau paversta i mečetė ė moziejo Stambulė, Torkėjuo. Suopėjės sobors sava ligė 1520 m. bova dėdliausė katedra svietė. Bodnīnks bova pabūdavuots Bizantėjės imperatouriou Justinjanou Pėrmam palėipos. Kap 1453 m. Konstantėnuopuoli ožjėmė torkā (Osmanu imperėjė) ė anū sultuons Mehmeds Ontros pavertė bodnīnka mečetė. Mečetė ans ėšbova ligė 1934 m., kuolē Mustafa Kemalis Atatiurks pariedė anou paverstė Torkėjės Respoblėkas moziejom. Valdont Erdoganou moziejos palėka panaikėnts ėr atkorta mečetė.
Ėšnašas
Kateguorėjė:Torkėjė
Vardova
Vardova īr opės Žemaitėjuo; Vėntuos kairīsis ėntaks. Prasėded Skouda rajuonė, 4 km nū Barstītiu, paskum tek par Plongės rajuona, Žemaitiu Kalvarėjė. Tumet pasok i šiaurė i tek Mažeikiu rajuono par Seda, Rėnava, Okrėnus. Prī Latvėjės robežė sotek so Vėnta.
Vėdotėnis nūlīdis 84 cm/km. Aukštopie tek par "Amerėkas" ežerieli (pluots 16 ha). Čė anuos vaga soregoliouta. Debėts Ruzgūs (15 km nu žiuotiū): daugiausē 113, vėdotėnėškā 5,17, mažiausē žėima 0,22 kub. m/sek. Pavasarie notek 33 pruoc., vasara 10 pruoc., rodeni 21 proc., žėima 36 proc. Dėdeliausė ondens svīravėmu amplėtodė Ruzgūs - 3,8 m. Opė vėdotėnėškā ožšāl aplėnk sausė vėduri, onkstiausē - groudė pradiuo. Dėdleusis leda stuoroms sėikė 61 cm. Opė praded laužtė ledus aplink kuova pabėnga, vieliausē balondė pabėnguo. Ondens tiekmės galībė sėik 2940 kW. Opės vaga vėngiouta, krontā aukštė.
Ėntakā
Ėš tū ėntaku Sroujė so anuos aukštopio Lūšėnė īr 33 km ėlgesnė kāp Vardova nug anū santakas.
Ožtvankas, hidruoalektrėnės
Ont Vardovas vēk tuokės hidruoalektrėnės: Seduos malūns - 55 kW pajiegoma, Renava HE - 300 kW, Vadagiū HE - 110 kW, Okrėnū HE - 110 kW, Joudėikiu HE - 800 kW.
Pėlēkalnē
Prī Vardovas Mažėikiu rajuonė ī šešė pėlēkalnē: Rėmuoliu (Užpėlies), Renava, Vadagiū, Dapšiū ė Griežies do pėlēkalnio.
Šaltėnē
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis Kateguorėjė:Mažeikiu rajuons Kateguorėjė:Plongės rajuons
Šarūnkalnis
thumb|260px|Šarūnkalnis nug plėnta
Šarūnkalnis (kėtap – Robėnava pėliekalnis) ī kalns (pėliekalnis) Žemaitėjuo, Šėlalės rajuonė, Traksiedė seniūnėjuo, Robėnava suoduo, 3 km ont pėitvakariu nug Šėlalės, ont kairė Luokīstas kronta. Šalėp praēn plėnts 165  Šėlalė–Šėlotė .Kalnė rasta ī senuobėnės keramėkas, bovosės suodas lėikanas.
Kateguorėjė:Žemaitėjės pėlēkalnē Kateguorėjė:Šėlalės rajuons
Douna
thumb|right|250px|Douna Douna (Dona - vakarū žemaitiu tarmie, Dūna - rītiū žemaitiu tarmie) ī miltėnis jiedis, kepams ėš kvėitiū rogiū ėr kėtū javū mėltu. Vėins ėš svarbiausiu jiediu svietė.
Douna ī glabos jiedis žmuogaus mėtībuo. Vėdotėnėškā svietė kuožnos žmuogos par dėina sojied aple 150–500 g. dounas (Lietovuo ~300 g). Douna ī dėdlē glabnos jiedis.
Lietovuo daugomuo keps rogėnė douna. Anā ėš rogiū mėltu ožraugs rauga, katra laikīs par nakti. Paskom minkītovie somaiša rauga, mėltus, sokru (medu), ondeni, ded kvīnu, tropotoka droskas. Ėšminkīta tešla palėikt pastovietė šėltā kelės adīnas vuo paskom kep pečiou arti adīnas.
Svietė jiedamas ė kėtuokės dounas – mėilėnės, nakildintas. Bėndrā – douna ī vėsa jiedė, derliaus, skalsuos, pėlnatvės znuoks, muotīnas Žemės vāsios.
