cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
1906
1906 - nakalāmieji metā, katrie prasided permadienī. Tāp pat:
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Nanėškės
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Kalesninku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Ontuons Kontrėms
thumb|150px|Ontuons Kontrėms Ontuons Kontrėms (Antanas Kontrimas; g. 1953 m. groudė 30 d.) īr Žemaitėjės žmuogos, stėpriausės svietė barzduos gaspaduorios. Ons so sava barzda kėlnuo alaus bačkas, maišus so grūdās, žmuonis ė kelisīk patapa svieta Gėnesa rekuordėninko (dėdliausis pasėikėms – 63,2 kg, 2007 m.).
Ontuons Kontrėms tepuogė īr dėdlis Žemaitėjės patrėjuots ėr aktīvists, kovuo ož žemaitiu teisės. Ons gīven Telšiūs, ved žemaitėškas laidas, īr mozėkas gerbies.
2009 metās patapa Degātiu seniūnėjės seniūno.
Kontrėms
JavaScript
JavaScript (JS) - objektėška orėntouta skriptū programavėmo kalba, besėiamėntė prototėpū princėpo. Tonkiausē kalba nauduonama ėnternėtėniū poslapiū ėnteraktėvomo realėzacėjai, bet tāp pat naudujama ė kāp galimībė skrėptas manėpolioutė tam tėkruom programuom. Kalba sokorta Brendano Eicho Netscape kompanijuo ė pavadinta Mocha, vėliau pervadinta ī LiveScript ė galiausē patapa JavaScript.
Paskotėnė JS versėja - 1.5
Kateguorėjė:Pruogramavėma kalbas
Paberžė (Tormants)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Dargē (Jorbarks)
Dargē - Jorbarka rajuonė, Gėrdiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 7 prietelē.
Bėliūnā (Juonėškės)
Bėliūnā - Juonėškė rajuonė, Žagares seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Dūnėninkā
Dūnėninkā aba pėitū žemaitē īr žemaitē, katrėi saka balsius ū, ī vėituo lietoviu dvėbalsiu uo, ie. Pavīzdžiou: dūna, pīns. Anėi gīven Varniū, Šėlalės, Tauragies, Koršienu, Kelmės, Raseiniu apīlinkies.
Dūnėninkā īr skėrstuomė i raseinėškius ė varnėškius. Anėi terposavi skėrias palē dvėgarsiu am, an, em, en tarėma: raseinėškē anūs saka kap ė lietoviu kalbuo, pavīzdžiou: kamps, langs, gembė, penkts, vuo varnėškē anūs keit i on, om (kartās un, um), ėn, ėm, pavīzdžiou: komps, longs, gėmbė, pėnkts.
Šaltėnē
Kateguorėjė:Žemaitiu kalba
Egėdėjos Skarbalios
Egidijus Skarbalius (1967 m. balondė 29 d. Klaipieduo) īr Žemaitėjės ė Lietovuos puolitėks. Ons tor kultūras ė švėitėma darbuotuojė specēlībe. Bova Sōjūdė narīs, Sėima narīs.
Skarbalius
Kalėninkā (rēšk)
Kalėninkās vadėnamas 2 gīvenvėitės Lietovuo:
Groudė 8
Groudė 8 dėina īr 342 metu dėina (kelamasēs metās - 343) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Brōšė
thumb|250px|Brōšė
Bronšė, brōšė (aukštaitėškā: kuoja, dzūkėškā: mekšras ) īr žovės, katra prėgol karpėniu žovū (Cyprinidae) šeimā. Nuognē tonkė mažne vėsuos Eurazėjės prieskū ondenū žovės.
Kūna ėlgoms 15-25 cm (sīkēs lėgė 30 cm), sonkoms 200–600 g (sīkēs lėgė 1300 g). Nogara pilkā melsva aba žalzgana, šuonā cėdabrėnē. Krūtėis pelekā gelsvė, nogaruos ė oudeguos – pilkė, skėlvė ė šėknuos – muorkavė aba rauduonė.
Kateguorėjė:Žovis
Java
Java - programavėmo kalba, objektėška orėntouta, 1991 metās sokorta Džeimso Goslingo ė kėtu Sun Microsystems inžinieriu. Ruoda oficialē paskelbta 1995 metu gegožė 23 dėina. Java ruoduos pėrminis tėkslas bovo pakeistė C++ kalba.
Kateguorėjė:Pruogramavėma kalbas
Chosė de San Martins
thumb|150px|San Martins Chosė de San Martins (José Francisco de San Martín y Matorras; g. 1778 m. vasarė 25 d. - m. 1850 m. rogpjūtė 17 d.) bova Argentėnas ėšliuosuotojs ė heruojus. Ons draugė so Sėmuonu Bolivaru ėšliuosava zars vėsa Pėitū Amerėka nū ėspanu.
1824 m. mėros anuo žmuonā Remedios de Escalada, San Martins so dokra pasėtraukė i Prancozėjė, kor Boulogne-sur-Mer mieste ė pralėida paskotėnes sava gīvenėma dėinas. 1880 m. Chosė da San Martino palaikā pergabentė ė palaiduotė Buenas Airiū katedruo.
Kateguorėjė:Argentėnas žmuonis
Vėišvienā II
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo gīven 17 prieteliu.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Trėguonuometrėjė
Trėguonuometrėjė (gr. trigonon – trėkampis, metreo – mieroujo) – Geuometrėjės šaka, tėrontė sārīšios terp kampū ė kraštėniu geuometrėnies fėgūrous. Pagrėndėnės trėguonuometrėnės fonkcėjės īr sėnosos (\sin x), kuosėnosos (\cos x), tongents (\tan x), kuotongents (\cot x) ė anū atvėrkštėnės fonkcėjės.
Kateguorėjė:Matematėka
C++
C++ - bėndruos paskirteis pruogramavėma kalba, vėina puopoliariausiu pruogramavėma kalbū.
Kateguorėjė:Pruogramavėma kalbas
Dobienā (Alītos)
Dubėnai - Alītous rajuonė, Alītaus seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2011 metās gīvena 18 žmuoniū.
Panedėngīs
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo gīven 14 žmuoniu.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Robežios
Robežios īr lėnėjė, katra sodar rėbas tarp puolitėniu vienetu. Anuos gal skėrt valstībes, regijuonos, miestos ėr kėtas savivaldībis.
Torbot vėina pavuojėngiausiu ėr labiausē sauguomiausiu tarpvalstībiniu robežiu īr robežios, katras skėr Šiauries Kuorėje nu Pėitu Kuorėjės.
Nuroudas
Kateguorėjė:Geuograpėjė
Robežios (rēšk)
Robežios reikšmies:
Navėkū vėinsiedis
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Brōžas
Brōžas - Juonėškė rajuonė, Žagares seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 51 žmuogos.
Triests
Ikorts keltū gėntiū I a. pr. m. e. patapa Ruomas koluonėjė. Bova svarbos Venecėjės ė Istrėjės regijuona miests, nu XIX a. tapa svarbio ousto.
Triests 1920 m. lapkristė 12 d. pagal Rapola taikuos sotartė palėka Italėjā, kāp ė vėsos Istrėjės regijuons, katram īr i Triests.
Nūruodas
Kateguorėjė:Italėjės miestā
1907
1907 - nakalāmieji metā, katrie prasided ontradeinī. Tāp pat:
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Lazdėjē
Lazdėjē īr miests Pėitū Lietovuo, Alītaus apskrėtie, 52 km nu Alītaus; rajuona cėntros. Tēpuogė īr miesta ėr apīlėnkiu seniūnėju cėntros. Anuo stuov' Šv. Uonos bažnīčė, gėmnazėjė, koltūras nomā, mozėjos.
Lazdėju vards mėnavuojams nu 1532 m.
