cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Marsos
Atmuospera
Atmuosperėnis sliegėms Marsė vėdotėnėškā tesodara 0,6% Žemės sliegėma (600 paskaliu) ė vėsor īr mažesnės kāp Armstronga limits, kas znuočie, ka žmuogaus pats vėins be specēliuos apsaugos ėšporptom ė nomėrtom. Aukštiausė sliegėma vėita - 7 km gėlomuo asontės Hellas Planitia klans ož limita zars 5,4 sīkius mažesnės īr, mažiausia sliegėma vėita - Olympus Mons kalns (208 sīkius). Ka Marsa atmuospera ė sodarīta daugiausē ėš onglėis dvėdegėnė, anos tonkoms teprigaun 1% Žemės atmuosperas tonkoma, diutuo Marsė menks šėltnomė efekts. Klimats šalts - vėdotėnė temperatūra tier -60°C, a pri puoliu gal prigautė ėr -140°C. Šėltiausė temperatūra musintās +20°C, ale pri ekvatuoriaus ė dėinuom.
Kateguorėjė:Saulės sėstemas planetas
Svencelė
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo, šalėp Koršiu mariu. Anuo gīven 152 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Teknuoluogėjė
Teknuoluogėjės (gr. technologia (τεχνολογία) - techne, τέχνη ("meistrība") ė logia, λογία („mokslos“)). Teknuoluogėjė ėr labā platos termins, katras ēn so žmoniū darbūs nauduojamās rakondās ėr darbams aprokoutė.
Mišēkē (Tauragie)
Mišēkē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo gīven 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Gėlīnė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Žėlvėtē (Telšē)
Žėlvėtē - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Rīškienu seniūnėjuo. Anuo gīven 13 prieteliu.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Paōžoulė (Variena)
Paōžoulė - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Kaniavas seniūnėjuo.
Balondė 24
Balondė 24 dėina īr 114 metu dėina (kelamasēs metās - 115) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. Nug šiuos dėinuos lėgė metū gala lėikt 251 dėinas.
Paōžoulė (Variena)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 25 žmuonis.
Traksiedė seniūnėjė
Traksiedė seniūnėjė īr Šėlalės rajuona vėdorie, cėntros – Šėlalė.
Balondė 24
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Paōžoulė (Variena)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Balondė 25
Balondė 25 dėina īr 115 metu dėina (kelamasēs metās - 116) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. Taikuos, sveikatas ė derliaus maldavėmu dėina.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Traksiedė seniūnėjė
Nūruodas
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona seniūnėjės
Deveikėškielē
Devė̄kėškelē - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 1 prietelės.
Žuolie
thumb|240px|Žuolės Žuolie īr augals, katruo ontžemėnė dalės (stombris) nie somediejus, tūdie žėima aba par sausra sonīkst. Žuoliū žėidā tonkiausē būn smolkūs, žīdi onksti, dėdliausė augala dali sodara vegetatīvėnė dalės. Žuolė īr labā tonkos augals, ana deng milžėniškus pluotus, plint baisē spierē. Dėdlis šmuots žuoliū rūšiu prėgol varpėniu šeimā.
Žuolie, katra aug ne savuo vėituo šaukiama piktžuolė aba žuoliem. Žmuogou vertingas žuolės ī žuolīnā.
Vairūs žuoliū pluotā šaukiami pėivom, lonkuom, vejėm, ganīkluom.
Kateguorėjė:Augalā
Kinamatuograpėjė
Kinamatuograpėjė (graikėškā - kine (jōdėjėms) ėr graphos (rāšīms) - dėscėplīna dāront apšvietėmā ir fėlmāvėmā veiksmūs fīľmoujīnť. Kinamatuograpėjė, kāp menā šaka sōsėjos so fuotuograpėjė.
1829
1829 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ketvėrtadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Alina Lanina
Alina Lanina īr Rosėjės aktuorė, katra fėlmounas serėjalūs ė filmūs.
Nūruodas
Kateguorėjė:Rosėjės aktuorē
Andrios Gedgauds
thumb|Gedgauds Andrios
Gedgauds Andrios (g. 1978 m. rogpjūtė 18 d.) īr Lietovuos futbuolėninks, bovė̄s nacēnalėnės rėnktėnės saugs.
Karjiera
Gedgaudas
Aurėms Kūčīs
Aurėms Kūčīs (g. 1981 m. vasarė 22 d.) ī Lietovuos futbuolėninks, nacēnalėnės rinktėnės saugs.
Karjiera
Kučīs
Vikšris
thumb|200px|Vikšris Vikšris, da šauk varlies lėnās, zoikė kroupās ī tuokis šlapiū vėitu augals.
Vikšris daugiametis augals ī, anou šaknės būn koukštėnės. Lapā ėšėlgi, maži, siauri. Stombrē stamontrūs, ėlgi. Žėidā būn joudi, rodi, tuoki kap kroupas, ont trompū kuotaliu stombrė vėršūnie.
Aug vikšrē pjauniūs, lonkūs, šlapiūs pėivus, ondenū krontūs, i pelkės. Ėš anūm šierals ė krāks baisē prasts.
Kateguorėjė:Žuolės Kateguorėjė:Vėinskiltē augalā
Luombardu kalba
Luombardu kalba - vėina ėš romanu kalbū. Luombardu kalba rokouns Luombardėjuo, šiaurės Italėjuo. Luombardu kalba rokouns 9 133 855 žmuonis. Luombardu kalba īr skėrstuoma i vakaru ė rītu luombardu kalbas.
Kateguorėjė:Ruomanu kalbas
Javā
thumb|240px|Mėižiu lauks Javā īr jiedėnē augalā, ėš katrū matėnas vėsa žmuonėjė. Anūs īr labā raikalėngu baltīmū, ongleondeniu, vėtamėnu. Ėš javū kepama douna, kuondėnterėnē jiedē.
Genē (Tauragie)
Genē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo gīven 19 žmuoniū.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Javā
Kateguorėjė:Augalā
Pluots
Pluots – miers, nusakons tam tėkra erdvies regėjuona dėdoma. Objekta pavėršiaus pluots līgos vėsū ėšuorėniū šuonū pluotū somā. Tuobolā oždaruos dvėmatės kreivės (tas īr apskrėtima) pluots skaitlioujams nauduojont apskrėtima ėlgė integrala. Kadongė ėlgoms īr 2π r, pluots līgos πr².
Mieravėma vėinetā
thumb|240px|right|Palīgėnėms SI sistėmuo (kor nauduojama žemīnėniam Euruopas šmuotė, Kanaduo r kėtor) nauduojamė:
Senuojuo Brėtū sistemuo (nauduojama Brėtū saluosė, JAV, Australėjuo, ...) nauduojama:
kateguorėjė:Matematėka
Ėlgapėivis
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Jaunēkē (Juonėškis)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 60 žmuoniū.
Ondėnīns
Ondėnīns – ondėns ožėmams dėdlis pluots, apjėmontė̄s apli tris ketvėrtadalius vėsa Žemės pluota. Penkiūs Žemės ondėnīnūs (Ramiajam, Atlonta, Indėjės, Pėitū ė Arktėis) ondou nūlatuos kost, kadongė viejē gen anū pavėršiom bangas ė sodar sruovės.
Aušruos žvaizdie
thumb|Aušrėnė Aušrėnė (simbolis: ), dā vadėnama Venera aba Vakarėnė, īr ontra nu Saulės sėstėmas planeta. Nu Saulės nutuolos 108,2 mln. km. Gerā veizama rīta aba vakara dongou. Aušrėnė dėng stuora doju mėgla. Pavėršios nuognē kalnouts.