Kateguorėjė:Jiedē
Mažė̄jė Gėrėninkā
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Teneniū seniūnėjuo.
Pociūnā (Juonėškės)
Pociūnā - Juonėškė rajuonė, Juonėškė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 14 prieteliu.
Nuormandu kalba
Nuormandu kalba - vėina ėš romanu kalbū. Nuormandu kalba rokouns Nuormandėjuo, Prancozėjuo ė Kanala saluos, JK.
Kateguorėjė:Ruomanu kalbas
Dėlbė
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Žarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 3 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Mažė̄jė Gėrėninkā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Dosmenelē (Trakā)
Dosmenelē - gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Siaurkompės
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Bugumėlava
Bugumėlava - Kiedainiu rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
Suodnuo liōb gīvent žmuonis, bat palē 2001 metās atlkėkta sorašīma razoltatos anuo nabgīvena nivēns žmuogos.
Dosmenelē (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 37 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Arala jūra
Arals ī droskings nenūtekons ežers vėdorėnė Azėjuo, Torana žemomuo, Kazakėjės pėitvakariūs ėr Ozbekėjės (Karakalpakėjės autuonuomėjės) šiaurie. Lėgė 1960 m. tas bova ketvėrts dėdliausis vagol pluota ežers svietė, bet, nūkreipus svarbiausiu Arala intaku Amu Darjės ė Sīr Darjės ondėni bovelnės laukams liedītė, XX o. 7-a dešimtmetie jiemė bėstrē sektė.
Žīmas
thumb|left|1960–2014
Kateguorėjė:Azėjės ežerā Kateguorėjė:Ozbėkistans Kateguorėjė:Kazakstans
Rogpjūtė 8
Rogpjūtė 8 dėina īr 220 metu dėina (kelamasēs metās - 221) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Mendelėškė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Džioga kalns
thumb|250px|Džioga kalns Džioga kalns īr kalns pri Telšiū miesta, pri kela Telšē - Alsiedē, 4 km nu Telšiū. Palē legėnda ana sokruovė mėlžėns Džiogs.
thumb|left|130px|Pri Džioga kalna
Kateguorėjė:Telšē
Adžana
Istuorėjė
Gīvenvėitės būta nū abuorėgenu gadīnes. Mietsalės ėkorts 1915 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 27.949°S 114.635°E. Gīvenvėitė īr 202 metrā aukštomė vėrš jūras līgiaus.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Tūbėniu Dieva Apveizdas bažninčė
thumb|255px
Tūbėniu Dieva Apveizdas bažninčė stuov Žemaitėjuo, Šėlalės rajuonė, Tūbėniu I suoduo, 6,5 km i šiaurės rītus nug Šėlalės.
Ton bažininčė bovosės kuoplīčės vėituo 1824 m. pabūdavuojė Tūbėniu dvara puons A. Jacevėčė. Bažninčė ėš medė ī, so varpėnės buokštalio. Švėntuoriou pabūdavuotas stacėjės ī.
Kateguorėjė:Žemaitėjės bažninčės Kateguorėjė:Šėlalės rajuons
Gročēkē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo, ož 3 km i pėitos nu Klaipiedas mėkrarajuona Rėmkū. Anuo gīven 50 žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Vėncentava
Vėncentava - Kiedainiu rajuonė, Pernaravuos seniūnėjuo ėr Josvainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 46 prietelē. Šalėp kaima ēn Kauns-Klaipieda autostrada.
Tamuošātē (Tauragie)
Tamuošātē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Rogpjūtė 9
Rogpjūtė 9 dėina īr 221 metu dėina (kelamasēs metās - 222) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Bergens
Bergens (Bergen) ī ontros palē dėdloma miests Nuorvegėjuo, 2009 metū lėipas mienesie anam gīvena 253 600 žmuonis. Bergens īr Huordalanda regėjuona admėnėstracėnės centrs. Dedlesniam Beregnė (mieste so primiestēs) 2009 metū sausė mienesie gīvena 385 450 žmuonis.
Istuorėjė
Bergens īkorts 1070 metās. Miesta īkorė Uolafs Kīrė ė miests lėgė pat 1299 metū bova Nuorvegėjės suostėnė. Bėngontėis XIII omžiou ons palėka vēnu ėš ketoriū glabniausiū Hanzas līgas skīriū. Par istuorėjė Bergens degė šmuota lėikū. 1349 metās onglū jūrēvē atvezė mietou jouduojė smertė, katra pasklėda pū vėsa Nuorvegėjė. 15 omžiou miesta kelės lėikos poulė Bruolē Vėktuala,
Akuonuomėka
Bergens īr dėdliausės Nuorvegėjės ė vēns dėdliausiū oustū Euruopuo. 2002 metās vėdotėnē vēna vīra, augesne, nego 17 metū pajamas bova 426 000 NOK par metos prīš muokestnios, vuo muotrėškas – 238 000 NOK, vėdotėnės pajamas sodarė – 330 000 NOK par metos.