Kateguorėjė:Lietovuos miestā Kateguorėjė:Lazdėju rajuona gīvenvėitės
Kanals
thumb|200px|Vėlhelma kanals
Kanals (aba parkasos) īr dėrbtėnis taks ondeniou biegtė. Īr dviejū rūšiū kanalo: lāstėma ė transpuorta. Lietovuo īr Vėlhelma kanals, Ogėnskė kanals, Augostava kanals.
Kateguorėjė:Ondens transpuorts
Sūropis
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo gīven 2 prietelē.
Kuola
Kuola — saldos prėsuotīnts onglērogšteis gierals, tonkiausē tomsē rodas spalvas, torontės kofeīna.
Kuola ėšrada vaistėninks John Stith Pemberton. Grētā palėka puopolērė.
Kateguorėjė:Nealkuohuolėnē gieralā
Kelmanuonīs
- Alītous rajuonė, Alītaus seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2011 metās gīvena 16 žmuoniū.
Joudkrontės švītoris
Joudkrontės švītorīs - navėgacėnės žėnklos, asontis pri Baltėjės jūras, ont Raganu kalna Joudkrontie, 900 metru nu Baltėjės jūras. Aukštoms - 20 metru vėrš jūras līgė. Sėgnals ėvėizams ož 33 kėluometru. Švėisuos sėgnals: 3 sekondes deg, 5 nadeg.
Švītorē kuouordėnatės: 55.56083°N, 21.11667°W
Kateguorėjė:Lietovuos švītorē
Grendavės seniūnėjė
Grendavės seniūnėjė - seniūnėjė Traku rajuona vėdore pėitūs, centros - Grendavė.
Nūruodas
Kateguorėjė:Trakū rajuona seniūnėjės
XSLT
XSLT (ongl. eXtensible Stylesheet Language (XSL) transformations) - kalba, aprašontė XML dokumėnto transformacėja ī HTML dokumėnta aba ė kėtokios stroktūros XML dokumėnta. Ta kalba neretā nauduojama tėnklalapiū torinioi teisiuoge ėš XML domenū generoutė, tačiau tai tik vėins ėš daugėlio anuos prėtaikėmū. XSLT nauduoja XML sėntaksē.
Kateguorėjė:Pruogramavėma kalbas
Vasarė 1
Vasarė 1 dėina īr 32 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Juokōbātē II
Juokōbātē II - Jorbarka rajuonė, Gėrdiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 35 prietelē.
Papėškē (Variena)
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Šernėnė
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Kazlu Rūduos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
FC Pakruojis
FK Pakruojis īr Lietovuos fotbuola klobs. Ons īr nūg Pakroujė.
Sėntaksė
Sėntaksė - gramatėkas dalės, katra nagrėnie sakėniū ėšgoldīma.
BASIC
BASIC (angl. Beginner's All-purpose Symbolic Instruction Code) - programavėmo kalbū šeima. Sokorta kāp lėngva nauduojama programavėmo kalba ana bovo platē nauduojama kompiuterious devėntam XX omžioaus dešimtmetie ė ėšlėikta popoliarė ėki šiū dėinū so daugėlio ėšvystėtū kalbuos atmainū.
Sėntaksė
Kateguorėjė:Kalbuotīra
BASIC
Kateguorėjė:Pruogramavėma kalbas
Narkėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Robežios (Trakā)
Robežios (liet. Rubežius) – gīvenvėitė Traku rajuoni.
kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Damelē
Damelē - Juonėškė rajuonė, Žagares seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 50 prieteliu.
Vabalē (Telšē)
Vabalē - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo gīven 6 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
1908
1908 - kalāmieji metā, katrie prasided trečiadienī. Tāp pat:
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Kavuolē II
Kavuolē II - Jorbarka rajuonė, Gėrdiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 36 prietelē.
Rodakė
thumb|250px|Rodakė
Rodakė, rodova, rauda (aukštaitėškā: žiežulė,, , ) īr žovės, katra prėgol karpėniu žovū (Cyprinidae) šeimā.
Kūns papluokštės, aukštos. Nogara rodā žalzgona, šuonā gelsvuos aba auksėnės spalvuos, žėbontės. Akis muorkavas so rauduona dieme vėršon. Žvīnā stombūs. Pelekā rauduonė, tėktās nogarėnis prī pamata tomsē pilks. Tū žovū mailios žėb kāp cėdabros, anū dėdloms: 1-2 cm.
Gīven ežerūs ėr opies. Nuognē tonkė. Īprastā pagaunoma 10-25 cm ėlgoma ė 50-200 g sonkoma.
Čīstapolės
Čīstapolės - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. I vakarū šmuota nū kaimalė tek opis Šešovė.
Vėlhelma kanals
thumb| thumb|left| Vėlhelma kanals – 1865–1873 m. prancūzu vainas belaisviu ronkuom ėškasts kanals, tėisiuogē sojongės Klaipiedas uosta ė Minėje (a per ana ė so Nemono), šėtēp aplenkont Koršiu marės. Kanala ėlgoms 25,3 km, pluotis – 30 m.
Kateguorėjė:Kanalā Kateguorėjė:Klaipiedas rajuons
Tarėms
Tarėms gal būt soprantams, kāp:
Žuodē gal būt rokounamė skėrtingā prėklausuomā nū ėvairiū faktuorio, kāp pavėzdiou:
Kateguorėjė:Ruoda
Alītos
Alītos - miests pėitū Lietovuo, šalėp Nemona, 65 km i pėitus nu Kauna ėr ož 108 km i pėitvakariu šmuota nu Vėlniaus. Apskrėtėis, rajuona, miesta savėvaldībės, seniūnėjės ė dekanata cėntros. Tor savėvaldībės statosa. Dėdliausis Dzūkėjės miests, laikuoms neformalē šiuo etnograpėnė regėjuona suostėnė.
Istuorėjė
Žmuonis ton vėituo, katruo daba īr miests, gīvena nū neuolėta gadīnes. Vėdoromžēs čė gīvena dėdliausē lietoviū ė juotvėngiū gantiū žmuonis. Pėrmuojė lėika miesta ožvadėnėms pamėnavuots 1377 metās Vīganda Marbugietė kronėkuos. 1387 m. LDK duokūmentūs Alītos mėnavuonams, kāp miestalės. 1466 metās mėnavuonams Alītaus valstios. 2019 m. spalė mienesie keles dėinas Alītou degė padongu pardėrbīkla.
Rauda
Rauda aba raudė − tēp vadėnamas dvė žovė:
Pavardaunīs
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo gīven 11 žmuoniu.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
The Sopranos
thumb|280px|Serjala logotėps
The Sopranos (Sopranā) īr JAV televėzėjės serials aple mafėjės šeimuos gīvenėma. Anam īr 86 serėjės.
Glavnė̄jė artėstā
Kateguorėjė:Televėzėjės serialā
Jaugėlē
Jaugėlē - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 71 prietelē.
Plateliū Šv. apaštuolū Petra ėr Pauliaus bažninčė
thumb|240px '''Plateliū Šv. apaštuolū Petra ėr Pauliaus bažninčė''' stuov Plateliū miestalie, Plongės rajuonė.
Kateguorėjė:Žemaitėjės bažninčės
Martīnėškės (Tormants)
Martīnėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Darbienu Šv. apaštalū Petra ė Pauliaus bažninčė
thumb|right|260px|Darbienū Šv. apaštalū Petra i Pauliaus bažninčė '''Darbienū Šv. apaštalū Petra i Pauliaus bažninčė''' - īr Telšiū vīskupijuo, Palunguos dekanatė.
Stuov Kretinas rajuonė, Darbienū mėstelie, pri Daubuos opes. Akmenū mūra. Ėšbūdavuota 1842 m.
Bažninčė romantizma laikuotarpiou būdingū arkitektūriniu formū, stačiakampe plan', su buokšto i bokštelio. Anuo 3 altuorē. Švėntuoriaus tvuora akmenū mūra. Ananmė stuov medėn varpėnė.