Ondėnīns
Vėdotėnės svieta ondėnīna gėloms – aple 6 km.
Aušruos žvaizdie
Stroktūra
thumb|left|250px|Veneras ė Žemės palīgėnėms Aušrėnė īr vėina ėš Saulės sėstėmas planetu, katra tor kėita, oulieta ėšvėršė. Palē dīdė ė masė ana labā artėma Žemē: skersmou 650 km mažesnės nē Žemės, vuo masė - aple 80% Žemės masės. Neskaitont tou, kėtė parametrā ešvėršė nelabā skėras nu Žemės, vėin tėk diel onglėis dijuoksėda atmuospėras.
Vėdaus sanduora
Aple Aušrėnės vėdaus sodietė žėnuoma mažā, bet, kāp ė kėtas panašės planetas, tor šerdė, planetas montėjė ė plota. Mėslėnama, ka plota pluonesnė nē Žemės (aple 16 km), pu anou īr planetas mantėjė, katra īr aple 3224~3245 km, vuo dā gėliau metalėška 14 g/cm3 tonkė šerdės.
Gėrnėkā (Šiaulē)
Gėrnėkā  - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Ondėnīns
Kateguorėjė:Ondėnīnā
Gėrnėkā (Šiaulē)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Laukova
thumb|left|260px|Laukova nu Šėlalės šmuota
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Noškūnā (Variena)
Noškūnā - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Kaniavas seniūnėjuo. Anuo gīven 61 žmuogos.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Pėins
thumb|180px|Karves pėina stakans Pėins īr žėndouliu pataliu ėšskirams skīstis anū vākams maitėntė. Pėins tor labā daug baltīmū. Karviu (kėtous kraštous ėr kėtū gīvūnu - uožkū, kopranogariu, arkliū ėr t.t.) pėins naudoujams kāp jieds. Ans īr geriams, ėš ano gamėnams svėists, smetana, juogorts, sūris, ledā, margarėns, varškie.
Suodalė (Telšē)
Suodalė - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Rīškienu seniūnėjuo. Anuo gīven 16 prieteliu.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Pėins
Kateguorėjė:Jiedē
Grabava
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Garlevuos apīlėnkiu seniūnėjuo.
Aušruos žvaizdie
Geuograpėjė
Aple 80% Veneras pavėršiaus sodara volkanėnės līgomas. Ėšskėramė do „kuontėnento“ – dėdlē pluota aukštomėnės srėtis, kartrū vėina īr šalėp šiaurėne puoliaus, vuo kėta – daugiau pėitėniam šmuotė, šalėp posiaujė.
Grabava
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 35 žmuonis.
Aušruos žvaizdie
Geuograpėjė
Šiaurės kuontėnents vadėnams Ištar Tera (vagol babėluonėitiū mailės dėivė Ištra), anuo dėdloms panašos ė Astralėjės dėdloma. Anam īr aukštiausės Venaras kalnīns Maksvel Montes, katruo aukštoms sėik 11 km vėršom vėdotėne planetas līge. Antrasės kuontėnents vadėnams Afrodites Terra (vagol graikū mailės dėivė Apruodėte). Anam īr dėdlė goborē, žemīna galėm solīgėnt so Žemės Pėitū Amerėka.
Grabava
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Aušruos žvaizdie
Geuograpėjė
thumb|left|250px|Rītėnės Alfa Regio šmuots Kāp ė kėtės kėita ėšvėršiaus dongaus kūnūs, Veneruo īr daug Smūgėniū krateriū, kalnū ė oulū, bat īr ė onėkaliū objektu. Pavīzdiou volaknā so pluokšte vėršūne, katrie īr vadėnamė farra. anū skersmou sėik 20-50 km, vuo aukštoms 100-1000 m; radēlėnės, panašes i žvaizdes fuormas lūžiū sėstemas, vadėnamas novae; radēlėnē ė kuoncentrėnē lūžē, primenontė̄s vuoratėnklios, vadėnamė̄jė arkanuoidā; coronae – žėidėnē lūžėmā, čiesās i rinkė idobū. Vėsū onėkaliū objektu kėlėms volkanėnis.
Zars vėse Veneras ėšvėršiaus darėnē ė objektā vadėnamė istuorėnēs ė muotrėškās vardās.
Lietovėške ožvadėnėmā Veneruo
Venera – dėdliausė skaitlio lietovėško ožvadėnėmū torontės dongaus kūns.
9 kraterē Veneruo ožvadėntė Bėrotės, Dainas, Dabotės, Gražėnas, Janėnas, Nuomedas, Ognės, Vėrgas ė Žėvėlės vardās; 8 kalvīnā – Auskas, Aušras, Bezliejas, Briekštas, Laumės, Raganas, Saulės ė Vaivas vardās; 4 kalnā – Aleksuotės, Eglės, Mėldas ė Nėjuolės vardās; 4 kalnagūbriū masīvā – Gegotės, Gėltėnės, Laimas ė Verpiejas vardās; 3 kanjuonā – Lazduonas, Medēnės ė Žvierīnės vardās; 3 kalnū žėidā – Javėnės, Krūmėnės ė Žemīnas vardās; 2 līgomas – Audras ė Ondėnės vardās; 2 terasas – Gabėjės ė Vaidėlotės vardās.
Tēpat Veneruo īr kalvuota srėtės Praurmė, kalva Joratė, Nerėngas rajuons, Ladas žemė, Vakarėnės slienės ė Žemaitis volkanėnės kalns.
Nūruodas
Kateguorėjė:Saulės sėstemas planetas Kateguorėjė:Nedielės straipsnis
Vāckūnėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 165 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Moltėplėkacėjė
thumb|Moltėplėkacėjės pavīzdīs ėš [[anime.]] Moltėplėkacėjė ėr veikė dvėmatiū aba trėmatiu vaizdū pateikėms, sokoront kostiejėma vaizdo. Kina mena rūšės.
Pėištėnė animacėnė kėna pradė skaituoma prancūza Emėlis Reno 1892 m. spalė 28 d. muziejuo Parīžiuo vėišā pademonstroutė pėrmė̄jė pėištėnē filmā.
Tēpuogė veizieket
Kateguorėjė:Mens
Antuons Čechuovs
thumb|200px|Antuons Čechuovs Antuons Čechuovs (Антон Павлович Чехов) (1860 m. sausė 29 d. Taganruogė, Rosėjuo – 1904 d. lėipas 15 d. Badenveilere, Vuokītėjuo, palaiduots Maskvuo) – rosu pruozėnėnks, rašės apīsakas, apsakīmos, pjesės.
1835
1835 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ketvėrtadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Balondė 26
Balondė 26 dėina īr 116 metu dėina (kelamasēs metās - 117) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Stombros
thumb|250x250px|Stombrā Pašėliū stombrīnė
Balondė 26
Smertis
Kateguorėjė:Dėinas
Stombros
Stombros īr magītėngiausis Euruopa laukėnis žvieris. Nuogniausē dėdlė patėnā. Stombra stoubris tromps, prėikėnė dalės īr so aukšto guogo. Makaulė īr dėdlė, sonkė, platė kakta. Akis menkas. Ousis trompas, platės, ėšruod kāp karvės. Šniuobės gals plėks.
Kālis tonkus ė šiorkštos, pėlkā rods. Plaukā garbėnioutė. Tor barza, ont krūtėnėis aug gourā. Ont kramės īr mažiokā ragalē.