Šaltenē
Kateguorėjė:Nuorvegėjės miestā
Žalpelē
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Firdousis
Kateguorėjė:Persėjė Kateguorėjė:Puoetā
Neapoulėitiu kalba
Neapoulėitiu kalba - vėina ėš romanu kalbū. Neapoulėitiu kalba rokouns pėitū Italėjuo. Neapoulėitiu kalba rokouns aple 7,5 mln. žmuoniū.
Kateguorėjė:Ruomanu kalbas
Šostē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Teneniū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Mėštautā (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Gražėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Mėnėjė
Mėnėjė īr opės Žemaitėjuo, vakarū Lietovuo; Nemona dešėnīs ėntaks. Prasėded Žemaitiu aukštomuo, Telšiū rajuonė, Sīdeklės ežerė (no tonkē Mėnėjės ėštakuoms īr skaituomas Diduova ežers). Tek pradiuo i vakarus, pratek keleta ežerieliu. Nū sontakas so Salontu pasok i pėitus, pratek par Gargždūs ė Prīkolie. Itek i Nemona deltas atsėšakuojėma - Atmata.
Ėntakā
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis Kateguorėjė:Lietovuos opis
Čepounėškē (Kiedainē)
Čepounėškē - Kiedainiu rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
Suodnuo liōb gīvent žmuonis, bat palē 2001 metās atlkėkta sorašīma razoltatos anuo nabgīvena nivēns žmuogos.
Karavėškės
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Kaniavas seniūnėjuo. Anuo gīven 15 žmuoniu.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Dabėkėnė
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Naujuosės Akmenės kaimėškuo ė Akmenės seniūnėjuos.
Istuorėjė
Dabėkėnės dvars žėnuoms nū 1554–1571 m. XIX-XX o. prėgolė dvarėninkū Zūbuovū šėimā. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 147 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Dramens
Dramens (Drammen) – miests Nuorvegėjuo, šalėis pėitūs, vēns ėš dėdlesniū Nuorvegėjės miestū. Boskeroda žemės suostėnė. Miestė 2008 metās gīvena 60 145 žmuonis. 2008 metās Dramens ėšluošė glabno Euruopas miestū vīstėma priza.
Istuorėjė
1838 metū sausė 1 d. bova ėkorta Dramena savivaldībė. Vuo 1964 metū sausė 1 d. bova sojūngtas Dramena miesta savivaldībė ė kaimėška Skuoger savivaldībės. 1909 metās miestė bova ėšbūdavuota pėrmuojė Skandėnavėjuo truolėibosū sėstema, katra dėrba lėgė 1967 metū.
Benins
Benins īr valstībė Vakarū Afrėkuo. Robežioujas so Togo, Nigerėjė, Burkina Faso, Nigerio tēpuopgi skaloun Atlanta ondenīns.
Dramens
Istuorėjė
Kateguorėjė:Nuorvegėjės miestā
Benins
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Rėčards Beniošis
Karjiera
Beniušis
Tetervėnē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 12 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Kauno diena
thumb|right|300px|Kauna dėinos logotėps
Kauno diena (žemaitėškā Kauna dėina) dėinraštis, ainonts Kaunė nu 1945 m. lapkristė 1 d. Laidams lietoviu kalba.
Zoikėškė (Tauragie)
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Rogpjūtė 10
Rogpjūtė 10 dėina īr 222 metu dėina (kelamasēs metās - 223) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Žadvānē (Šiaulē)
Žadvānē - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Gailėškė (Telšē)
Gailėškė - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Žarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 8 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Žadvānē (Šiaulē)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Kana (Australėjė)
Canna - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1928 m.
Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 28.9°S 115.867°E.
Akanuomėka
Žmuonis tonkiausē ožsėjem žemės ūkio, augėn kvėitios.
Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Pavasaris
thumb|right|230px|Pavasaris Pavasaris ī vėins ėš keturiū metū čiesu vėdotėnė klėmata joustuo, ēn pu žėimuos. Tas ī gomtuos atsigavėma pu žėimuos čiesos – dėinas praded ėlgietė, saulė švėit vis gausiau ė šiltiau. Vagol kalenduorio pavasaris būn kuova, balondė ė gegožė mienėsēs, bet ėš tikrā anou čiesos prėgol nug metu – šėltās metās jau vasarė pabonguo nutirpst snėigs ė leds, dėina temperatūra pakīln lėgė 5 °C, vuo šaltās metās da kuova būn snėigs, pūgas, speigs. Kuova 20–21 d. būn līgiadėinis – tūsīk dėina tomp ėlgesnė kap naktės.