Kateguorėjė:Žemaitėjės bažninčės
Mėlėošē
Mėlėošē - Jorbarka rajuonė, Gėrdiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 37 prietelē.
1909
1909 - nakalāmieji metā, katrie prasided pėnktadienī. Tāp pat:
Tarmie
Dēlekts aba tarmie - – katruos vėinuos kalbuos rūšės, nauduojama atskėruo gruograpėnie terėtuorėjuo. Anou basėrokuonontiū žmuoniū skaitlios ė terėtuorėjės dėdloms gal skėrtėis.
Vasarė 2
Vasarė 2 dėina īr 33 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Tarmie
Kateguorėjė:Ruoda
1909
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Dėlbėnā
Dėlbėnā - Juonėškė rajuonė, Žagares seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė, ož 8 km i pėitvakariū šmuota nū Žagarės miestalė.
Istuorėjė
2001 metās Dėlbėnū gīvenvėitie gīvena 30 žmuoniū.
Uorvėdū suodība
thumb|250px|Uorvėdū suodības kūlē Uorvėdū suodība - moziejos, garsiejontės dėdelė kūliu ėkspuozėcėjė. Moziejos isėkūrės Krėtingas rajuonė, ož kėliū kilometru nu Salontū, Gargždielės suoduo.
kateguorėjė:Žemaitėjės muziejē
Kuoplītštolpis
thumb|right|260px| Kuoplītštolpis īr 3-4 metru aukštoma liaudėis mena ėšbūdavuojėms. Gal būt ėšbūdavuots ėš medė, aba mūra. Ont štolpa vėršaus padėrbta maža kuoplītielė so švėnto abruozielio, vuo ont anos vėršaus īr krīžios.
Kateguorėjė:Liaudėis mens
Vasarė 3
Vasarė 3 dėina īr 34 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Šiemā
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo gīven vėins prietelės.
Vasarė 3
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Šiemā
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Saluovartė
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo gīven 17 žmuoniu.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Šliorpkėškė
- gīvenvėitė Kazlu Rūduos savivaldībie, Kazlu Rūduos seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Tīzenhauzā
thumb|Tīzenhauzā
Tīzenhauzā – ėš Huolštėina vuokītiu kėlosė Lietovuos Dėdliuoses Konėgaikštīstės (LDK) bajuoru dėdėku gėmėnie, XVII-XVIII o. toriejosė namaža itaka Abījū Tautū Respoblėkuo (ATR). Gimėnės gerbs - Boivuols.
Kateguorėjė:LDK dėdėkā
Jūras švėntė
Jūras švėntė - kuožnās metās būnontė švėntė Klaipieduo.
Jūras šventi 2006 m.
2006 m. šventė vīka lėipas 21-23 d. Daugeusi rengėniu bova Klaipiedas senamiestie ė miesta centri. Par trės dėinas ėvīka ape 100 kultūrėniu rengėniu. Pagrėndėnes šventis scenas bova: Anikes aikšti, Kroiziniu laivu termėnals, Tėltu gatve, Jono kalnielis. Renginē vīka 15 vėitu, ėš katru net 5 Smiltīnie. 2006 m. Jūras šventie dalīvava ape 450 tūkst. prieteliu.
Šventis reikšmie Klaipiedā
Jūras šventi īr svarbi šventi Klaipiedas miestou, nes šventis meto atvīkst dėdlē daug svetiu ėš ožsėine valstībiu (daug ėš Vokėitėjes, 2006 metās dėdlē daug bova ėš Olandėjes ėr Estėjes) ė Lietovuos. Klaipieduo Jūras šventi vadėnam ontruosiom (aba vasaras) Kalėdomes.
Šventi īr pōikē reklamou miesta. Anou dažnā transliou nacionalėne ė kėtas televėzėjes, solaukiam nemažā ožsiene spauduos dėmese.
Laguosos
Kateguorėjė:Nigerėjė Kateguorėjė:Miestā
Kuovs (paukštis)
thumb|260px
Kuovs īr varnėniu šėimuos paukštis. Ons īr jouds, tėktās snaps īr pėlks. Gīven šalep miestu, kaimu.
Žemaitėjuo kuovā īr tonkūs.
Kateguorėjė:Paukštē
Grendavė
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Grendavės seniūnėjuo, anuos cents. Miestalie īr Lietovuos pašta skīrios, katruo kuods LT-21019. I šiaure nū miestalė īr Vėlkuokšne ežers.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
1910
1910 - nakalāmieji metā, katrie prasided šeštadeinī. Tāp pat:
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Bartėninkā
Bartėninkās vadėnamė Lietovuos gīvenvėitės:
Deveikėškē
Deveikėškē - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 48 prietelē.
Īlakē
Īlakē - miestalis Skouda rajuonė, 20 km i ritūs nu Skouda, pri Skouda-Mažeikiū kelė. Seniūnėjės cėntros. Īr Viešpatėis Apreiškėma Švč. Mergelē Marėjē bažninčė, gimnazėjė (bovus vėdorėnė), Skouda mena muokīklas filials, globuos nomā. Už mėstalė isėkūris „Ilakiū paukštīns".
Istuorėjė
Īlakē pėrmojė lėika rašītiniūs šalteniūs pamėnavuotė 1568 m. J. Laskovskė sudarītam Grūstes valstiaus inventoriō. Miestali, kāp rokoujama, ikūrė prapoulosė Barėikiū suodas gīventuojē.
Cėntrėnė miestalė dalis - urbanistėkas paminklos, so dvėbuokštė bažninčė (1894 m.), kapūs - dėdėlė Šv. Ruoka Ėšpažinėjė kuoplītalė. Miestalė vėik baptistu malduos nomā.
Sorvėlā (Telšē)
Sorvėlā - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo gīven 36 prietelē.
Īlakē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1165 žmuonis.
2004 m. ėkorts mozėknota B. Juonoša ė kėtu Ilakiu kultūrā nusipelniusiū žmoniū atmėnėmou skėrts muziejos.
Sorvėlā (Telšē)
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Lopenka
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Pažierā (Jorbarks)
Pažierā - Jorbarka rajuonė, Gėrdiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 37 prietelē.
Pakastuvuos ežers
Pakastuvuos ežers īr ežers Žemaitėjuo, Plongės rajuonė, aple 3 km i šiaurės rītus nū Plateliu. Ivėin i Žemaitėjės NP. Ežers ė anuo apīlinkes īr telmuologėnis draustėnis.
Kateguorėjė:Plongės rajuona ežerā
Dėlbėnielē
Dėlbėnielē - Juonėškė rajuonė, Žagares seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Vasarė 4
Vasarė 1 dėina īr 35 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Sapėigėškė
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo gīven 21 žmuogos.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Fuongnakebangs
200px|right|thumb|Tiên Sơn uola Fuongnakebangs īr naciuonalėnis parks Kuangbėngė, Vietnamė, 50 km ī šiaure nu Duonghuojaus, 44 km ī šiaure nu Duonghuojaus uora ousta, 450 km ī pėitos nu Hanuojaus. Parkė īr api 300 uolū ė gruotu, a vėsas anū tėnklos sodara 126 km ėlgoma. Parkė tēpuogė nuovarts biuoīvairuobės. 2003 m. parks itraukts ī UNESCO svieta pavelda sāraša.
Kateguorėjė:Svieta pavelda sārašos Kateguorėjė:Naciuonalėnē parkā
Fransėsks Guoja
thumb|140px|right|Guojas autuopuortrets Fransėsks Guoja ( Francisco Goya, 1746 kuova 30 – 1828 balondė 16, pėlns vards Francisco José de Goya y Lucientes) bova garsos ispanu dailėnėnks ė grafėks. Ans tēpuogė īr laikuoms paskotėnio ėš senūju klasėkėniu dailėnėnku ė pėrmoujo ėš naujuosės kartuos.