XX o. pradiuo svietė stombrā bova mažne pranīkė. Lietovuō anėi atvežtė 1969 m., a 1971 m. gėmė pirmė̄jė jaunėklē. Nūnā Lietovuo gīven vėršom 50 stombrū - daugoms gīven Paneviežė rajuonė.
Kateguorėjė:Žvierē
Joudenē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Vera Špak
Vera Špak īr Rosėjės aktuorė, katra fėlmounas serėjalūs ė filmūs.
Nūruodas
Kateguorėjė:Rosėjės aktuorē
Jaugėlka
Jaugėlka - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 1 prietelės.
Drokē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo, ož 1 km i vakarū šmuota nū Prīkolės miestalė.
Balondė 27
Balondė 27 dėina īr 117 metu dėina (kelamasēs metās - 118) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Drokē
Istuorėjė
2001 metās Drokiūs gīvena 147 žmuonis.
Balondė 27
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Drokē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Napta
thumb|Nėptas ėškasėma platfuorma jūruo
Napta (gr. ναφθα, turku kalba – neft; kėlmie rėšama so akadu napatum – ožsėlėipsnout, ožsėžėibt) – Žemes plotuo sosėdarėns degos sksītis, aliejaus kuonsėstencėjės. Rondama nousiedine kėlėma akītuos oulienuos, ėsėsonkosė smielie, smėltainiūs, klėnties. Vėins ėš glavniasio gamtuos kėlmies ėšteklio.
Naptas glavnoms
Napta īr vėins ėš glavniasio gamtuos kėlmies ėšteklio, vėsam svietė anou ėšgaun ėvaires valstībes, magtīngiauses ėškasiejies īr OPEC šalīs, Rosėjė, Norvegėjė ė JAV. Dėdliasės vartuotojės: JAV, ES, Japuonėjė. Dėdlē grētā aug nėptas vartuojėms Kėnėjuo ėr Indėjuo.
Napta Lietovuo
Pardėrbama napta Mažeikiu nėptuo, dėrbīkla rondas Mažeikiu rajuonė.
Kateguorėjė:Medegas
Smetuona
thumb|150px|„Žemaitėška“ smetuona Smetuona īr jieds, ėšdėrbams ėš soraugėntas grėitėnėles. Nuorėnt ėšdėrbt smetuona, rēk nogriebt grėitėnėle nu švėižē pėina. Ton grėitėnėle rēk soraugīnt ana laikont šėltuo vėituo. Smetuona īr naudoujama kėtū jiedū gamībā ėr kāp prėids. Kāp jiedis tonkiausē nauoduonama Šiauės Euruopas kraštūs, tamė terpė ė Žemaitėjuo.
Kateguorėjė:Jiedē
Jadlėnava
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Driegnuosės medės
thumb|200px|[[Kvėnslands|Kvėnslandė, Australėjuo esontė Deintrė medė]]
Driegnuosės medės īr tuokės medės, katrūs labā gausē līn lītos (bėnt 1750-2000 mm). Tuokiuos medies gīven trīs ketvėrtadalē vėsū svieta gīvūnu ė augalū rūšiū.
Belgėjė
Belgėjės Karalīstė – valstībė vakarū Euruopuo, torontė robežio so Nīderlandās, Vuokītėjė, Lioksemborgo ė Prancūzėje, šiaurės vakarūs valstībės krontus skalaun Šiaurės jūra ė Dovros (arbe Pa De Kalės) sāsiaurės.
Admėnėstracėnis soskėrstīms
Belgėjė dalinama i trės adminėstracėnios regijuonos, katrėi soskėrstītė i 10 pruovincėju (skliaustūs admėnėstracėnē cėntrā): thumb|250px|right|Admėnėstracėnis soskėrstīms
Driegnuosės medės
Kateguorėjė:Medė
Belgėjė
Nūruodas
Kateguorėjė:Belgėjė
Žvāzdie
thumb|220px|right|Fotografouta Hubble teleskuopo thumb|220px|[[Plejadies, jaunas žvaiždies Taura žvaiždīn]] thumb|220px|Ūks NGC1999, apšvėistas Oriuona V380 (cėntre)
Žvāzdie īr dėdlė sonkoma švėitontis kamūlis, esons kuosmosė. Žvāzdės spindulioun elektromagnetėnius spindolius (terp anūm - ėr veizimā šveisa), alektringāsės dalalės ė neutrėnus. Žvāzdės vėizėmas kāp poškelē naktėis dongou. Saulė īr ėšėmtės: ana īr tēp arti Žemės, ka ėšruod kāp tekėnis ėr sōtėik dėinuos švėisa. Žvāzdės tėrėnie žvāzdiū astronuomėjė ėr astrofizėka.
Artėmiausė Žemē žvāzdie pu Saulės īr Proxima Centauri, nutuolos par 40 trilėjuonū kėluometrū. Švėisa ėš Proxima Centauri Žemė pasėik par 4,2 metū.
Astronuomū skaitliavimo žėnomuo Vėsatuo ī 70 sekstilėjuonū žvāzdiū. Tas ī 70 000 000 000 000 000 000 000.
Inžėnerėjė
thumb|[[Elektros tiesimui reikalingi inžėnerėjės specialistai]] Inžėnerėjė - muokslos, katros praktiškā pritaika pėzėkas ėr matematėne modeliavėma muokslū žėnės praktinies sferuos.
Nūruodas
Kateguorėjė:Muokslos
LitBO
LitBo vadėnamuos nu 1967 m. Lietovuo rengiamuos bioluogėjės olėmpėadas. Onuos sodarītuos ėš trėju toru: pėrms vīkst muokīkluo, ontras - mieste, a tretias - patiuo respublikuo (onam geriausē pasirodē vīksta ė tarptautėnē bioluogėjės olimpiadā - IBO.
Pornograpėjė
thumb|right|250px|Švelniojė pornograpėjė: [[Jopėteris ė Junona, Agostino Carracci]]
Puornuograpėjė (gr. πορνογραφία 'ėštvėrkėliu vaizdavėms') – napaduoros, volgaros žmuogaus kūna vaizdavėms (naretā – patiuos soeitėis) aba ton aprašīms, sėikont sokeltė lītėni sosėjaudėnėma.
Kateguorėjė:Puornograpėjė
Arnaut Daniel
Arnaut Daniel (Arnaut Danièl de Riberac) bova uoksėtanu XII o. trubadūrs.
Kateguorėjė:Vėdoromžē Kateguorėjė:Trubadūrā
Snėigs
thumb|240px|Snėigs Žemaitėjuo Snėigs īr tuokė krėtolē, kūmet ondou ėš debesu krint sošalė̄s i snāgūlės (sošalosius leda krėslus).
Žemaitėjuo paprastā snāgoliuo žėima, bet pėrms snėigs tonkē būn jau rodenė galė, tēpuogi kāp šalts pavasaris, tā laikas lėgė balondė.
Snėgėms par dėdli viesa īr vadėnams pūga. Kāp gausē prėsning, ont žemės palėik snėiga kauborē viepūtėnēs vadėnamė.
Kateguorėjė:Uorā
Muolėnė (Variena)
Muolėnė - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Kaniavas seniūnėjuo. Anuo gīven 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Žėrnėks
thumb|250px|Žėrnėkā
Žėrnėks ī tuoks augals, katros muokslėškā prigol prī brondėniu augalū (Fabaceae) šeimuos.