Laikuoma, ka pavasaris prasided kap uora temperatūra praded laikītėis vėršom 0 °C, tirpst snėigs, leds, šalmenē. Prauda, da lėgė vėdorė pavasarė (sīkēs ė lėgė vielība pavasarė) naktim būn šalnas. Kuova, balondie sīkēs da pasning, pašāl, bet bendrā uorā spierē šiltie, nesīk parlip ė 10 °C temperatūra. Nug balondė vėdorė jau vėsos snėigs ė šalmenā paprastā būn ėštirpė̄, uors sīkēs sošīl ė lėgė 15–20 °C. Vuo gegožie prasided tikrasis šėltoms, jau būn ė pīlas, oudras, uors sovėsam vasarišks. Onkstiausē Lietovuo pavasaris prasided šalėp jūras ė pėitūs, vuo vieliausē atēn i šiaurės rītū Lietova. Kap tiktās saulė smarkiau ožšilda, kap prasided lītā, tap spierē tirpst vėsuokis snėigs, leds ė šalmenā, tūdie vėsas opis, opiekšlē, ravā ėštvinst, stuoj plūds. Kap pavasaris ožēn nuognē staigē, tap plūds būn nuognē dėdlis ė gal virstė tvano. Paskiausē leds soīžt ežerūs, paviesiūs, medies.
Glaušē
Glaušē - Kiedainiu rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
Suodnuo liōb gīvent žmuonis, bat palē 2001 metās atlkėkta sorašīma razoltatos anuo nabgīvena nivēns žmuogos.
Pavasaris
thumb|left|240px|Vėins ėš pėrmū pavasari žīdintiu augalū [[blindės ī]]
Pavasaris ī gomtuos atgėmėma čiesos. Ėš pėitū praded grīžėnietė paukštē, vuo ė tėi, katrėi palėka par žėima, praded smagiau čiolbietė (nug pat onkstīviausė atšėlėma jau čiolbaun zīlės, čirškaun žvirblē). Daugoms paukštiu pargrīžt kuova (kuova 19 būn „pīmpės dėina“ – grīžtontiu paukštiu sotiktovės): atskrend ne tiktās pīmpės, bet ė cīrolē, gondrā, ledspėras, gervės, žōsis ė daugoms kėtū. Tiktās pargrīžė̄ paukštē skobėnas touktėis, krautė kėnius ė vestė vākus, tūdie pavasarie paukštē truopniausē čiolbaun: dongou cīraun cīrolis, vėršom laukū malas gīvės, pamedies šuok gervės. Jau žėimuos pabonguo soskont ė žvierē – prasided vėlkū, šonū, lapiu, elniu rojė, toukias ė kėtė žvieralē, vuo pavasarė pabėnguo daugoms anūm jau ved vākus. Pavasaris tēpuogė ėr augmenėjės atsigavėms. Da žėimuos galė sava sieklas ėšsien alksnē, tiktās nutirpus snėigou prī nomū ėšlend snėigoulē, beržā ė klevā leid solas, sava žėidus ėm krautė lazdīnā, blindis, žilvėtē, glousnės, karklā, balondė pradiuo sožalioun žuolie, medies sožīda žėbotės, balā. Nug balondė vėdorė ėr ont gegožė pradiuos jau viskos ėm žīdietė, spruogtė, vešietė – sospruogst suodnā, paopiūs žīd ėivas, lonkūs – kiaulpėinės ė kėtė augmenā.
thumb|240px|Suodnu žīdiejėms
Dūšėškā pavasaris ī žmuogaus atsigavėma, atgėmėma, pabodėma ėš žėimuos sāstingė čiesos. Kuožna dėina vis daugie saulės, šėlomuos, vis ėlgie dėina ė žmuogos sīkiom daras žīvesnis, krotesnis, anuo dūšiuo daugie švėisuos. Tam pavasarėniam švėisiejėmou pažīmietė ciels šmuots švėntiu ī: žėimuos pabonga žīma Ožgavienės ė Pelenė, pėrmi pavasarė znuokā rondas par Šv. Jūzapa. Vuo tikruojė pavasarė švėntė ī Velīkas, katras būn jau pu pavasarė līgiadėinė – anas ī galotėnis svieta pabodėma, vieliu ėšvarīma čiesos, dūšės atsidarīms švėisā. Kėta dėdlė švėntė ī Šv. Jorgis aba Juorė balondė pabonguo – tas ī tasā čiesos kap vėskos praded žalioutė, kap praēn pėrmi dėdli lītūs ė dund Perkūns, katros tap „atrakėn“ ė apvaisėn žemė. Nug Šv. Jorgė prasided dėdlė linksmoma čiesos (šuokē, dainės, mozėkavėms), žmuogos būn sava vėsuo galībie, gīvatuo. Da vėina švėntė ī Sekmėnės, katra ēn mienesis pu Velīku. Par vėsas tas švėntės žmuonis jied kiaušius, sūri, svėista, pīragus ba rēk ka būtom suotoms, pėlnoms – jēgo žmuonis suotē prijies tā ė Žemīna būs tuokė pat suoti ė gausinga. Gegožė mienesie dā būn Muojavas. Tou čiesou žmuonis meldas Šv. Panā Marėjē (onkstiau anuos vėituo bova Žemīna), jaunėms dara vakaroškas. Tas ėr meilės čiesos ī ba vėsa gomta tūmet būn patė gīviausė, patė visliausė. Par vėsas pavasarė švėntės žmuonis dabėn savi, sava truobas, gīvuolius spruogstontiuom šakalėm, žalēs žuolīnās, kvietkās tap nuoriedami stipriau pajostė pavasari, gautė anou galė, stiprībė.