1911
1911 - nakalāmieji metā, katrie prasided sekmadeinī. Tāp pat:
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Vėrkšā
Vėrkšā īr kaims Plongės rajuona šiaurės rītūs, Žemaitiu Kalvarėjės seniūnėjuo, patenk i Žemaitėjės NP.
thumb|left|240px|Virkšū kaima kapelē
Torsuons
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Taurakėime seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Milvīdā (Krakes)
Milvīdā - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 48 prietelē.
Kalnėnė pošės
250px|thumb|Kalnėnė pošės
Kalnėnė pošės īr pošiniu šėimuos medis. Īr kėlėma nug JAV, bet daba tonkē augėnams ėr Euruopuo. Kalnėnėm pošėm īr apželdėnamas smėltietu kalnaliu, kuopu atkalnės, ondens telkėniū pakrontės.
Kateguorėjė:Spīglėnē augalā Kateguorėjė:Medē
Lapelėškē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Varlie
thumb|250px|Žaliuojė (ežera) varlie
Varlie īr gīvis, katros muokslėškā prėgol beoudegiu varlēgīviu (Anura) skīriou. Anūm gīviūm skūra līgė aba menkā roplieta. Akis so golstio vīzdio, tor kostamos vuokos. Patėnū kramės šuonūs īr balsa maišā, katrėi kvarkont ėšsėpot. Vėršotėnis žondėkaulis so kūgė skvarmas dontėms, apatėnis ba dontū. Lėižovė gals gėlē ėškėrpts, lėižovis ėšmetams.
Gausėnėmōsė pasėrank gerā šėlduomas ondėns vėitas, korimp kamūlēs ėšnerš keušios, katrėi vadėnamė korkolās.
Žėimuo ondėns pluotūs a sausomuo. Ton rēkalō tonkiausē pasėronk doubės, lapu šūsnis, graužėku londas, ožsėkapst grontan.
Nūoruodas
Kateguorėjė:Varlēgīvē
Duomėikē (Juonėškės)
Duomėikē - Juonėškė rajuonė, Žagares seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Čilė
thumb|Atakama Čilė aba Čilės Respoblėka īr valstībė Pėitū Amerėkuo, pri Ramiuojo vuondenīna. Robėžiojas so Argentėna, Buolivėjė ėr Perū.
Akuonuomėka
Čilė remas naudīngu ėškasenu kasėmo ė anū eksporto. Čilė svietė pėrmaun palē vare kasėma. 15% žmuoniū dėrb žemės ūkie. Glabniausė žemės ūkē pruodoktā īr uobuolē, kriaušės, cėbolės, avėžas, šparagā, popeles. Žūvīnėnkīstė ė mėškū ūkis īr glabnas akuonuomėkas šakas. Šalės ėkspuortoun dėdlė šmuota žovėis.
Demuograpėjė
Dėlīsės šmuots žmuoniū īr emėgrantū ėš Euruopas palėkounės. Vėitėnē ėndienā sodara 3,2 % gīventuojū. Daugoms anū īr mapotē, katrie gīven gausuo Araukanėjės regėjuonė. Šiaurie īr aimaru, atakamėitiu, Velīku saluo gīven rapanojā, vuo pėitinies saluos da ėšlėkė keletė alakalofā. Čilie nauduonama ispanu kalba, katra īr vėinintelė uofėcēlė kalba valstībie.
Admėnėstracėnis soskėrstīms
Čilė īr soskėrstīta i penkiuolėka regėjuonu, katrūs žīm ruomienėšku skaitliom ė tor sava ožbadėnėmos. Suostėnės regėjuons skėras nū kėtū ė īr žīmėms raidiem „RM“ (Región Metropolitana). 85px|left|Čilės penkioulėka regėjuonu. Regėjuonu sārašos:
thumb|left|Antarktėda
Šaltenē
Kateguorėjė:Čilė Kateguorėjė:Pėitū Amerėkas valstībės
Lėnkėmā
Lėnkėmā - mėstielis Skouda rajuonė, 17 km i pėitvakarius nu Skouda, pri pat robežiuo su Latvėjė. Īr Šv. Onuos bažninčė, šalėp nuos - paminklos Lėnkėmū apīlinkies gėmosem Sėmonou Daukontou. Mėstalie īr S. Daukanta pagrėndėnė muokīkla (puortegrapėjuo).
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 779 žmuonis.
Puocātē (Jorbarks)
Puocātē - Jorbarka rajuonė, Gėrdiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 49 prietelē.
Kuoplīčelė
thumb|right|230px|Dvėjės kuoplītalės [[Pėivienā|Pėivienū kapūs]]
Kuoplīčelė aba kuoplītalė - žemaitėškas mažuosės bažnītelės, katras liuob būdavuotė ont žemės aba pritvėrtintė kuokiam nuorintās stuoram medie, tonkiausē ōžoulė, pošie aba beržė. Ont žemės pabūdavuotas kuoplīčelės medėnės ė mūra īr. Tonkiausē prīšakėnė posė so stėklėnēs longās. Patiuos kuoplīčelės vėršou tor krīžieli.
Katras tvėrtėna pri mediu, anuos liuob būtė mažuos dieželės skvarmas, so dvėšlaitio stuogelio. Kuoplīčelies žemaitē tonkē ėšbūdavuota Rīmuojėmelė, Pėitas ė kėtuokius dėivelius. Ton kuoplīčelės tonkē bova ėšrašītas ėr nudažītas kuoki nuorintās spalva.
Kuoplīčelės mėdiūs
kateguorėjė:Liaudėis mens
Lietova
Lietova (lt. Lietuva) – Šiaurės Euruopas valstībė pri Baltėjės jūras. Anuos suostėnė īr Vėlnios. Lietova robežounas so Latvėjė, Baltarosėjė, Lėnkėjė, Rosėjė (Kalėningrada srėtėm). Lietova īr JTO, ES, NATO, EBPO narie.
Istuorėjė
Rašītėniūs šaltėniūs Lietovuos vards pėrma sīki pamėnavuots 1009 metās (Kvedlinburga analūs).
XI omžiou prasėdiejė baltu gentiū jongėmuosis i konfederacėjės, Vuolīnės sotartės tū poikē paruod, ka žemaitiu, aukštaitiu (deltuviu, nalšienu), lietoviu ėr kėtū žemiu konėgākštē tou čieso sodarėniejė sājongas.
1251 m. lietoviu konėgākštiou Mindaugou ožpoulos žemaitiu konėgākštiaus Vīkinta pėlė Tverūs, Vīkīnts nožoduoms ėr žemaitiu konėgaikštėjė sojongama so Lietuvuos konėgākštėjė, tēp sokorama Lietuvuos Dėdliuojė Konėgaikštīstė, LDK.
XII–XIV omžiou LDK ėšauga i magtīnga valstībė. 1386 metās Lietovuos dėdliajam konėgākštiou Juogailā palėkos Lėnkėjės karalio, 1387 metās Lietova apkrėkštėjama. Pū Žalgėrė karies 1413 m. apkrėkštīta ė Žemaitėjė.
Pu 1795 m. tretė Abėjū Tautū Respoblėkas padalėnėma dėdlis šmuots dabartėnės Lietovuos terituorėjės palėka Rosėjės valdiuo. Ožnemonė atėteka Prūsėjē.
1918 m. vasarė 16 d. bova paskelbta aple Lietovuos valstībės atkorėma.
1919 m. Lietova kariava so buolševėkās ė bermuontėninkās. 1919–1920 m. vīka gėnklouts konflėkts so Lėnkėjė diel Vėlniaus ėr Sovalku kraštū. Lietova neteka abijū kraštū, katrūs ožvaldė Lėnkėjė.
Tarpokare gadīnie Lietova vīsties, kāp liousa valstībė, katruo vīrava tuolerancėjė ė geroms vīsiems žmuoniems.