Žėrnėku stombrē tēvi, laipontīs, basivėniuojontīs. Lapā aug grotėm, ėšruod padabnē plonksnā, toria galė ūsioka. Žėidā padabnē popu, tėktās dėdlesni, vairiū spalvū (balti, mielėni, geltuoni, vėjuoletėnē), ba smuoka. Nuokėn tēvas brondis, katrūs būn nadėdlės, joudas kap pėpėrā sieklas.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Vėlkas
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Rīškienu seniūnėjuo. Anuo gīven 6 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Tuolkėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 52 žmuonis.
Krompē
Krompē - Juonėškė rajuonė, Juonėškė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Tuolkėškės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Krompē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 33 žmuonis.
Vies
thumb|250px|Vies lonkst medius
Vies (kėtāp viesos) īr uora kostiejėms golstē. Ons kėlst diel šėlomuos skėrtoma. Nuognē dėdlis vies vadėnams oudra, bongo, oragano, pūga. Uors ba viejė īr tīkoms.
Žemaitėjuo vies nug šiaurės posėis vadėnams žiemvies, šiaurīs, nug pėitū pėitvis, pėitvies, nug vakarū vakaris, nug rītū rītvies, rītviejis, žemėnis, nug pėitrītiu uožėnis, nug pėitvakariu pilvėnis, šakšėnis.
Kateguorėjė:Uorā
Darios Mėceika
Darios Mėceika (g. 1983 m. vasarė 22 d.) īr Lietovuos futbuolėninks, bovės nacēnalėnės rinktėnės saugs.
Pagarsiejė sava ivartio par savė, katrō imoša varžībūs terp Lietovuos ė Škuotėjės.
Karjiera
Miceika
Mindaugs Kaluons
Kaluons Mindaugs (g. 1984 m. vasarė 28 d., Varienuo) īr Lietovuos futbuolėninks, bovė̄s nacēnalėnės rinktėnės saugs.
Karjiera
Kalonas
Guorėškė
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Ėrenėškē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Garlevuos apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 28 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Pleštekė
260px|thumb|Ognėnis auksėnoks (Lycaena virgaureae)
Pleštekė aba pleštekie, plaštakė, pleštikie īr vėins gausingiausiu vabzdiu.
Pleštekė tor 2 plievėško sparno, straublali, katros skėrts solptė skīstios, antėnas, fasentėnes akis. Jied kvietku nektara. Dėdliuojė dali sava gīvenėma būn vėkšro (anėi griauž vairios augalos).
Pleštekės būn dėinuos (pluonās, spalvuotās sparnās), naktėis (plaukoutās, tomsēs sparnās) ė kondis (mizernas, dėrb ėškada).
Kateguorėjė:Vabzdē
Monts Saviens
Monts Saviens (g. 1982 m. rogpjūtė 27 d.) īr Lietovuos futbuolėninks, bovė̄s nacēnalėnės rinktėnės saugs.
Karjiera
Savėnas
Balondė 28
Balondė 28 dėina īr 118 metu dėina (kelamasēs metās - 119) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Mėnėma susigiminiavusiu miesu dėina.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Bėjuotū seniūnėjė
Nūruodas
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona seniūnėjės
1846
1846 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ketvėrtadeinī.
Teisė
thumb|[[Justicėjės statula. ''Frankfurts]] Sāvuok Teisė gāl būť vartuonam keliom prasmiėm:
Lėngē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo. Anuo gīven 147 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Macounē
Macounē - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 1 prietelės.
Jorgenava
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
1846
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Lėns Aduomātis
thumb|250px|Linas Adomaitis, [[2006 m.]]
Jorgenava
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Lėns Aduomātis
Lėns Aduomātis (Duomė) - mozėkonts, mozėkas produseris, kompozituorios, radėje diskžokiejos.
Noroudas
Adomaitis Linas Adomaitis, Linas
Šerna
thumb|250px|Šerna
Šerna aba šerns īr žvieris, katros prėgol kiaulėniu gyvoliū (Suidae) šeimā. Nū sena gīven Euruopuo, Azėjuo ė Šiaurėis Afrėkuo.
left|thumb|200x200px|Šernas Šernas kūns īr papluokštēs šuonās, prėikis magītėngs. Kaklos tromps, moskolėngs. Makaulė dėdlė, so šniuobė. Akis mažas. Oudega vėdotėnė ėlgoma. Sonkoms lėgė 350 kg.
Kūns apaugis jousvās šerēs.
Šernuom patėnk spīglioutiu medės, īpatėngā eglīnā. Gīven banduom, tėktās senė patėnā būn pavėiniō.
Anuom nuognē patėnk maudītėis ondenie, domblė a paskom trintė nogara i medius.
Jied vombuoliu kėrmėnos, šaknis, bolbes, boruokos.
Lietovuo šernas nuognē tonkės, mediounamas.
Kateguorėjė:Žvierē
Kegā
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Žarienu seniūnėjuo. Kegūs gīven 152 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Mėlgedē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
JAV duoleris
JAV duoleris – uofėcēlė JAV valiota. JAV duoleris tēp pat īr platē nauduonams kāp rezervėnė valiota ož JAV. Tonkiausē JAV duolere sėmbuolės ī parbraukta S raidie ($).
Nūruodas
Kateguorėjė:Valiota
Mesopotamėjė
thumb|Artėmūjū Ritū „Derlingasis posmėnulis“ Mesopotamėjė (arba Tarpopis; ėš graikū r. Μεσοποταμία, senuoves persū Miyanrudan – tarpopis, arba aramiejū Beth-Nahrin – dvė opes) - regijuons pėitvakariū Azijuo aplinkou Tėgra ė Eufrata opes dabartinie pėitrītiū Anatuolijuo (Turkijuo), Sirijuo ė Irakė.
Mesopotamėjė īr seniausis opėnės, drėkėnamuoses žemdėrbīstes civilizacinis regijuons, vėina ėš galėmū rašta atsiradėma vėitū.
Padietes
Šiaurie Mesopotamėjė prasīded nu Taura kalnū, vuo pėitūs sėik Persėjės īlonk. Ritūs Mesopotamėjė rėbuojas su Irana kalnās, vuo vakarūs' su Arabėjės dīkomo ė Sirėjes aukštikalniem.
Priešistuorėjė
Gīvenvėites Mesopotamijuo aptinkamas jau vėdorėniajamė paleolitė. Pėrmūjū prietėliū etnėnė prėklausuomībė nežėnuoma. Seniausė prietelē, katrus mėnavuo rašītėnē šaltėnē, bova šumerā - pėitūs ė akadā - šiaurie. Akadū kalba prėklausė semitū-kamitū ruodū grope, vuo šumerū ruoduos sāsajas su kėtuom ruoduom nier nustatītas.
Unkstīvuojė istuorėjė
VI-V tūkst. pr. Kr. Mesopotamijuo gīvava trīs skirtingas koltūras:
Mesopotamėjė bova apgīvendinta ė ožkariauta daugele senuoves civilizacijū, iskaitont šumerus, akadus, babėluoniečius, asėrus ė Persėjės imperėjė. Mesopotamėjė bova suvienīta ė ijējė i tū valstībiū sudieti:
4-3 tūkst. rėbuos' atsirond miestā-valstībes: Nipūrs, Lagašos, Uroks ė kėtė.
Istuorėnē šaltėnē: Mesopotamėjės dontiraštē, Senāsis Testamėnts, graikū rašītuojē.