Kateguorėjė:Metū laikā Kateguorėjė:Nedielės straipsnis
15 min
Kuoncepcėjė
15 min īr namoukams dėinraštės, katros īr dalėnams miestūs nu pat onkstaus rīta. 15 min dalėnams parėjūs vairoutojams, žmuonėms gatvies, kelėivėnies, atvežams i vėišaja jiedėma īstaigas ė ivairės organėzacėjės (pavīzdiou muokīklas, onėversitetus, stoutis).
Karėbu jūra
Karėbu jūra īr truopėnė Vakarū posrotole jūra, prėklausontė Atlonta ondėnīna baseinou. Pėitūs robežiounasė so Pėitu Amerėka, vakarūs – Meksėkas ilonka, šiaurie – Dėdlė̄jė Antėlā, rītūs Mažė̄jė Antėlā. Vėsas tas regiuons paprastā vadėnams Karėbās.
Kateguorėjė:Jūras
Varnopė
Kateguorėjė:Kiedainiu rajuona gīvenvėitės
Gromblē (Klaipieda)
Gromblē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo. Anuo gīven 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Gālātē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Akmenės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 162 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Traksiedis
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Traksiedė seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 287 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Grainne Seoige
Grainne Seoige (airėškā - Gráinne Seoige d. 1974 m. lapkristė 5 d.) - televėzėjės laidū vedė̄jė Airėjuo. Dėrba televėzėjės kanalūs TG4, TV3 ė Sky News Ireland.
Nūruodas
Kateguorėjė:Airėjės žmuonis
Venetu kalba
Venetu kalba - vėina ėš romanu kalbū. Venetu kalba rokouns Veneto regėjuonė, Italėjuo. Venetu kalba rokouns aple 2,21 mln. žmuoniū.
Kateguorėjė:Ruomanu kalbas
Ražėškē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Garlevuos apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 95 žmuonis.
Džiogėnienā
Džiogėnienā īr suodna Telšiū rajuonė, Gadūnava seniūnėjuo, 4 km nū Telšiū. Kaimė īr XVIII omžė dvars. Anamė gīvena garsė žemaitiu rašītuojė Žemaitė.
Dvars
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Godašē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Rodienā (Zarasā)
Rodienā - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
2009
2009 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ketvėrtadeinī.
Nutėkėmā svietė
right|thumb|Eurazuona 2009 metās
Šaltenē
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Mėzerenėškė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Saloje
Saloje (žem. Saluo) - Airėjes lietoviu ė žemaitiu laikraštis, katras laidams Doblėni ė īr skėrts vėsuo Airėjuo gėvenontėms lietovems ė žemaitems. Laidams lietoviu kalba.
Zoikėškė (Šiaulē)
Zoikėškė - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Gėrkantėškė
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Žarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 66 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Armėns Narbekuovs
Armėns Narbekuovs (g. 1965 m. lapkristė 28 d. Gargždūs) īr bovė̄s garsos Lietovuos futbuolėninks. Ons žaidė ož TSRS rinktėnė ė so ana 1988 m. laimiejė uolimpėni auksa Seolė. Tepuogė žaidė ėr ož Lietovuos rinktėnė. Narbekuovs žaidė Vėlniaus „Žalgėrie“, „VfB Admira“ ė kėtūs klubūs.
Paskom Narbekuovs bova „Žalgėrė“ kloba trenerio.
Narbekovas Narb.
Liliūnā
Liliūnā - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 14 prieteliu.
2015
2015 - īr nakalamė̄jė metā, katrėi prasėded ketverga.
Kaniavelė
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Kaniavas seniūnėjuo. Anuo gīven 15 žmuoniu.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Šėngalē
Šėngalē īr Kiedainiu rajuonė, Juosvainiu seniūnėjuo ė Kiedainiu miesta seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 12 prieteliu (2021 m.)
Šėngaliuos īr konservu pabrėks.
Respublika (dėinraštės)
thumb|right|Respublikas logotėps
Respublika (Respoblėka) stombos dėinraštis ainonts vėsuo Lietovuo nu 1989 m. siejės 16 d. Laidams lietoviu kalba ė roso kalba.