1939 m. Nacėstėnė Vuokītėjė devė ultimatoma Lietovā ė Lietova gava parduotė Klaipiedas krašta Nacėstėnē Vuokītėjē.
1940 m. bėrželė 15 d. Lietova palėka okopouta Tarību Sājongas, a rogpjūtė formalē ijongta i SSRS šaliū sodieti. Pū ton Nacėstėnė Vuokītėjė ė par naujė SSRS okupava. Vuokītiu ė SSRS kariaunas pražodė, oždarė i dabuoklės, atemė žmuoniu daiktos ė bodīnkos ė/aba ėšgīnė darbams i Vuokītėjė vuo Sėbėra dėdli šmuota Lietovuos žmuoniū.
1988 m. Lietovuo sosėkūrė Lietovuos Parsėtvarkīma Sājūdis, katros tėkslo patapa prigautė Lietovuos neprigolėmībės. 1990 m. kuova 11 d. Lietova (pėrmuojė ėš Tarību Sājongas respoblėku) paskelbė aple ėšējėma ėš Tarību Sājongas. Ož neprigolėmībės paskelbėma balsava 124 depotatā, 6 sosėtoriejė, bat prīš nebalsava nivėins.
2004 m. kuova 29 d. Lietova palėka NATO narie.
Puolitėnė sėstema
Lietovos Respoblėka īr daugiapartėnė parlamėntėnė demuokratėjė. Valdīma sėstema: posiau prezidėntėnė parlamėntėnė demuokratėjė.
Šalėis vaduovs – prezidėnts, renkams tėisiuogėniūs rinkėmūs pėnkiū metū kadencėjē. Prezidėnts skėr ministra pėrmėninka (tvėrtėn Seims), ministra pėrmėninka tėikėmo skėr ministrus. Īr vīriausis karėniu spieku vaduovs, tēpuogė skėr vėsū teismū (iskaitont ė Konstitucėnė teisma) teisiejus. Prezidėnts skvarmoun Lietovuos ožrobežė puolitėka.
Istatīmū laidamuojė valdė prigol vėinū rūmu Lietovuos Parlamėntou – Seimou. 141 Seima narīs renkams ketorėms metams, posė (71) – tėisiuogē, kėtė 70 palē partėju sārašos (propuorcėnie rinkėmū sistemuo). Tėktās daugiau nekāp 5 pruoc. sorėnkės partėnis sārašos gaun vėita Seimė.
Narē savėvaldībiū tarībuos renkamė tėisiuogē, mera renk tarība. Ožtėkrėnėmou, ka apskrėtie būtom laikuomuos Konstitucėjės ė istatīmu, vīriausībė skėr kuožnas apskrėtėis vėršėninka.
Adminėstracėnis soskīrstīms
thumb|right|240px|Lietovuos apskrėtis Lietovuos terituorėjė soskīrstīta i 10 apskrėtiū. Apskrėtis sodara 60 savėvaldībiu – 9 miestu, 43 rajuonu ė 8 naujā soskvarmoutas 2001 metās. Savėvaldībės soskaidītas i 546 seniūnėjės.
Geuograpėjė
Lietovuos uorā īr vėdotėnėškā šėlti, vėdotėniu platomū, ėš jūrėnė parēnontis i žemīnėni.
Lietovuo gīvenontės tautas
Lietovuo gīven šmuota tautū žmuonis. Tautėnė Lietovuos gīventuoju sodietis (2015 m. Statėstėkas Departaments): So čieso vės daugiau žemaitiu priskėr savė žemaitiu tautībē.
Šaltenē
Kateguorėjė:Euruopas valstībės Kateguorėjė:Euruopas Sājongas narės
Vasarė 5
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Slabuodka
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo gīven žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Akuonuomėka
Akanuomėka (gr. οίκω - nams ė νέμω - platėntė) īr tam tėkruos vėsuomenės materėalėnē, piningėnē, ė kėtė su gamība ė vartuojėmo susėējė santīkē, katrėi veik patė gamība, materialiniu gierībiu paskirstīma, tuos vėsuomenės struktūra, žmuoniū tarpusavė santīkius, materėalėnė ė dvasėnė gīvenėma turini. Ekonuomėkas pagrinda sudara materėalėniu gierībiu gamības mašinizavėms, mašėnu gamības išvīstīma laipsnis, katras geriausē būn apibūdėnams darba našoma ruodiklēs. Ekonuomėka īr objektēvos dalīks ė neprigolm nu žmuogaus nuora ė nusiteikėma.
Jiezos Krėstos
thumb|150px|Jiezaus abruozdielis. Autuorios [[El Greco.]] thumb|180px|Nukrīžioutaja Jiezaus skolptūra [[Krīžiu kalns|Krīžiu kalne]] Jiezos Krėstos (Jiezos, Jiezos nu Nazarėta; gėmė aple 6 m. pr. Kr. – 4 m. e. m., pasėmėrė aple 29-33 m.) īr svarbiausis asmou krėkštiuonībie. Īr mėslėjama, ka Jiezos apraiškė o sokūrė krėkštiuonėškaja viera ėr ož anuos skelbėmā bova nuteists smertėis bausmė. Krėkštiuonīs tēpuogė tėkė, ka Jiezos mėrdams atkūrė praeitie prarasta prieteliaus galėmībė ī omžėna gīvenėma so Dievo.
Akuonuomėka
Vagol vėsoutėnā prėpažėnta Journal of Economic Literature (Akanuomėnės literatūras žornala) klasėfėkacėje, akanuomėkas muokslos skėrstuoms i:
Jiezos Krėstos
Gīvenėms
Kāp raša Švėntajam Raštė, Jiezos prasėdiejė ėš Švėntuosės Dūšės ėr gėmė ėš Švt. Marėjės mažiokie Betliejaus tvartė.
Ons bova baisē ėšmėntings: Biblėjuo mėnavuojama istuorėjė, ka Jiezos, būdams 12 metu, sinaguogo rokavuos so fareziejēs ėr anėj baisē dīvījuos Jiezaus ėškalba.
Akuonuomėka
Kateguorėjė:Suocēlėnē muokslā
Jiezos Krėstos
Gīvenėms
Jiezos mokiejė gīdītė prietelius. Biblėjuo netgė mėnavuojama, ka ons prikielė jau mėrosė mergėlka. Ne ož ėlga pasklėda gandā api dīvos, katros gal padėrbtė Jiezos, vadėnams Mesėjom. Rašta aiškėntuojē fareziejē apkaltėna Jiezu švėntvagīstiem ė, so mėniuos palaikīmo, Jiezos bova pasmerkts žiaurē smertē ont krīžiaus.
Guptėltē
Guptėltē - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 42 prietelē.
Jiezos Krėstos
Gīvenėms
Kateguorėjė:Krėkštiuonībė Kateguorėjė:Žīdā
Stolpėnā
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Vėlkā
Vėlkā īr kaims Plongės rajuonė, 6 km i vakarūs nū Alsiediu, pri sonkrėžas plentū Plongė-Seda ėr Alsiedē-Platelē. Šėtuo sonkrėžuo dažnā ivīkst avarėjės. Šalep kaima īr Vėlkū alkakalnis.
Vilniaus Vytis
Šaltenē
v
Frida Kahlo
thumb|Frida su vyru (1932) Frida Kahlo (g. 1907 m. bėrželė 6 d. – m. 1954 m. bėrželė 13 d.) – vėina garsiausiu Meksėkas dailėnėnkiu, realėzma, siorrealėzma ė sėmbuolėzma atstuovė.
Kateguorėjė:Meksėkas dailėninkā
Kumpoutē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 36 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Skujėnė
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo gīven vėins prietelės.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Vasarė 6
Vasarė 6 dėina īr 37 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Groudė 26
Groude 26 īr 360-a metū dėina palē Grėgaliaus kalenduorio (keliamases metās 361-a). Nu šiuos dėinuos lig metū gala lėikt 5 dėinas.