Koltūra
Pagrindėnis Mesopotamėjės tautū koltūras pažinėma šaltėnis īr duntėraštio parašītė īvairiuos paskėrtėis relėgėnē, epėnē, puoetėnē, muokslėnē tekstā, valstībėnē duokomentā bei ėšlėkė̄i dailies kūrėnē.
Mesopotamėjės archėtektūra diel nūlatėniu karū bova tvėrtuoviu archėtektūra. Sostėprintė vartā so sunkio portalo, kuoluonuom sotvėrtintė anū riemā ė bruonzėnės duris īr Babiluona ėšradėms. Ėš ten atkeliava ėr abėpos duru stuovėntis bruonzėnē liūtā. Mesopotamėjuo sokortas ė kėtas archėtektūras skvarmas. Tas īr buokštā, kupuolā, archėtektuonėnė arka ė skliautā.
Apronga
Ėš išlėkusiū vaizdoujamuoje mena pavizdžiū matuos, ka vīrā nešiuojė ėlgas barzdas, ėlgus plaukus, perskėrtus per vėduri sklastīmo. Nešiuodav sijuon. Muotrėškū plaukā supintė i kasas, tuos sudietas aplinkou galv. Plati tonėka susegta unt kairiuoje petėis.
Kateguorėjė:Mesopotamėjė
Mėkaltiūnā
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Kaniavas seniūnėjuo. Anuo gīven 38 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Akmenė II
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Akmenės seniūnėjuo, ož 1 km nū Akmenės miesta.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 356 žmuonis.
Žarienā
Istuorėjė
2001 metās Žarienūs gīvena 588 žmuonis.
Akmenė II
Istuorėjė
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Žarienā
Šnekta
Žarienū šnekta (šiaurės žemaitē telšėškē) 1970 m. nuognē tīrė ė aple anou ėšgoldė S. Birkantienė.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Marcelė Kobėliūtė
Marcelė Kobėliūtė (, 1898 m. lėipas 28 d. Tėndžiolē, Panemunielė valstios – 1963 m. bėrželė 13 d. Vėlnios) bova Lietovuos karėnė, liaudėis ė spauduos vēkiejė. 1918–1925 m. dėrba Lietovuos žvalgībuo.
Matcelė pagelbiejė Petrou Vrobliauskou ėšjimt ėš P.O.W. štaba sėifa slaptos lėnku duokomėntos, terp anū ė P.O.W. uorganėzacėjės nariū uorganėzounama sokėlėma Lietovuo organėzoutoriu šėfros, perdavė ton šėfros i Kauna. Tas pagelbiejė lėkvėdout ton sokėlieliu uorganėzacėjė.
Krūvuo so sava bendramėntēs liob parduot i Kauna infuormacėjė aple Lėnkėjės ėnvazėnės kariaunas kuošėna, anuos darbos. Uokopantā Marcele sekė, anuos ėiškuojė. Ana pakėitė sava varda ė pavarde, palėka Elžbieta Banevičiūte ė dar 2 metus ėšgīveno Vėlniau. 1922 m. spalė 27 d., gresiont suėmėmou, pasitraukė ėš Lėnkėjės uokopouta Vėlniaus, slaptā tėis Salako parēje demarkacėne lėnėhė ė novīka i Kauna.
Vėinātėnė Lietovuos muotrėška, apduovenuota vėsās glabniausēs Lietovuos uordėnās:
Rėngalē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo gīven 71 žmuogos.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Lėilopė
Lėilopė īr ontra vagol dėdoma opė Latvėjuo. Ana prasided Bauskie, kor sosėjong Mūša so Nemonieliu. Lielopė itek i Baltėjės jūra pri Jūrmaluos.
Ėntakā: Garouzė, Jėcava (deš.), Īslīkis, Švėitenė, Sesava, Vėrčiovis, Platounė, Švėitė (kair.).
Kateguorėjė:Latvėjės opis
Balondė 29
Balondė 29 dėina īr 119 metu dėina (kelamasēs metās - 120) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Tbėlėsis
Tbėlėsis (groz. თბილისი) ī Grozėjės suostėnė, šalėmās Koras opės. 1,213 mln. gīventuoju (2005 m.). Miesta pluots – 372 km².
Kateguorėjė:Grozėjės miestā Kateguorėjė:Suostėnės
Kazerėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Alešėškės II
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 76 žmuonis.
Žėima
thumb|right|240px|[[Medė žėimuo čieso]] thumb|240px|Žėima Okraėnuo (XIX o. abruozdielis)
Vagol uora skaituoma, ka žėima prasided kumet vėdotėnė uora temperatūra nukrent žemiau kap 0 °C. Tas Lietovuo paprastā liuob nutėktė spalė pabonguo, bet paskotėnēs metās šėloma laikuos lėgė groudė. Tēpuogė, žėima žemė sokausta šalmenē (paprastā tas liuob būtė nu groudė vėdorė), praded snėgtė ėr atsirand snėiga pakluodė (nu groudė pabonguos). Pu Kaliedu, par katras būn patės trumpiausės metu dėinas, prasided vėdoržėimis. Žėimuos pabonguo praded tėrptė snėigs, pašals ė tap atēn pavasaris.
Lietovuo žėimuos uorā bū nuognē vairi: būn ė dėdliū speigū, ė tonkiū atdriekiu. Speigā laikas kap atēn šaltė uorā nug žėimiu posės. Jēb vies nug jūrės posės, tap tonkē sning, drimb šlapdraba, būn pūgas, apskards, daba tonkē ė līn. Par vėsa Lietova žėima būn skėrtinga; prī jūras laikas šėlts uors, snėiga mažā, tonkē pūt dėdlis vies, Žemaitėjuo ėškrint daug snėiga, šaltis nie nuognē smarkos; Vėdorė, Šiaurės Lietovuo, Sovalkėjuo snėiga mažiau, vuo Aukštaitėjuo ė Dzūkėjuo snėiga būn daug ė speigs pasėtaik tonkē.
Žėima īr ė gomtuos atėlsė čiesos. Daug paukštiu rūšiu ėšskrend i pėitus, palėik tėktās tuoki paukštē kāp varnas, žagatas, žīlės, žvėrblē, snėigenas, kiekštā, genē, pūtės, katrėi geb rastė jiedė kap nieks neaug. Vėsė šaltakroujē ė kap katrėi šėltakroujē gīvē (meškas, ežē, barsokā) ožmėigt žėimas mėigo. Vėsė augalā (skīriom pošis, eglės ė ieglius) pamet sava lapus prīš žėima ė patiuos žėimas čieso nabaug. Dėdlis speigs gal apšaldītė kāp katrus augalus, īpatingā jēb anėi ī kėlėma ėš pėitū kraštū. Pu stuoro snėigo gal sošostė žėimkentē. Tēpuogė, ont stuora snėiga žuoljiedėm žvieraliam sonkē rastė jiedė. Diel tuo, daugoms žvieriū ēn artiau žmuoniū, kor lengviau rastė jiedė – paukštokā sokas aplinkou lesīklas, kūtės, truobas, stirnas, elnius galam pamatītė laukūs šalėp suodu, kor anėi rond šėina, paliktū daržuoviu.