Kairē (Klaipieda)
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Naujalaukis (Zarasā)
Naujalaukis - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Rogpjūtė 12
Rogpjūtė 12 dėina īr 224 metu dėina (kelamasēs metās - 225) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Džo Baidens
thumb|250px|Džo Baidens 2021 metās
Baraka Obamas prezidėntavėma čieso (2009-2017 m.) bova JAV viceprezidėnto, vuo onkstiau, 1973-2009 metās, bova JAV senatuorios.
Nug 1969 m. prigol JAV demuokratu partėjē. 2020 m. rinkėmūs nugaliejė bovosi JAV prezidėnta Duonalda Trampa.
Kateguorėjė:JAV prezidėntā
Algėmonts Liobinskis
Algėmonts Liobinskis (g. 1951 m. lapkristė 4 d. Kībartūs) ī bovė̄s Lietovuos futbuola rinktėnės vīriausis trėneris. Ons teipuogė dėrba „Žalgėrė“, „Karedas“, „Panerė“, „Ekrana“, Balštuogės „Jagelionėjės“ klobūs. Prī Liobinska Lietovuos rinktėnė īr ėškuovuojus daug garbingu rezoltatu, tuokiū kap pergalės prīš Škuotėjė, Grozėjė, līgiosės so Vokītėjė, Italėjė, Ispanėjė.
Kateguorėjė:Lietovuos futbuola trėnerē
Airėjė
Airėjė (airėškā Éire) īr valstībė šiaurės Vakarū Euruopuo, katruos suostėnė īr Doblėns. Airėjė īr muodernėška, baguota akuonuomėška valstībė, toronti ėlga istuorėjė. Glabna viera valstībie īr Ruomas katalėku.
Istuorėjė
Pėrmė Airėjės gīventuojē atsėrada kūlė omžiou. Aple 300 m. pr. Kr., parēnamuo gadīnie terp bruonzas ė gelžėis omžiu saluo atsėrada kelptā. Ruomas imperėjės gadīnie sala liuob vadīntė Hibernia. Ruomienā saluos nabova ožvaldė, čė sosėskvarmava kelės karalėjės. V o. pradiuo Airėjė, par brėtu vergus, prigava krėkštuonībė. Airėjė, kāp dabartėnė valstībė, sosėskvarmava XX omžiaus pėrmuo posie.
Puolitėnė sėstema
Palē 1937 m. kuonstėtocėjė Airėjė īr parlamentėnė respoblėka. Auštiausė valdė prėgol parlamėntou (air. k. - Oireachtas).
Akuonuomėka
Ėlga čiesa Airėjė liōb būt dėdlē biedns krašts, bat anuos akuonuomėka grēta auga XX o. pabėnguo ė palėka vėina ėš baguotiausiu kraštū svietė, bat aple 2008 m. Airėjė labā nokentė̄jė nū Svieta akuonuomėnės krėzės.
Fėzoli
thumb|200px|Fėzoli Fuzûlî (Fėzoli) (فضولی) bova torku puoeta Muhammad bin Suleyman (محمد بن سليمان) (api 1483 – 1556) literatūrėnis slapīvardis. Fėzoli idiejė labā dėdli duovi i Uosmanu puoezėje, torku literatūra.
Nūruodas
Kateguorėjė:Torkėjės žmuonis
Nevuotē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Traksiedė seniūnėjuo.
Mūša
Mūša īr opės Lietovuo ė Latvėjuo. Prasided Žemaitėjuo, Mūšas tīreli. Tek i pėitrītius, paskum i rītus. Nū sontakas so Lieveniu pasok i šiaure, pratek Pasvali, a paskum patenk i Latvėjė. Tenās, Bauskie, sosėtėnk so Nemonielio ė palėikt i Lėilopė.
Nevuotē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 147 žmuonis.
Mūša
Ėntakā: Vėlkvedis, Vuoverkis, Kolpė, Krouja, Daugīvenė, Mažopė, Lievou, Pīviesa, Vėikšmou, Tatula, Čeriaukštė.
Kateguorėjė:Lietovuos opis Kateguorėjė:Latvėjės opis
Nevuotē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Vainuota medė
miniatiūra|265x265px|Vainuota medė šalėp Dargėškės Vainuota medė ī medė pėitvakariu Žemaitėjuo, Šėlotės rajuonė, 1,5 km nug Vainuota. Ožjėm 16,5 km² pluota000. Prīgol prī Šėlotės miškū uriedėjės Vainuota gėrėninkėjės.
Par medė tek Šīšas intaks Šostės so Nibrėnė. Tepuogė čiuonās prasided Šīšalė, Balčė, Luolīčė ė Bėkava. Miškos ėšsikietuojė̄s ī, daug skīnėmu, pruogomu.
Tuo medie gīven brėidē, stėrnas, šernas, vilkā, lapės, kiaunės, usūrėnē šones, zoikē, vuoverės.
Prī medės ī tuokės suodas: Guorānē, Dargėškė, Aušbėkavis, Šostē.