Vasarė 6
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Mėklosienā
Istuorėjė
2011 metās gīvena 1 044 žmuonis.
Samninkā
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Grendavės seniūnėjuo. Šiaurės vakarūs īr ežers Samis.
Mėklosienā
Geuograpėjė
miniatiūra|220px|left|Robežiaus znuoks (i Alītaus šmuota) miniatiūra|220px|left|Bėndruovė „Gumos gaminiai“ miniatiūra|220px|left|Krīžkelė miniatiūra|220px|left|Suodas krīžios
Groudė 26
Vardadėinē
Gaudėls - Gaudėlė - Ginda - Ginds - Gėndvėls - Gėndvėlė - Relinda - Stepa - Stapanėjė - Steps - Stapuons - Stapūn'
Samninkā
Istuorėjė
1382 m. Vīgands Marborgėitis ėšgoldė aple Vītauta pargale prīš krīžioutios vėituovie, katra ožvadīnta Samenike. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 75 žmuonis.
Rėdėkėškē
Rėdėkėškē - Jorbarka rajuonė, Gėrdiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 5 prietelē.
Gražātē (Juonėškės)
Gražātē - Juonėškė rajuonė, Žagares seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Samninkā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
1912
1912 - kalāmieji metā, katrie prasided permadienī. Tāp pat:
Gražātē (Juonėškės)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 55 žmuonis.
Groudė 26
Nutėkėmā
Kateguorėjė:Dėinas
1912
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Taluokē
- Alītous rajuonė, Alītaus seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2011 metās gīvena 193 žmuonis.
Suokuonīs (Variena)
Suokuonīs - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo gīven 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
1913
1913 bova nakalamė̄jė metā, katrėi prasėded sereduo.
Gėmėmā
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Selkupu kalba
Selkupu kalba īr urala kalbū šėimā, samuodu kalbū gropē prėgolantė kalba. Selkupu kalba rokounas aple 1570 žmuoniū.
Ruotinienā
Ruotinienā īr kaims Plongės rajuonė, 4 km i pėitus nū Žemaitiu Kalvarėjės. Šalep kaima īr tvankinīs.
Šiaudėnėkė
thumb|200px|Šiaudėnėkės
Selkupu kalba
Kateguorėjė:Samuodu kalbas
Šiaudėnėkė
Šiaudėnėkė (kėtap šiaudėnė, šiaudėnoks; ) ī tuokė kvietka, katra muokslėškā prigol prī grėižžėidiu augalū (Asteraceae) šeimuos. Tasā augalioks ī kėlėma ėš sausringu pėitū ė rītū Euruopas kraštū (Balkanu, Pavuolgė, Mažuosės Azėjės).
Krėkštiuonībė
thumb|upright|Pagrėndėnis krėkštionībies simbuolės Krėkštiuonībė – monoteėstėnė, labiausē paplėtosė svieta (api 2 mlrd. vieras ėšpažėnieju) viera, atsėradosė prīš 2 tūkst. metu Palestėnuo. Krėkštiuonībė remas Jiezaus nu Nazareta muokīmu ė gīvenėmu, katra Naujajam Testamentė aprašė onkstīvė̄jė anon pasekiejē. Dėdlē itaka krėkštiuonībē toriejė judaizms, ėš katruo ana perjėm dali sava švėntu raštu (Senasis Testaments) ė tuokės svarbės tiesas kāp monoteizmos, tikiejėms ėšganītuojė (Mesėjė) ė prisėkėlėmo. Ta īr vėinėntėlė viera, skelbontė Dieva isėkūnėjėma ė patapėma prietelium.
Čekėjė
alt=Praha|miniatiūra|Praha Čekėjė, Čekėjės Respoblėka (ček. Česko, Česká republika) – valstībė Vėdorė Euruopuo. Respoblėka tor robežio so Lėnkėje šiaurie, Vuokītėje šiaurės vakarūs ė vakarūs, Austrėje pėitūs ė Sluovakėje – rītūs. Čekėjė sosīded ėš triju ėstuorėniū žiemiū - Buohemėjės, Muoravėjės ė Muoravėjės Silezėjė (onkstaiu liōb vadīnt Austrėjės Silezėjė). Čekėjė īr ES, NATO, JTO, OECD narie.
Šiaudėnėkė
Šiaudėnėkė būn 10–40 cm aukštoma, vėlnouto stombrio. Lapā siauri, ėšėlgi. Žīdia gausēs, nadėdlēs žėidokās, katrėi būn viuoletėnės, rausvuos, baltuos spalvu. Žīdia par ciela vasara.
Krėkštiuonībė
Daug pri krėkštiuonībės plėtėma prisėdiejė ė apaštals Paulios, katros skleidė Jiezaus muokīma ė ragėna kėtū vieru atstuobos prisėdietė pri krėkštiuoniu.
Šiaudėnėkė
Šiaudėnėkės augėnamas kvietkīnūs, poikē tink sausėm bokietam, katrėi ėšsilaik par žėima. Liekarsta nug kraujė sraviejėma.
Jankūnā (Krakes)
Jankūnā - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 17 prietelē.
Šiaudėnėkė
Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā Kateguorėjė:Kvietkas
Čekėjė
Istuorėjė
Čekėjės terėtuorėjė apgīvendėnta prīš 2 600 metū, nū 2 tūkstontmete pr. m. r. čė atsikielė lužitienū koltūras gentīs, IV omžiou pr. m. e. atsikielė keltū gentīs, vieliau germanā (makuomanā). V-VI omžiūs Muoravėjuo pradiejė gīventė avarā, vuo Buogemėjuo - slavėškas čekū gentīs. 623-659 m. terėtuorėjė prėgolė Samo slavėškā valstībē. II svieta vainuos gadīnie Čekėjė bova ožīmta Vuokītėjės ė pū ton TSRS.
Smala
thumb|240px Smala īr tėršts pruodukts, gamėnams ėš sakū, tēpuogi dorpiu o neptuos.
Avietė
240px|thumb|Avietė thumb|240px|Avietiu ougas
Krėkštiuonībė
Kateguorėjė:Krėkštiuonībė
Čekėjė
Žmuonis
Pu 1946 m., kumet ėš Čekėjės palėka ėšgėnta dėdlė vuokītių mažoma palē gīvėntuoju tautībė Čekėjė pakankamā homogenėška. 2001 metų doumenim, 90,1 proc. gīvėntuoju – čekā, 1,8 proc. slovakā, da 3,6 % gīvėntuoju savė skaita moravās, 0,1 % – silezėitēs.
Sīderē
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Čekėjė
Miestā
Miestūs gīvena api 74 % vėsū gīvėntuoju. Dėdliausė miestā:
Smala
Kateguorėjė:Medegas
Rosėjės roblis
Rosėjes roblės - Rosėjes Federacėjes valiota. Roble kods ī RUR.
Loksnienā
Istuorėjė
2011 metās gīvena 491 žmuogos.
Rosėjės roblis
Nūruodas
Kateguorėjė:Valiota Kateguorėjė:Rosėjė
Čekėjė
Kalbas
Palē 2001 m. sorašīma, 94,9 % gīvėntuoju rokounas čekėškā, 2 % – slovakėškā. Čekėjė īr vėina mizerniausē onglėškā muokontė šalės ES. Palē 2005 m. apklausa, tuokiu gīvėntuoju bova 24 %. vuokėškā muok 28 %, rosėškā.
Viera
Čekėjė īr vėina mažiausē religėngu šaliū Euruopuo. Palē 2001 m. gīvėntuoju sorašīma, 59 % gīvėntuoju īr agnostikā, ateistā, netėkėntīs, vuo 26,8 % – Ruomas katalėkā, 2,5 % – pruotestantā.