thumb|left|160px|Eskėmė ė vāks so kailėnēs
Žėima īpatings čiesos žmuogou īr nug senuobės. Diel šalta uora žmuonis dėdliuojė dali sava čiesa liuob būtė nomūs. Dėdlē svarbē žėimā torietė ožtektėnā jiedė ė kora. Par vasara ė rodeni gauts jiedis liuob būtė atėdē kieravuojams, seikiejams, ka ožtektom lėgė pavasarė, tūdie lėgė Kaliedu liuob laikītės pasninka. Vėsos gīvenėms liuob soktėis aplėnkou pečio žėima (tūdie īr ė tuokė mīslė: vasara muolis, vuo žėima bruolis); anon kūrentė par vėsa vasara ė rodeni ī dėrbams kors. Diel šaltė, snėiga, pūgū, viepūtėniu par žėima žmuonis liuob retiau kortās keliaus: jēgo būtėnā rēks, tūmet kinkīs arklius i ragės. Par žėima liuob būtė svarbo ė gīvolēs rūpintėis ka nesošaltom, ka suotūs būtom, nes anėi žėima leid kūtie ė jied par vasara padėrbta šierala. Ka nesošaltom, žėima liuob būtė dėdlē svarbo pasrūpintė šėltās apriedās: pagrindėnē žėimas apriedā ī kailėnē, žėimišks pluoštios (mėlėnė), keporė, šalėks, pirštėnės, vailuokā.
thumb|240px|Žėimuos [[žars. Žėima dėinas būn nuognē trompas]] thumb|240px|Apčerkšnījė̄ laukā
Dūšėškā žėima tēpuogi īpatings čiesos ī – tas īr svieta smertėis, mėiga čiesos, patsā tomsiausis mets. Ožtatās vierīn, ka nug ėlgiu ont svieta atēn vielės, vieliuokā, tūdie tou čiesou liuob nebūtė dėdliū smagībiu (nē dainiu, nē vakarošku), vuo žmuonis sosė̄jė̄ badėrbont rokous sekmės, mins mīslės, minklės, darīs muonus. Patsā svarbiausis čiesos žėimuo ī Kaliedas. Kap tas patė ėlgiausė naktės par metus ī, tap tou čieso smertėis sviets ī artiausē, tūdie par Kūčiū nakti liuob būtė svarbo pasuotintė vielės, ka anas gīviem naprėdarītom ėškadas, ka nieka napasiėmtom pas savėi, ka sviets apent grīžtom i švėisa. Čiesos nug ėlgiu lėgė Kaliedu ī laiks apmīslėtė savei, sava dūšė, sava svieta, nosleistė i dūšės tomsa ka apent gimtė ony švėisuos ė Dieva. Vuo nug Kaliedu, kāp dėina apent ėlgie, dūšiu, veliuoku sviets traukias atgal. Pu Kaliedu prasėded Naujė̄jė metā, sviets ėš tomsuos ė šaltė randas apent. Žėimuos pabonguo būn Ožgavienės – par anas rēk ėšvarītė veliuokus, vielės ėš šėtou svieta, nes sogrīžt švėisa ė gīvībė.
Dabartėnie gadīnie žėimuos rēkšmie žmuogou somažiejė – alektra ėšstūmė tomsa, šėldīma sėstėmas leid gīventė šėlta nevākštont aplink pečio, diel jiedė kieravuojėma teknuoluogėju ė īvežėma ėš šėltū kraštū par vėsou žėima gal jiestė švėiži jiedi, mašėnu ēsmos vīkst nepaliaujamā.
Šaltenē
Kateguorėjė:Metū laikā Kateguorėjė:Nedielės straipsnis
Guoštelėškē
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Rubén Darío
thumb|250px|Rubén Darío Félix Rubén García Sarmiento tēpuogė žėnuoms kāp Rubén Darío (1867 m. sausė 18– 1916 m. vasarė 6 d.) bova Nėkaragvas puoets muodernėstos ė rašītuos.
Kateguorėjė:Nėkaragvas žmuonis Kateguorėjė:Puoetā Kateguorėjė:Rašītuojē
Mergiūnā
Mergiūnā - Juonėškė rajuonė, Juonėškė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 18 prieteliu.
Saulios Mėkuoliūns
thumb|Saulios Mėkuoliūns Saulios Mėkuoliūns (g. 1984 m. gegožė 2 d. Vėlniuo) īr Lietovuos futbuolėninks, nacēnalėnės rinktėnės saugs. Sava čieso bova vėins geriausiu Lietovuos futbuolėninku.
Karjiera
Mikoliūnas
1857
1857 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ketvėrtadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Hamurabė kuodeksos
200px|thumb|right|Hamurabė kuodeksos thumb|200px Hamurabė kuodeksos, Hamurabė teisīns, Hamurabė istatimā īr Babėluona valduova Hamurabė teisės rinkinīs, vėins seniausiū svieta kuodeksū ė karto vėins geriausē ėšsėlaikiosiū Mesopotamėjės rašītėniu koltūras pamėnklu. Istatimā ožrašītė ont kūlė, katrou sodarė aplė 3000 eilotiu. Kuodeksos regoliava daugoma babėluonėitiu gīvenėma srėtiū. I 3 dalės soskėlės kūlis eksponoujams Luvra moziejou (Parīžios, Prancūzėjė)
Nūruodas
Kateguorėjė:Mesopotamėjė
Aukštouliokā (Kiedainē)
Aukštouliokā - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nabgīven prietelē.
El Cóndor Pasa
El Cóndor Pasa („keliaujėntis kuonduors“) īr tradėcėnė Andu kalnū mėliuodėjė, nu senā atlėikama indienu. Vėins ėš pėrmūju šėtos mėliuodėjės puopoliarėnoju bova Daniel Alomía Robles (ans šėta meliuodėje ožrašė 1913 m.). Da labiau El Cóndor Pasa meliuodėje ėšgarsėna amerėkėitiu doets Simon and Garfunkel katrė šėta meliuodėje prėtaik dainei If I could. Paskum šėta dainė bova pardainiouta da kėtū dainėninku. Orėgėnalē El Cóndor Pasa altlėik daugels Andu mozėkas gropiu kap Sukay. Vagol El Cóndor Pasa meliuodėje Virgis Stakėnas īr sokūrės daine "Erelio brolis".
Nouradas
Kateguorėjė:Dainės
Felėksavs
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Žarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 87 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Bėliuoniu seniūnėjė
Bėliuoniu seniūnėjė īr Šėlalės rajuona šiaurie, cėntros – Bėliuonīs.
Nūruodas
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona seniūnėjės
Lankopē (Klaipieda)
Lankopē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo. Anuo gīven 120 žmuoniū.
Vėkis
thumb|200px|Vėkē žīdia
Lankopē (Klaipieda)
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Vėkis
Vėkis ta vėinmetė žuolie ī. Anuos stombris šakuots, tēvs, golstuoks ī, 40-100 cm ėlgoma. Žėidā padabni žemčiūgou, rūžavi. Nuokėn brondis, katrūs būn 4-9 sieklas.
Vėkis ī gers šierals gīvuoliam, augėnams tonkiausē sīkiom so avėžuom, popuom. Šieralou nauduon vėkiu miltus. Vėkis liuob būtė ė žmuoniū jiedis: par vainas, bada ėš vėkė miltu kepė douna, katra būn ātrė, nagardė.
thumb|left|150px|Vėkė brondės
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kūlis
Kūlis (da kūlīs, akmou) tonkiausē īr vadėnams kėituos ouluos gabals. Gal būtė nug vėsėškā mizernu grūdeliu lėgė milžėnišku kūliu (dėdliausis Žemaitėjuo īr Barstītiu kūlis). Kūlē nauduojami statībuo, kāp papoušėms.
Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Balondė 30
Balondė 30 dėina īr 120 metu dėina (kelamasēs metās - 121) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Juonotē II
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Garlevuos apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 22 žmuonis.
Pogėropės
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo gīven 91 žmuogos.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Knīborėškē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Varnėškės (Zarasā)
Varnėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 12 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Tuoms Danėlevėčė
Tuoms Danėlevėčė (g. 1978 m. lėipas 18 d. Klaipieduo) bova Lietovuos futbuolėninks, nacēnalėnės rinktėnės puolies. Ons īr patsā rezoltatīviausis vėsū čiesu Lietovuos rinktėnės žaidies.
Karjiera
Danil
Aglounā
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Naujuosės Akmenės kaimėškuo ė Akmenės seniūnėjuos.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 309 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Medė
thumb|right|260px|Medė Plongės rajuonė
Medė īr žemės pluots, tonkē apaugės medēs. Ons īr gīvuosės gomtuos būsts, katramė savėškā gīvuo augalėjė ėr gīvūnėjė. Medės būn spīglioutiu mediu (taiga), spīglouitiu ė lapoutiu (mėšrōsis), tėktās lapoutiu, sobtruopėnis, omžėnā žaloujėntės ekvotuorėnē (selva) ėr kt. Medė īr nuognē svarbė žmuoniu gīvenėmė: ana doud medėina, vairius augalus, kremblius, gīvius, čīstie uora, prėtink puoėlsiou.
Žemaitėjuo aug tonkiausē spīglioutiu medės (eglīnā ė pošīnā), tēpuogi īr beržū, apošiu, alksniu, lėipu, ōžoulū, ousiu ė kėtū mediu. Dėdliausės Žemaitėjės medės: Rėitava medė, Teneniu medė, Kuliū medė, Pagromontė medė, Karšovuos gėrė, Žagarės gėrė.
Margē (Variena)
Margē - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Kaniavas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Grabėjuolā (Šiaulē)
Grabėjuolā - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Lelā
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Žarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 3 prietelē.
Istuorėjė
Čė stuoviėjė Lelū dvars, katron vėituo bier lėkės oužuols.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Barsokėnė (Šilalė)
Barsokėnė - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Teneniū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Basshunter
right|thumb|200px|Basshunter ([[2008 m.)]] Basshunter, Jonas Erik Altberg (g. 1984 m. groudė 22 d. Halmstadė, Švedėjuo) ī Švedėjės mozėkonts ė dėdžiejos.
Nūruodas
Kateguorėjė:Švedėjės mozėkontā
Rogpjūtė 1
Rogpjūtė 1  dėina īr 213 metu dėina (kelamāsēs metās - 214) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Vardadėinē
Alfuonsos – Bartauts – Bartautė – Almeda
1863
1863 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ketvėrtadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Čarlzos Dėkensos
thumb|Čarlzos Džuons Hafems Dėkensos Čarlzos Džuons Hafems Dėkensos (Charles John Huffam Dickens; 1812 m. vasarė 7 d. – 1870 m. bėrželė 9 d.) – onglu rašītuos, žīmiausės onglu ruomana kūries, dažnā vadėnams ruomanėstu Šekspīro. Ons bova baguotas vaizduotovės rašītuos, rēlėstos, homuorėsts, satīrėks, sentėmentalėstos, suocēluogs, homanėsts.
Dėkensos
Miesta Laukā
Miesta Laukā - Juonėškė rajuonė, Juonėškė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Šėlėninkā
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo. Anuo gīven 117 žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Serebro
thumb|right|„Serebro“ luogotips thumb|right|260px|„Serebro“ Eurovėzėjuo Serebro (Sėdabros) - Rosėjes jaunū muotrėšku popmozėkas kuolektīvs, ėšgarsiejės pu dalivavėma 2007 m. Eurovėzėjes dainiu konkursė, katramė ožjiem 3 vėita. Gropė prodiusoun garsos Rosėjės prodiusieris Maksos Fadejevs.
Eurovėzėjuo „Serebro“ ėškart dainiava finalė ė sorinkosės 207 taškus ožjiem 3 vėita.
Nūruodas
Kateguorėjė:Euruovėzėjė Kateguorėjė:Mozėkas kuolektīvā Kateguorėjė:Rosėjės mozėkontā
Vė̅žalaukės
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo gīven 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Bartova
Bartova īr opės Žemaitėjuo ė Latvėjuo. Prasėded Plongės rajuonė, tėktās 3 km nū Plateliu ežera. Tek i šiaurės vakarus par Skouda, paskum pat Latvėjės žemės. Ītek i Lėipuojės ežera, katros jongias so Baltėjės jūra.
Ėntakā: Ēškūns, Erla, Louba, Apšė, Vartaga.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis Kateguorėjė:Latvėjės opis
Kuoptėškė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Alešėškės I
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Šešks
thumb|250px|Do šeško
Alešėškės I
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Šešks
Šešks da šeškos, šeška īr smolkos jiedros žvieralis, katros prėgol kiaunėniu gīviu šeimā. Anėi gīven Euruopas medies.
Ėšruoda
Šeška kūns īr 30–45 cm ėlgoma, oudega – 10–15 cm. Gīvolioks īr 1–1,5 kg sonkoma. Anuo kālis poros ė švelnos, tomsē rods aba jouds, so švėisiuom drūžiem. Pašėkėnie tor smėrdontė liauka.
Balondė–gegožė mienėsees ved 3–6 jaunėklios.
Gīvenėms
Lietovuo ons īr tonkos, randams vėsuo šali.
Jiedėms
Šešks tonkiausē jied žiorkės, peliuokos ė kėtos menkos graužėkos, paukštios, varlės, ruoplios. Anėi prėdar ėr ėškadas - ėšskerd vėštas (ė da daugiau nego sojied).
Kateguorėjė:Žvierē
Blezdinga
260px|thumb|Blezdinga (Hirundo rustica) thumb|Blezdingas kiaušē Blezdinga īr blezdėnginiu šėimuos paukštė. Labā tonkē rūšės, gīven kaimūs, gīvenvėities, sok lėzdus pu truobesiū stuogās.
Blezdingas čėrškėms: Hirundo rustica - Barn Swallow - XC83449.ogg
Kateguorėjė:Paukštē
Guoris
Guoris ī miests Grozėjės centrėnie dalie, Šida Kartlė regėjuonė, pri Koras ė Liachvės opiu sotekiejėma. 48143 gīventuoju (2014 m.).
Istuorėjė
1878 m. Guorie gėmė TSRS dėktatuorios Josips Stalėns. 1920 m. miesta smarkē nūniuokuo žemės kostiejėms. 2008 m. miesta nūsiaubė Rosėjės vaiskos.
Kateguorėjė:Grozėjės miestā
Mīkaluos Kuonstantėns Čiorliuonis
thumb|150px Mīkaluos Kuonstantėns Čiorliuonis (1875 m. siejės 22 d. Varienuo – 1911 m. balondė 10 d. Pūstelnėkė – netuol` Varšovas, palaiduots Vėlniaus Rasū kapūs) bova žīmiausis vėsū gadīniu Lietovuos kompuozėtuorios, dailėninks, chuorvedīs, koltūras vēkiejs.
Nūruodas
Čiurlionis Lietovuos kompuozėtuorē
Vītoulė
thumb|240px|Vītoulės žėidā
Vītoulė (da kėtap: vītoulis, vītorie, vītorė, vītoris, vėjuoklė, vėjuoklis, vėjūns, vėjorks, ruoželė, ruožėkė, ) ī tuokis augals, žuolie vėjorkė.
Vītoulė ī vėins tonkiausiu Lietovuos vėjorkiu. Tasā augals daugiametis ī, anou stiombris so šešiuom briaunuom, ožaug lėgo 170 cm ėlgoma, vīniuojas ont kėtū augalū, štolpū, aug pažemiou, ont takū. Lapā ėšėlgi, šuoblės skvarmas, 2–5 cm ėlgoma. Žiedā būn balti, rūžavi, margi, gardē kvepa, 1,9–2,5 cm skersmenė.
Vītoulės jied kiaulės, avis, bet dėdlis šmuots gal' būtė kap trocīzna.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Rogpjūtė 2
Rogpjūtė 2 dėina īr 214 metu dėina (kelamasēs metās - 215) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Hamurabis
thumb|Vėršotėnis Hamurabė stelas šmuots, vaizdoujontis, kāp Hamorabis iš Dievū ronku gava istatīmus Hamurabis, Hamurapis (Ammurapi, Hammurapi, Khammurabi, akadėškā Khammurabi) - šeštasis Babėluona karalios, pėrmasis Babėluona imperatuorios, katros nugaliejė šumerus ė akadus. Gėmėma data nie žėnuoma. Valdė nu 1792 ligė 1750 m. pr. Kr. Vagol kėta versėjė - nu 1728 ligė 1686 m. pr. Kr. Siekmingā kuovuojė so elamitās ėr ėšstūmė anus ėš Mesopotamėjės. Tvarkė irigacėnės sistemas.
Hamurabė kuodeksos - vėins pėrmūjū svietė rašītėniū teisės sāvadū. Kuodeksos bova sorašīts ont kūlėnės steluos, katra bova pastatīta vėišuo vėituo. 1901 m. stela rasta Suzas miestė, šiou meto eksponoujama Luvrė. Vėina iš baisē šioulaikėškū kuodeksa nūstatu - nekaltoma prezumpcėjė (kuodeksė suformouta kāp „nekalts, kol kaltė neiruodīta“).
Kateguorėjė:Mesopotamėjė
Veliūms
Veliūms ī tuokis prašmatnos galvuos apdėngėms, katrou guobias jaunuojė par sava veselė. Tas būn kuokis pluons tinklalis aba medegas šmuots, katros prīdėng merguos borna ė plaukus.
Kateguorėjė:Apriedā
Mantuotā
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Kaniavas seniūnėjuo. Anuo gīven 18 žmuoniu.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Kolnėškē II (Šėlalė)
Kolnėškē II - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Teneniū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 107 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Liōbokėne
Liōbokėne - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Vādmėnē (Zarasai)
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Sovēka seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Akmenė III
- gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Akmenės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 257 žmuonis.
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Deblē (Tauragie)
Deblē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Ligūru kalba
Ligūru kalba - vėina ėš romanu kalbū. Ligūru kalba rokouns daugiausē Italėjuo. Ligūru kalba rokouns aple do mėlėjuonā žmuoniū.
Kateguorėjė:Ruomanu kalbas
Benits Mosuolėnės
thumb|right|Benits Mosuolėnės Benito Amilcare Andrea Mussolini (Benits Mosuolėnės; 1883 m. lėipas 29 d. – 1945 m. balondė 28 d.) – italu puolitėks, Italėjės fašėstu līderis, dėktatuorios nu 1922 m. spalė iki 1943 m. lėipas 24.
Kateguorėjė:Fašėzmos Kateguorėjė:Italėjės žmuonis
Šėlā (Telšē)
Šėlā - gīvenvėitė Telšiū rajuonė ė Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo, Žarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 6 prietelē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Lioksemborgs
Lioksemborgs (Lioksemborga Dėdliuojė Hercuogīstė) ī nedėdlė valstībė vakarū Euruopuo. Ona robežiounas so Vuokītėjė, Prancūzėjė ė Belgėjė. Lioksemborgs īr vėina baguočiausiu Europas šaliū ė baguočiausia ES narie. Lioksemborgė dėdlē daug migrantu - 2013 m. lioksemborgėitē sodarė 55 pruocentus, palėkė - migrantā, tonkiausē portugalā ė prancūzā.
Admėnėstracėnis soriedėms
Lioksemborgs sodalīts i 3 apīgardas, anuos – i 12 kantuonu, vuo anėi – i 116 kuomunu – mažiausiu admėnėstracėniu daliū.
Akanuomėka
Lioksemborgs ī glabnos Svieta fėnansu centrs.
Kateguorėjė:Euruopas valstībės
Pangesā
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo. Anuo gīven 100 žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Edgars Jankauskis
thumb|200px|Jankauskis Edgars
Jankauskis Edgars (g. 1975 m. gegožė 12 d. Vėlniuo) īr vėins žīmiausiu vėsū laikū Lietovuos futbuolėninku, katros ėlga čiesa ėšbova nacēnalėnės rinktėnės pouliejo. Ons ī vėinintelis lietovis, katros ī laimiejė̄s UEFA Čempėjuonu līga (so „FC Porto“). Sava karjiera pradiejė Vėlniaus „Žalgėrie“, vuo paskom luošė Rosėjuo, Belgėjuo, Ispanėjuo, Puortogalėjuo, Prancūzėjuo, Škuotėjuo, Kiprė, Latvėjuo, Amerėkuo.
Jankauskis 2015 metās patapa Lietovuos rinktėnės vīr. trenerio.
Karjiera
Jankauskas Kateguorėjė:Lietovuos futbuola trėnerē
Lenkelėškė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Tormanta seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
1874
1874 - īr nakalamė̄jė metā, katrėi prasėded ketverga.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Mėtienėškē (Kiedainē)
Mėtienėškē - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 48 prietelē.
Kateguorėjė:Kiedainiu rajuona gīvenvėitės
Mėkuolātiūnā
Mėkuolātiūnā - Juonėškė rajuonė, Juonėškė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 42 prietelē.
Vertėninkā
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Žarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 15 prieteliu.
Pakolnėškē II (Šėlalė)
Pakolnėškē II - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Teneniū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 44 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Bitiūnā
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Uonoške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 72 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Kroklē
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Kaniavas seniūnėjuo. Anuo gīven 69 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Rogpjūtė 4
Rogpjūtė 4 dėina īr 216 metu dėina (kelamasēs metās - 217) vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Ruoberts Puoškos
thumb|Robertas Poškus Ruoberts Puoškos (g. 1979 m. gegožė 9 d. Klaipieduo) īr bovė̄s Lietovuos futbuolėninks, nacēnalėnės rinktėnės poulies.
Karjiera
Poškus
Fiuoduors Duostuojėvskis
Kateguorėjė:Rosėjės rašītuojē
Runēkē
Runēkē - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 28 prietelē.
Kaziškė
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Agrasos
thumb|240px|Agrasa ougė
Agrasos aba agrasts ī tuokis ougu kūlīns ėr anou ougas. Muokslėškā agrasos prigol prī vašuokliu.
Tas ī vėdotėnė dėdloma krūms. Anou stombrē ėr ūglē apaugė̄ ėlguokās dīglēs. Lapā skiautieti ī. Nuokėn tuokės kamūlėnės ougas – anas būn variū barvu (geltuonas, žalės, rauduonas, vėjuoletėnės), so dīgliokās ont skūruos. Ougu skūra mēsinga, stuora, rūgštė, vuo minkštėms saldos. Tink jiestė žalės aba taisītė ougīnėm, mormoladam.
Kateguorėjė:Ougas Kateguorėjė:Žėidėnē augalā