Kateguorėjė:Žemaitėjės medės Kateguorėjė:Šėlotės rajuons
Šiauliū vīskopėjė
Šiauliū vīskopėjė - vėina iš šešiū Lietovuos vīskopiju, sudarīta 1997 m. Dabartinis Šiauliū vīskops īr Eugenėjos Bartulis.
Vīskopėjės dekanatā
Vīskopėjē priklausa šėi dekanatā:
Istuorėjė
Šiauliū vīskopėjė īkorta 1997 m. gegožė 28 d. puopėžiaus Juona Pauliaus II. Pėrmoujo Šiauliū vīskopo bova paskėrts Kauna konėgū seminarėjės rektuorios Eugenėjos Bartulis. Vīskopo uns bova konsekrouts Kauna arkikatedruo bazilikuo 1997 m. bėrželė 29 d. Vīskopėjē E. Bartulis vadovaun lig pat šiuol.
Karštenē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Žarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 56 prietelē.
Šiauliū vīskopėjė
Vīskopėjė
Apjem vės Šiauliū apskriti, anuo gīven aplė 266 tūkstontius krikštītū katalėkū. Vīskopėjė sudara 5 dekanatā, anūs īr 67 parapėjės, katras aptarnaun 50 konėgū.
Šiauliū vīskopijuo īr vėsamė svietė garsos Krīžiū kalns, isikūrė jėzuitā ė benediktinā, darbounas katalėkėškė pramauos ė šeimuos cėntrā. Šiauliūs dėrb dvė katalėkėškas muokīklās. Šiauliū vīskopėjės globiejė - Pana Marėjė.
Karštenē
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Padvarelē
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Akmenės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 109 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Retoruomanu kalba
Retoruomanu kalba (Rumantsch) - vėina ėš ruomanu kalbū. Retoruomanu kalba rokounas Šveicarėjuo, ėš vėsa aple 60 tūkst. žmuoniū.
Kateguorėjė:Ruomanu kalbas
Rogpjūtė 13
Rogpjūtė 13 dėina īr 225 metu dėina (kelamasēs metās - 226) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Bisau Gvėniejė
Bisau Gvėniejė ī valstībė Vakarū Afrėkuo. Robežiounas so Senegalo, Gvėniejė, tepuopgė ana ėš vakarū skaloun Atlanta ondenīns. Suostėnė Bisau miests ī.
Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Jaruoslavėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Grėbaša
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Kaniavas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Kerelėškė
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Žarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 27 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Dėrkintā
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Traksiedė seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 139 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Pajėisīs
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Garlevuos apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 120 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Luopaitiu pėliekalnis
thumb|250px|Luopaitiu pėliekalnis Luopaitiu pėliekalnis stūksa Žemaitėjuo, Rėitava savėvaldībie, šalėp Luopaitiu suodas. Mīslėnama ks ont šėta kalna XIII o. stuovėjė žemaitiu konėgākštė Vīkinta pėlės. Šalep pėliekalnė ī patīs dėdliausi vėsuo Žemaitėjuo Luopaitiu alkā.
Galerėjė
Kateguorėjė:Žemaitėjės pėlēkalnē
Rogpjūtė 14
Rogpjūtė 14 dėina īr 226 metu dėina (kelamasēs metās - 227) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Delfi.lt
thumb|right|DELFI logotėps
Zėgmontė̄nė
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo, ož 4,5 km i pėitū šmuota nū Bobiū miestalė. Suodas altėtodė īr 145 metrū aukštie.
Šelmou (opės)
Šelmou  īr opės Žemaitėjuo, Šėlotės rajuona rītūs; Šostėis kairė kronta intaks (Šīšas opīns). Prasided 1 km i pėitrītius nug Grīgalėškės, šalėp Galnotės opalė. Tek laukās ont vakarū, paskom tek gėlio slienio šalėmās Šėlotės-Šėlalės plėnta. Itek i Šosti 12,2 km nug anuos žiuotiu, Žemaitiu Naumiestie.
Zėgmontė̄nė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Šelmou (opės)
Šalėmās opėis ī Grīgalėškė, Šiaudviečių, Budrikų, Vanagių ė Žemaitiu Naumiestis. Pakrontie – Šiaudvėitiu senė̄jė kapelē.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Delfi.lt
Delfi.lt – internetėnis informacėnis naujīnu portals, veikontis nu 1999 m. Delfi.lt vėina popolereusio internėta svetainiu Lietovuo. Anuo galėm valna komentuot vėsos staripsnios.
Te pat veik estėška, latvėška ė okrainietėška Delfi versėjes.