Kateguorėjė:Euruopas valstībės
Krėžuovka
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 25 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Avietė
Avietė, kėtap avieťė, avietės tas ī tuokis augals, vedons jiedamas ougas.
Henri Matisse
thumb|200px|Anrė Metėsos 1933 m. Anrė Metėsos (Henri Matisse, 1869 m. groudė 31 – 1954 m. lapkristė 3 d.) bova prancūzu tapītuos ė skolptuorios.
Kiūšiū
Kiūšiū (jap. 九州 Kiūshū – „Devīnes pruovėncėjės“) īr tret vogol dīdlė Japuonėjės sala, asonti labiausē ī pėitos ėr ī vakaros ėš pagrėndėniū salū. Kartu tai īr Japuonėjės regiuons, senuobie vadėnts Saikaido.
Kuova 25
Kuova 25 dėina īr 84 metu dėina (kelamāsēs metās - 85) palē Grėgaliaus kalėnduorio.
Henri Matisse
Kateguorėjė:Prancūzėjės dailėninkā Kateguorėjė:Puostimpresiuonėstā
Kuova 25
Vardadėinē
Merkīs - Nuormants - Nuormanta - Normėla
Juons Paulios II
thumb|150px|Juons Paulios II Johannes Paulus II (Jonas Paulius II; tėkros vards Karol Józef Wojtyła; 1920 m. gegožė 18–2005 m. balondė 2) – 264-asis puopīžios, katalėku bažninčės vaduovs. Ėšrėikts puopīžiom 1978 m. spalė 16 d. Ons bova pėrms ne itals puopīžios per 455 metus. Tēpuogė - vėsėškā pėrms slavėška kėlėma puopīžios. Muokiejė daug kalbū.
Biografėjė
Karuolis Jozefs Voitīla (Karol Józef Wojtyła) gėmė 1920 m. gegožė 18 dėina Vadovėcū miestė (Lėnkėjė) ėr bova ontros bovosė Lėnkėjės karioumenės seržanta ėr ėš Lietovuos kėlosės anuo žmuonuos sūnos.
Juons Paulios II puopīžiava gan ėlgā – no 1978 m. ligė 2005 m. (zars 27 metus). Kāp puopīžou tas īr dėdlē ėlgā, bo ož anou suostė ėlgiau pavīka ėšbūtė tėk Pijuo IX (zars 31 metus) ėr patiam pėrmam puopīžiou Šventajam Petrou (īr duomėnū, ka ons puopiežiava 34 a net 37 metus).
Puopīžios aplonkė daug šaliū, tamė tarpė ė Lietova.
Avietė
Ėš avietiu žmuonis taisa ougīnė (avietīnė), katra jied kap skaniesta, ė kap liekarsta. Dėdlis liekartsos nug paršalėma avietiu lapā ī.
Juons Paulios II
Biografėjė
2014 m. balondė 27 d., karto so puopīžiom Jonu XXIII paskėlbts švėnto.
Avietė
Vėita, katruo aug avietės avietīno šaukiama ī.
Juons Paulios II
Biografėjė
Kateguorėjė:Ruomas puopīžē Kateguorėjė:Lėnkėjės žmuonis Kateguorėjė:Katalėku švėntė̄jė
Avietė
thumb|left|260px|Avietė
Kateguorėjė:Ougas Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Bulgarėjė
Bulgarėjė aba Bulgarėjės Respoblėka īr valstībė Pėitrītiu Euruopuo. Robėžioujas so Joudaja jūra rītous, so Graikėjė ė Turkėjė pėitous, Serbėjė ė Makedonėjė vakarous ė Romonėjė šiaurė.
Istuorėjė
354-681 681 1393 1393-1878 1878-1944 1944-1898 989-2015
Geuograpėjė
Šalės īr pėitrītiū Euruopuo, šalėp Jouduosės jūras.
Akanuomėka
Ton īr biedniausė ES valstībė. Šalei īr gerā ėšvīstīts torėzma sektuorios. Bulgarėjuo īr mėnkas algas ė prencėjės.
Kateguorėjė:Euruopas valstībės
Vasarė 7
Vasarė 7 dėina īr 38 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Joškātē (Juonėškis)
Joškātē - Juonėškė rajuonė, Žagares seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kavuolē I
Kavuolē I - Jorbarka rajuonė, Gėrdiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 5 prietelē.
Ūta (Variena)
Ūta - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo gīven 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Žoklėjā (Trakā)
Žoklėjā - gīvenvėitė Traku rajuonė, Grendavės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 43 žmuonis.
Honšiū
thumb|Ėš [[kuosmuosos|kuosmuosė esontė palīduova veizėma Honšiū sala.]] Honšiū īr dėdliausė Japuonėjės sala. Ėš vakarū anā skalaun Jauonėjės jūra, vuo ėš rītū - Ramosis ondėnīns.
Anuo isėkūrus suostėnė Tuokėjs ėr tek ėlgiausė Japuonėjuo opė – Šinans (370 km), īr aukštiausė vėršokalnė – ognėkalnis Fudzėjama (3776 m), tivoliou dėdliausis Japuonėjės ežers – Biva (673 kv. km).
Kateguorėjė:Japuonėjės geuograpėjė Kateguorėjė:Japuonėjės salas
Tonkėnis
thumb|270px|Skėrtingu tonkėniu bangas Tonkėnis īr fizėkinis dėdoms, katros ruod kėik kartu ivīkis pasėkartuo par čiesa vėineta. Tonkėnis īr matuojams hercās (Hz).
Tonkėnė fuormolė: : (f īr tonkėnis, T - perijuods)
Kateguorėjė:Fizėka
Sīdeklės
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo gīven 5 prietelē.
Krasnuopuolis
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Sīdeklės
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Krasnuopuolis
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Rombuonis
- Alītous rajuonė, Alītaus seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2011 metās gīvena 37 žmuonis.
Šėkoku
Šikoku (四国 shikoku - "ketore žemės") – ketvėrta vogol dīdli Japuonėjės sala, vėins ėš Japuonėjės regiuonū. Ī šiauri no anuos īr Honšiū sala, ī vakarus - Kiōšiū, a peitouse ėr peitvakariouse onā skolou Ramōsis vuondenīns.
Kateguorėjė:Japuonėjės geuograpėjė Kateguorėjė:Japuonėjės salas
Platakē
Platakē īr kaims Plongės rajuonė, pri plenta Platelē-Alsiedē. Patenk i Žemaitėjės NP. Kaims īr žīmos sava poikēs kraštuovaizdēs. Senuovie bova kapelē.
thumb|left|180px|Kuoplītstolpis
1914
1914 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ketvėrtadeinī.
Katėlėškes (Juonėškės)
Katėlėškes - Juonėškė rajuonė, Žagares seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniū.
Buolėvėjė
Karioumenė
Kateguorėjė:Pėitū Amerėkas valstībės
Vadienā
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo. Anuo gīven 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Jongtėniu Tautū Organizacėjė
thumb|JTO vieleva thumb Jongtėniu Tautū Organėzacėjė vuo JTO (seniau Sovėinėtūju Nacėju Organėzacėjė; SNO) īr terptautėnė organėzacėjė, vėinėjontė zars vėsas liousas svieta valstībės. Anuo nūnā īr 193 valstībės. JTO būstėnė īr Niujuorkė, JAV. Naujausē priėmts Pėitū Sudans.
JTO sokorta 1945 m. spalė 24 d. kāp Tautū Sājongas pratesėms. Anuos tėkslos ėšlaikītė taika svietė, kuovuotė so biednomo, bado (tou tėkslo dėrb WFP), skatėntė terptautėni bendradarbiavėma, tautū draugīstė.
Kateguorėjė:Terptautėnės organėzacėjės Kateguorėjė:Terptautėnė teisė
Naujasėidē (Kalesninkā)
Naujasėidē - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Kalesninku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Cėtrėna
thumb|260px|Cėtrėnas kūlīns Cėtrėna ī tuokis vāsėnis augals, katros muokslėškā prigol prī rūtėniu augalū (Rutaceae) šeimuos. Nuokėn tuokius rīškē geltuonus nuognē rūgštius vāsius.
miniatiūra|kairėje|260px|Cėtrėnas
Bōtrėmā
Bōtrėmā - Jorbarka rajuonė, Gėrdiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 80 prieteliu.
Panuošėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Grendavės seniūnėjuo. I vakarū šmuota nū kaimale īr Vėlkuokšne ežers, šalėmās īr Verknės ėštakas.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 72 žmuonis.
Algėrds Vėlks
Algėrds Vėlks (Algirdas Vilkas) ī Lietovuos ė Žemaitėjės kraštuotīrininks, bioluogs, puortegraps ė muokītuos. Dėrb Mažeikiū Jaunūju Gomtėninku Stuotėis vaduovo. Tepuogė īr ėšleidė̄s variū kningu, dalėvaun kraštuotīras pruojektūs. Daba kora alektruonėnē Mažeikiū krašta encikluopedėjė.
Vilks, Algėrds Vilks, Algėrds Vilks
Dėdliuojė Prancūzu revoliucėjė
thumb|150px|Bastėlėjės ožjėmėms Dėdliuojė Prancūzu revoliucėjė bova čiesa tarps Prancūzėjės istuorėjuo, trokės nu 1789 ligė 1794 m. Čiesās istoriuograpėjuo revoliucėjės gala metā pratēsamė ė ligė 1799 m., kumet bova ivesta Napaleuona Buonaparta muonarkėjė.
Kateguorėjė:Revoliucėjės Kateguorėjė:Prancūzėjės istuorėjė
Balkanā
Kateguorėjė:Euruopa
Nuotrīna
thumb|260px|Nuotrīnas
Nuotrīna ī maclīvs liekarstos, tepuogė ana nauduon plaukam plautė.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Žuolės
Sakalā II
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo gīven 37 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Kėrklėškē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 29 žmuonis.
Botkūnā
Butkūnai - Alītous rajuonė, Alītaus seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Lėgė Alītaus 2 km.
Istuorėjė
2011 metās gīvena 47 žmuonis.
Paežeries Rūdaitē
Paežeries Rūdaitē īr kaims Plongės rajuonė, pri plenta Platelē-Alsiedē, terp Plateliu ė Pakastuvuos ežerū.
Ontežerē (Kiedainē)
Ontežerē - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 34 prietelē.
Kamasėnu kalba
Kamasėnu kalba (каӈмажи шəкə) īr urala kalbū šėimā, samuodu kalbū gropē prėgolantė kalba. Kamasėnu kalba ėšnīka 1989 metās, kūmet mėrė paskotėnės žmuogos, katrs muokiėjė rokoutėis kamasėnu kalba, ana bova Klaudija Plotnikova.
Kateguorėjė:Samuodu kalbas
Vasarė 8
Vasarė 8 dėina īr 39 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Nutėkėmā
2009 m. - JAV Luos Andžela mieste ėdoutė 51-ėjė Grammy apduoveniuojėmā.
Ramosis ondėnīns
thumb|240px Ramōsis ondėnīns - dėdliausios svieta ondėnīns. Anuo pluots - 165 mln.km². Ondėnīns īr terp Australėjės, Azėjės, Amerėkas ėr Antarktėdas. So Indėjės ondėnīno tor dvė sāsajas: plate - ī pėitus nu Australėjės ėr siauresne - Indonezėjės salīne. Dreika sāsiauris ėr Panamas kanals jong Ramōji ondėnīna so Atlonto, a šiaurie nuognē siaurs Berėnga sāsiauris - so Arktėis ondėnīno.
Kateguorėjė:Ondėnīnā
Mėtova
Mėtova īr opės pėitrītiu Žemaitėjuo; Nemona dešėnīsis ėntaks. Prasėded Raseiniu rajuonė, 8 km i šiaurės vakarus nū Ariuogalas ė tėktās 1 km nū Dobīsas opės. Tek i vakarus par Raseiniu ė Jorbarka rajuonus. Nū santokas so Vėdaujė pasok i pėitrītius ė ītek i Nemona Jorbarkė.
Zabuova
Kap katruos dabartėnės zabuovas: ė t.t.
Mėtova
Dėdliausē ėntakā: Gausontė, Snėitala, Ontvardė, Ėmsrė, Akmena, Alsa, Vėdaujė.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Martīnėškē
Martīnėškē - Juonėškė rajuonė, Žagares ė Gāžātiu seniūnėjuos, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 62 žmuonis.
Bratislava
Bratislava ī Slovakėjės suostinė ė dėdliausis miests. Slovakėjės pramuonėnis, koltūrėnis ė muokslėnis cėntros. Bratislava ėšsidiestius prī Donuojaus opėis, ont Slovakėjės robežė so Austrėjė ė Vengrėjė. Miests īr tik ož 60 km nu Vienas.
Mažuojė Azėjė
thumb|240px|Mažuojė Azėjė
Bratislava
Istuorėška bova nauduojami vairē miesta pavadėnėma. Vuokėškā miests vadints Pressburg, vuo vėngrėškā – Pozsonī.
Istuorėjė
Info Bratislava
Kateguorėjė:Suostėnės
Mažuojė Azėjė
Mažuojė Azėjė aba Anatuolėjė (, grākėškā: Ανατολία) ī krašts vakarū Azėjuo. Tas ī dėdlis posiasalis, katros riuogsa terp Jouduosės jūras šiaurie ė Vėdoržemė jūras pėitūs. Ėš vakarū anon skalaun Buosfuora sāsiauris ėr Egiejė jūras. Daba ciels posiasalis pakliūn i Torkėjės valstībė.
Mažuojuo Azėjuo nug dėdliuos senuobės gīven žmuonis, kūrės miestā. Pradiuo ton krašta bova ožvaldė̄ hetėtā. Paskom čė gīvava vairės karalīstės, katras ožvajavuojė Aleksėndra Dėdlīsis ė palėika grāku žemėm. Ėš anūm pasom palėka Ruomas imperėjė (Bizantėjė). Nug XIII omžė i Mažājė Azėjė pradiejė keltėis tiorkā, katrėi ėr ožvajavuojė ciela krašta, katramė ikūrė sava valstībės. Ėš anūm ėškīla Osmanu imperėjė.
Kateguorėjė:Azėjės geuograpėjė
Mahuomets
Mahuomets (arab. محمد; api 570 m. Mekuo — 632 m. bėržėlė 8 d. Medėnuo) — ėslama ikūries, mosolmuonu pranašos vogol Kuorana gavės sava muoksla ėš aniuola Gabrielious.
Mahuometa mosolmuonā laika paskotėnioujo ėš pranašū, per katra Alachs perdavė Kuorana.
Kateguorėjė:Islams
I. M. Pei
Ieoh Ming Pei (貝聿銘, (g. 1917 m. balondė 26 d.), geriau žėnuoms kāp I. M. Pei, īr Prėckere premėjė nuomėnouts Kėnėjuo gėmės JAV arkėtekts, žėnuoms katruo darbū īr ivairiūs svieta vėitūs. Ons tēpuogė laikuoms vėino siekmėngiausiu XX omžious Azėjės arkėtekto.
Kateguorėjė:Arkėtektā Kateguorėjė:Kėnėjės žmuonis Kateguorėjė:JAV žmuonis
Kretingas Jorge Pabriežuos onėversėtetėnė gimnazėjė
Kretingas Jorge Pabriežuos onėversėtetėnė gimnazeje - deinėnė, savaronkėška muokīmuosė bėndruojė lavėnėma muokīkla Kretinguo, Savanuoriu g. 56, vīkdontė vėdorenė, pagrėndėnė ė papėlduoma ogdīma pruogramas. Īstaigas kuods 190284291.