Noroudas
Kateguorėjė:Infuormacėnē puortalā
Padabėnka
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Loksts
Loksts īr ontrs vagol dėdloma ežers Žemaitėjuo, Telšiū rajuonė, 5 km nū Varniu. Ežers īr ėšskėrtėnis, ka anamė īr randams gėntars. Tepuogė īr ėšlėkosė kūlėgrinda.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona ežerā
2026
2026 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ketvėrtadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Austrėjė
Austrėjė - valstībė Cėntrėnie Euruopuo, katruos suostėnė īr Viena. Austrėjė īr muodernėška, baguota akanuomėškā valstībė, torėntė ėlga istuorėje, natoronti priėjėma pri nikuokiuos jūras. Austrėjė nūg 1955 m. īr JT, nūg 1995 m. - ES narie.
Kėntē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo. Anuo gīven 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Rodakėškė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
A Līga
Istuorėjė
1990 m. atkorta Lietuva ė fotbuola sėstema palėka liousa nūg SSRS.
Nūnā (2020 m.) A Līguo luoš 6 kuomandas. Šėtuo čieso čempėjuonās īr FK Sūduva.
Kuomandas
A Līgas kuomandas:
Šaltenē
Kateguorėjė:Lietovuos futbuols
Astrava rajuons
Astrava rajuons - rajuons Gardėna srėtie, Godėjuo, šalėmās robeže so Lietova. Pluots – 1569 km², 24 266 gyīventuojē (2009 m.).
Istuorėjė
Rajuons bova ėkorts 1940 m. sausė 15 d.
Klāšē (Telšē)
Klāšē - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Žarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 12 prieteliu.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Buokštā (Šėlalė)
Buokštā - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Traksiedė seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 128 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Dabėkėnelė
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Akmenės seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Avėcena
Avėcena (Abu ali al Husain ibn Abdalllah ibn Sina, sotrompītā Ibn Sina; g. 980 m. natuolė Bocharas, mėrė 1037 m. Persėjės Hamadane) - persu kėlmies, bet daugiausē arabėškā rašės medėks ė filuosuops. Tēpuogė rašė teisės, matematėkas, astruonuomėjės, mozėkas klausėmās. Persėškā rašė puoemas ė līrėnios eiliėraštios, arabėškā - apysakas.
Avėcenas veikalā, īpatėngā medėcėnas sriti tapa vėdoromžiu Euruopas onėversėtetu vaduovielēs.
Kateguorėjė:Medėkā
Šaravā
Šaravā īr kaims Kiedainiu rajuona pėitūs, Josvainiu seniūnėjuo, aple 2 km i vakarus nu Skaistgėriū. Tek Alounas opalis. Šaravūs gīven 22 prietelē.
Īr medėnė Šv. Jiezaus Šėrdėis bažnīčė ė 1863 m. sokėlėma dalīviu kapā. Netuoli Šaravu, mėška 43-amė kvartalė aug sens ė dėdlis Šaravu ōžouls.
Belėzos
Belėzos īr valstībė Cėntrėnė Amėrėkuo, pri Karėbu jūras. Tor robežio so Meksėka ė Gvatemala.
Kateguorėjė:Šiaurės Amerėkas valstībės
Leks Valensa
Leks Valensa (Lech Wałęsa, g. 1943 m. siejės 29 d. Puopuovė) – Lėnkėjės puolėtėks, bovė̄s pruofesėnė sājongas aktīvėsts, onkstiau ons liōb dėrbtė alektrėko. 1980 m. ėkūrė „Suolėdaroma“, 1983 m. palėka Nuobele taikuos premėjės laureato, nū 1990 lėgė 1995 m. valdė Lėnkėjės Respoblėka, bova anuos prezėdento.
Rėnkėmā i prezidentos
Leks Valensa ēje 3 lėikos i prezidėnta rėnkėmos, ė anū rezoltatā nuognē lioub ēt i mažiejėma. Sorinktū balsū pruocentā:
Kateguorėjė:Lėnkėjės žmuonis
Gabriel García Márquez
thumb|160px|Gabriel García Márquez dalėj autuograpos Gabriel José de la Concordia García Márquez (g. 1927 m. kuova 6 d. Arakatakuo - m. 2014 m. balondė 17 d. Meksėkė) – Kuolombėjės rašītuos, žornalėsts, literatūrėnės Nuobelė premėjės laimietuos.
Marquez Marquez
Paežerė (Zarasā)
Paežerė - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Bezduoniū seniūnėjė
Bezduoniū seniūnėjė - seniūnėjė Vėlniaus rajuona šiaurės rītūs, cėntros - Bezduonis.
Nūruodas
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona seniūnėjės
Šīša
Šīša īr opės Žemaitėjuo ė Mažuojuo Lietovuo, Šėlotės rajuonė, Nemona dešėnė kronta intaks. Prasided natuol Vainuota, 14 km i rītus nug Žemaitiu Naumiestė. Lėg Katīčiu tek ont pėitū, – čionās gausoms bebru tvonku, stuov pėliekalnis. Nug Katīčiu Šīša tek ont vakarū par Pašīšius, Macėkus, par Šėlotė. Sotek so Atmata 10 km nug tuos žiuočiu, prī Šīšas suodas.
Intakā:
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis