cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Argentėna
Ėspanėjės kuolonėjė
Argentėnas pavadėnėms kėla ėš luotīnėška sėdabra pavadėnėma – argentum. Pėrmėjė europėitē, vaduovaunamė Juan Díaz de Solís, pasėike La Plata. Čė anie pas vėitėnios žmuonis rada tropotoka sėdabra ėr išgėrda legenda aple Sėdabra šale. Diel šėto Paranuos estoarėjė pavadėnta Río de La Plata („Sėdabra ope“), o šalis ėgijė Argentėnas varda. Pėrma karta Argentėnas vards rašītėnios šaltėnios mėnavuojams 1612 m. raštos pas Ruy Díaz de Guzmán.
Adminėstracėškā dabartėnė Argentėna ėš pradiū bova Peru vicekaralīstės dalės, no 1776 m. pėitrītios bova atskėrta La Platas vicekaralīstė. Anos suostene tapa Buenas Airė̄s. Miests teipuogi gava teisiu savaronkėškā vīkdėt prekība. Diel šėta miests nuognē soklėstėjė ėr tapa regiona cėntro.
1806 ėr 1807 m. konflėkta so Ėspanėjė čiesu onglā do kartos bandė ožėmt Buenas Aires, no diel vėitėniu gīventuoju pasėprėišėnema tuo padarīt anėm napavīka.
Nacėonalėnės valstībės būdavuojėms
thumb|left|200px|Argentėnas naciuonalėnis dėdvīris – Chosė de San Martins Padedamas Prancūzėjės revoliucėjės ėr siekmėnga JAV valnoma kara Luotīnu Amerėkuo plėta liberalės idiejės.
1810 m. gegožė 25 d. Buenas Airese paskelbts valnoms torėjė tik vėitini puoveiki; dėdlė dalės La Platuos terituorėju sėikė sava kelė. 1811 m. atsėskīrė Paragvajos.
Karėnės Chuosė de San Martėna ėr Sėmona Bolivara pargalies 1814-1817 metās pakaitė situacėjė ėr vėsa Argentėna terėturėjė bova ėšvadouta ėr valna. 1816 m. bėrželė 9 d. Tokomana mieste paskelbts vėsos Argentėnas valnoms.
Puo šėtu keleta metu vīka vėdėnē kuonflėktā, katrū čiesu atiskīrė Buolivėjė (1825 m.) ėr Urugvajos (1828 m.). To patiu čiesu ėsižėibė kuonflėkts terp unitaru, katrie sėikė Buenas Airiem besiramiantios cėntralėzoutos valstībės ėr federalistu, katrie sėikė atskėrū provincėju valnoma. 1827-1852 m. provincėjės bova valnos vėina no kėtous, no Buenas Aires diel sava prekībinės galiuos pasėikė hegemuonėjė.
Puo ėšsivadavėao kuovū nu 1829 m. lėgė 1852 m. sekė konservatīvus ėr federalėstinis kontrsōjūdis, vadovaunams Juan Manuel de Rosas. Ans ėmesi dėktatūruos ėr šalėna sava prėišėnenkos. No generuols Justo José de Urquiza sokėlė parversma ėr so karioumene ožėmė suostene. Šalis bova sovėinīta ėr prėzidėntu patapa Bartolomé Mitre, uo vieliau Domingo Faustino Sarmiento.
1865-1870 m. Argentėna, Brazėlėjė ėr Urugvajos dalėvava Trėgoba aljansa kare prėiš Paragvaju, ė ana lamiejė. Tuolesnio čiesu generuols Julio Argentino Roca organėzava "Dīkomuos ožkariavėma", ė pėlnā pajongė vėsa pampa ėr dali Pataguonėjės. 1880 m. Buenos Airė̄s oficealē patapa šalies suostėne.
Konservatīvi oligarkėnė demokratėjė
thumb|right|200px|Julio A. Roca 1880-1929 m. Argentėnuo vīka ekuonomėnis pakėlėms ė dėdiejė imigracėjė, daugiausē ėš Euruopas. Imigracėjė paskatėna prėzidėnts Nicolás Avellaneda, katros sopaprastėna raikalavėmus gīvenėma leidėmou gautė. Ekonomėkā bova būdėngs žaliavū ekspuorts ėr pramuonėniu prekiu imports. Ekuonomėnė pakėlėma čiesos bėngies so svietėnė ekuonomėnė krizė.
Rokuos vīriausībė ėr paskesnės vīriausībės bova olėgarkėška puobūdė, stėprē itakaunamas dėdliūjū žemvaldiū. Dėdiuojė dalės žmuoniū netorėjė puolitėniu teisiu. Tėk prigolontīs aukštomėnē galiejė balsoutė. Diel tuokiū dalīku kėla liaudėis kustiejėms Unión Cívica (Pėlėitiu sajonga). Ana rangė sokėlėmos, mėtėngos ėr gava tropoti noulaidū. Argentėnuo plėta socēlėzma idiejės, kūrės darbėninku pruofsājongas ėr galiausē prėzidėnts Roque Sáenz Peña bova privėrsts ivest vėsoutėni balsavėma.
Demuokratėjė
1916 m. Radėkalu partėjė pakaitė ėsama vīriausībė, vaduovaunama Hipólito Yrigoyen. Ta pergalė ivīka diel 1912 m. prigautuos rinkėmu refuormas.
Yrigoyen ėr pu anuo prėzidėntavės Marcelo T. de Alvear (1924-28 m.) miegėna vīkdītė nacionalėnės sontarvies puolitėka. Pruofesėnės sājongas bova itrauktas i derības, tēpuogė ėr so stodėntu kustiejėmo, katros 1918 m. Kuorduobo raikalava universėtėtu refuormas. Nepaisont šėta, kėla krovėni darbėninku maištā Buenas Airė̄s (1919 m.) ėr Pataguonėjuo (1921-22 m.).
1928 m. Yrigoyen perrinkts prėzidėntu. Ale diel ekuonomėnės krėzės konservatorē viel palėka populēros ė jiemės organėzoutė sokėlėma.
Svieta ekuonomėnė krizė
1930 m. Yrigoyens bova nuversts karėnė poča čiesu. Konservatīvos generuols José Félix Uriburu stangies atstatīt senaja tvarka, ale demuokratėnė sėstema ėšlėka. 1932 m. rėnkimus laimiejė Agustín Justo.
Svieta prekības žlogėms paskatėna ėndostrėalėzacėje, katra torėjė pakaist ėmpuorta ėr sostėprėnt ekuonomėni Argentėnas valnoma. To čiesu auga itampa terp dešėniūju, fašėstiniu ir kairiūju, radėkaliųju partėju. Argentėnas puolitėkā to čiesu būdėngas dešiniosės ėr karėnės vīriausībės. Bandėmā stėpėnt demuokratėja baigdavuos karėniu jiegū isikišimu.
Ontrasės svieta kars
Ramón Castillo 1943 m. nuvertė pučėstā ėr lėgė 1946 m. valdė karėškē. Ontrajam svieta kare Argentėna oficialē laikies neotralėtėta, ale sėmpatėzava Ašėis valstībiems, o kara pabaiguo palaikė sōjongėnėnkos. To čiesu jaunam karėnėnkui Chuanui Peronui pavīka prasėbraut lėgė valdiuos: anam karėškē patikieja Darbuo mėnisterėjė ėr diel sava platiū noulādu pruofesėniems sōjongoms ans graitā patapa darbėninku klasės didvīrio. Kumet 1945 m. prėiš karėškios sosėfuormava demuokratėnė opozėcėjė, kariškē pabandė atkort socialėne santarve, o Perona atlaiduo ėr sojemė. Ale diel navalduomos padėtės Perons bova palaists ėr bova soorgėnėzoutė rėnkėma.
Peronizms
Chuans Perons laimėjė 1946 m. rėnkėmos mizerna persvara, no so sava žmuona Eva Perón (da vadėnta Evita, m. 1952) duomėnava Argentėnas puolitėniam gīvenėmė ligė 1955 m. Dalės peronistėnės puolitėkas bova svarbiū pramuones šakū nacionalėzavėms ėr impuorta pakatima vėitėne gamība muodelio vīstīms. 1949 m. Perons igīvendėna konstėtucėjės pakaitima, katras anam laida ontra prėzidėnta kadencėje.
Perona valdīma čiesa galėma apibūdėnt kap demuokratėjės ėr diktatūras hibrida: kėtos partėjės bova laidžamas ėr vīka valni rėnkimā, no žėniasklāda ėr pruofesėnės sōjongas bova kontrolioujamas Perona ėr anoo partėjės aparata. Pritele kolts ėr nacionalėstėnė propaganda bova Perona valdīma pagrėndinē ramstē. Perona valdīma laiko, īpat par pėrmōja kadencėjė Argentėnas ekuonomėka soklestėjė ėr bova pasėikts gerbūvė līgis, katro nėikad vieliau pasėikt napavīka. Ėš tuo čiesa kiles Perona pasakėms, kuo ėš tuo, ko vėina argentėnėitiu šėima ėšmeta i šiokšlīna, galietu pragīvent penkiuos europėitiu šėimos.
Konservatorē stebiejė Perona veikla so nepasitėkiejimu ėr ontrousės anuo kadencėjės čiesu nusprendė sorangt parversma. Sosėformava platos konservatoriu-liberalu opozėcinis jodiejėms, katros riemės, vėsū pėrma, senaja dvarėnėnku olėgarkėja, no palaikuoms dalėnā profesėniū sājongu ėr vieliau net katalėku bažninčės. Ekuonomėnės pruoblemas liemė, ko šėts jodiejėms bova palaikuoms ėr dalies vėdorėnė slouksnė, no darbėninku klasė lėka ėštėkėma Peronou.
Pučos ėr nastabėluma čiesos
Tolėmesnēs metās ėšrīškėjo konflėkts terp puolėtiniu interėsu gropiu: nacionalpuopolėstā nuorėjė tik troputi reformoutė peronistine ekuonomėkas puolitėka ėr toliau remtės ėndostrialėzavėmu. Liberalā, daugiausė riamėmi dvarėninku ėr boržuazėjės, siek' atsisakīt nerantabėliū pramuonės šakū ėr pareit pri valnuosės prekības.
Lonardi da 1955 m. pakaitė Pedro Aramburu, katros viel iteisėna 1853 m. Kuonstėtucėjė. 1956 m. rėnkimos daugoma laimėjė Ricardo Balbín (Radėkalu partėjė); 25% biuletieniu bova tošti, katrū nežīmiet ragėna oždrausta peronistu partėjė. Naujā ėšrinkts parlaments patvėrtina 1853 m. Kuonstėtucėjės grōžinėma. 1958 m. vasarė m. rėnkėmos ėšluošė vīstīmuos puolitėkas šalėninks Arturo Frondizi ėš UCRI (Unión Cívica Radical Intransigente).
Frondizi vīriausībe 1962 m. novertė karėškē, katrė anā prėkiša sėmpatėjės peronistam. Vėito Frondizi, katros bova internouts Martín García saluo, paskėrts senata pėrmininks José María Guido. Sekantios rėnkėmos 1963 m. lėipa, katros peronistam ėr komunistam bova oždrausta dalėvautė, laimiejė Arturo H. Illia ėš UCPR (Unión Cívica Radical del Pueblo), katros nuors ėr skelbies nesōs peronists, no atstavava nacionalpuopolistam ėr bandė grižt pri peronistėnės puolitėkas.
Peronistu siekmė regėonėnious rėnkimous ėr papėldomous rėnkėmous 1965 m., teipuogi darbėninku neramumā sokelti bluogos ekuonomėnės padietėis, sokielė nauja puča 1966 m. bėrželė 27 d., katram vadouvava generuols Juan Carlos Onganía. Ans ivedė diktatūra, katruo vadovautė torėjė „ekspertā“. Bova palaists parlaments ėr oždraustas puolitėnės partėjės. Onganijės vīriausībė siek' ekuonomėkas vīstīma ėr ėndustrialėzacėjės.
Tās patēs metās kila neramumā Kuorduobo ėr Rosarėjėm diel katrū Onganėjė prarada prėzidėnta puostu. Pradėjė kortis vėsuokės teruorėstinės gropoutės, radėkalu organėzacėjės.
Galiausē karėškē notarė sogražėnt demokratėjė. 1973 m. kuova rėnkėmos laimiejė peronistā, katrū atstuovs Héctor José Cámpora laimiejė ėr sava puostu parlaida Chuanū Peruonū. Ans grižės ėš tremtės pradiejė vīkdīt kėita dešinėjė puolėtėka, parsekiuojė vėsos kuomonėstus ėr suocėalėstus no ekuonomėniu pruoblėmu naišspredė. 1974 m. Peruons pasėmėrė ėr po anuo smertės anuo žmuona Isabel Perón patapa Argentėnas vaduove. Prasėdėjė teruorėzms, Alianza Anticomunista Argentina pradėjė kuomonėstu žodīmos.
Karėnė diktatūra ė valstībėnis teruors
1976 m. kuova mien. karėškē, vaduovaujamė Jorge Rafael Videla viel periem valdžė i sava ronkas, remiamė liberalu gropės, katra ekonuomėnės krėzės akivaizduo matė sava isitvėrtėnėma galėmībės. Vadėnamasis „nacionalėnės reorganizacėjės pruocesos“ toriejė „lėguota“ apėbūdėnama Argentėnas vėsuomenė grōžintė pri konservativiū idealu ė galotėnā sonaikintė kairiuosės partizanėnės grupoutės. Valdžė pradiejė „Nešvariaja vaina“ (Guerra Sucia), katruo čiesa bova „pradongėnamė be žėniuos“ komunėstu veikiejē, peruonistā ė kėtė valdžē nepalankūs asmenīs. Daugoms oponėntū ikalinta dabuoklies, nuteista mėrtė. Ėš vėsa vainėnės diktatūras laikuotarpio „pradunginta“ aplė 30 000 žmuoniū. Nepaisont tuo, ta diktatūra neoficēlē bova remiama JAV, katra bėjuojė komunėstu ītakas Luotīnū Amerikuo. 1981 m. prezidėnto de facto palėka generuols Leopolds Galtjeris. Anuo nuruodīmo šalėis vainuos pajiegas isiveržė i Malvėnu salas, valduomas brėtu, ė paskelbė anas Argentėnas terituorėjė. Jongtėnė Karalīstė zars jiemės atsakuomūjū vēksmū, tuom pradiedama 2 mienėsius trukosė Malvėnu vaina. Nepaisont tuo, ka Folklanda salas baisē nutuolosės nu Jongtėnes Karalīstės, brėtā imeiga pasėnauduodamė dėdesnė vainuos patīrėmo ė gėnkloutė iveiktė argenėnėitius. Vainas čieso žova 655 Argentėnos karē. Pu nesiekmies vainuo Galtjeris bova pašalints ėš puosta, vuo šalėis vaduovo palėka Reinalds Bignuonė. Diel dėdelė vėsuomenes spaudėma uns bova priversts paskelbtė liousus rinkėmus, tuom ožbėngdams vainėnė diktatūra.
Demuokratėjės sogrīžėms
1983 m. spalė 30 d. prėzidėnta rėnkėmus laimiejė Rauls Alfuonsins. Šalės sogrīža pri kuonstėtucėnė valdīma. Netrukos bova isteigta kuomisėjė karinės chuntas nuoikaltėmam tirt, vadovaunama rašītuoja Ernesto Sábado. Kuomisėjė ėštīrė daugel' vainuos nusėkaltėmu, no daugoms chuntas vadū rimtū bausmiū ėšvengė. Šalis torėjė rimtū ekuonomėniu pruoblemu. 1989 m. prezidenta rėnkimous laimiejė peronists Karlosas Menems. Ans jemės radėkaliū ekuonomėniu refuormu. Pradieta privatėzacėjė, Argentėnas pesos sosėits so JAV duoleriu, padėdė ožsėinė investicėjės, somažiejė infliacėjė. Anam pavīka atnaujėnt dipluomatėnius santīkius so Jongtėnė Karalīstė. Tatā laida Menemū laimietė sekantius prėzidėnta rinkėmus. No bedarbīstės panaikintė napavīka. Īpatėngā soklėstiejė teruorėzmos (teruora ėšpoulē prīš žīdus), kuorupcėjė, radėkalėzms.
Ekuonomėnė krizė
1999 m. i valde atėjos Fernandū de la Rua šali jau sliegė ekuonomėnės pruoblėmas. Pakilos duolerė kursū padėdėjė infliacėjė, prasidiejosios ekuonomėnės krizės kėtose šalīse, ožsienė skuolas. Galiausē 2001 m. prasdėjė masėnis indėliu atsijėmims ėš banku, kapėtala nutekiejims. Vīriausībė, sėikdama sostabdīt banku krize, paskelbė corralito pruograma, katra sokielė da dėdesni visoumenės napasitenkėnima. Prasdėjė masėnės demonstracėjės ėr riaušės. Finansu ministrs Domingo Cavallo atsėstatītdėns. Netrukos atsistatīdėna viceprėzidėnts ėr kėti aukšti paraigūnā, o galiausē ėr pats prėzidėnts de la Rua. Krizė apiemė ėr Senata. Laikėnieji prėzidėntā kaitė vėins kėta kas kelias dėinas. Tik 2002 m. sausė 2 d. paskirts laikėnasės prėzidėnts, peronists Eduards Dualdė sogrōžėna Argentėnuo stabiluma.
Atsigavims
Dualdė ėr ano admėnėstracėjė sogebiejė sostabdīt krize taikīdami kuonservatīves no efektīves ekuonomėnes prėimones. Somažėnts nadarbs, infliacėjė, ožsėinė skuolss. Stabilizavos padieti, bova paskelbti nauji prėzidėnta rėnkimā, katros so dėdle parsvara laimiejė Nestors Kiršneris. Anam valdont šalės ekuonomėka pradiejė kilt. Panaikėntas ožsėinė skuolas. Pageriejė Argentėnas santīkē so Venesoela, Brazėlėjė.
Puolitėnė sėstema
Vagol 1853 m. kuonstėtucėjė, reformouta 1994 m. Argentėna īr federacėnė prėzidėntinė demuokratėnė respoblėka. Šalėis ėr vīriausībės vaduovs – prėzidėnts. Valdē soskirstīta i vīkduomaja, istatīmu laidamaja ėr teismine.
Vīkduomaja valdē atstovaun prėzidėnts ėr anuo kabinets. Prėzidėnts ėr viceprėzidėnts rankami tėisiogē kas 4 metos ėr gal ėit paraigas 2 kadencėjės ėš ėilės. Mėnėstru kabineta formoun prėzidėnts.
Teisinė valdė valna nū istatīmu leidamuosės ė vīkdomuosės. Argentėnas Aukštausė̄ji Tesima sodara 9 narē, siūlomė Senata ė tvėrtinamė prėzidėnta. Kėtė teisiejā tvėrtinamė Valstībės Magėstru Tarības.
Partinė sėstema - daugēpartinė. Vīraujantios partėjės: dešiniuoji peronistu ė kairiuoji Unión Cívica Radical.
Akuonuomėka
thumb|200px|right|[[Saltas provincėjė.]] thumb|200px|right|Hėltuona vėišbotis, Opės danguorāžē. Buenuos Aires thumb|200px|Kruovėninis laivs šalėp [[Rosarėjės-Vėktuorėjės tėlpta]] thumb|right|180px|Karalėinė ir prėncesės, 2004 m. Naciuonalėnės Imėgrantū pestėvalis [[Uobera|Uoberou]]
Argentėna dėdliausē naudas tor ėš gamtėniū resorsū, gerā ėįsėmuokslėnoses vėsoumenė, i ekspuorta orientouta žemės ūke ė ėvairiuos pramounės. Valstībie ėstuorieškā sosėpuormava platė vėdorėniuojė klasė, kas nier būdinga Luotīnū Amerėkas valstībiem.
XXI omžiaus pradiuo valstībe toriejė biedū so infliacėjė, ožsėine skuola (nū 1970 metū Argentėnā jiemė kauptėis ožsėine skuola.), kapėtala notekiejėmo ė biodžeta defecėto.
1991 m. Argentėnas pesos bova sosėits so JAV duolerio ė bova aprėbouts pėnėgėnės bazės augėms.
Valdė pradiejė prekības lėberalėzacėjė, deregolecėjė ė prėvatėzacėjė. Infliacėjės ruodėklės nokrėta ė BVP pradiėjė augtė, bat par grētās repuormas 2001 metās atvedė pri akuonuomėkas krėzės.
2000 metās akuonuomėkas augėms bova nėigems ė sodarė -0,8 pruoc. Īpatingās akuonuomėka krėta 2001 metās, valstībe lēda daug uoblėgacėjū, žmuonis jiemė masėškā atsijėminietė indelios ėš bankū, somažiejė vartuojėms ė investėcėjės. 2002 metū sausė mienesie bova atsėsakīta Argentėnas pesa sosėijėma so JAV duolerio, vasarė mienesie nokrėta pesa korsos. 2002 metās realos BVP nokrėta -10,9 pruoc., bat metū ontruojė posie akuonuomėka stabėlėzavas. 2003 ė 2004 metās ana pakėla pū 8 pruoc., somažiejė ėnfliacėjė ė badarbīstė.
2005 metās akuonuomėnė sėtoacėjė pageriejė, bat ėšlėka badarbīstė ė skords. Napaisont ton, Argentėna īr geriausē ėšsėvīstiosė Luotīnū Amerėkas valstībė. Ana tor pati dėdliausė BVP tėnkontė vėinam žmuogou., ėšsėlavėnėma ruodėklė, gera telekuomonėkacėjū sėstema.
Argentėna platē prekiaun so ožsėine valstībiem, daugiause ekspuortoun maista pruodoktū (jautėina, aliejos, arbeta, vaisē, grūdā, vīns), degalū, energėjės, ėrengėmū. Glabniausė ekspuorta partnerē īr Brazilėjė 15,8 pruoc., JAV 10,7 pruoc., Čėlė 10,3 pruoc., Kėnėjė 8,2pruoc. (2005 m.). Glabniausė impuorta partnerē īr Brazilėjė 35,6 pruoc., JAV 16,6 pruoc., Kėnėjė 15,4 pruoc., Vuokītėjė 5,2 pruoc. (2005 m.).
Terptautėnē santīkē
thumb|right|220px|Brazilėjės, Urugvajaus ėr Argentėnas prezidėntā Mercosur 20-mečio minavuojimė
Argentėna aktīvē dalīvaun terptautinėsė taikuos palaikīma misijėsė. Ana īr vėinintelė Luotīnu Amerėkas šalis, 1991 m. so JTO mandatu dalīvavosė Persu ilonkas vainuo ė Haitė operacėjuo. Argentėna teipuogi dalīvaun ivairiuosė kėtuosė taikuos palaikėma misėjėsė. 2006 m. Argentėna pabriežė Mercosur kāp prioritetėne atsvara JAV.
Karoumenė
Argentėnas karėnės magīngoms sosīded ėš Argentėnas armėjės, Argentėnas respoblėkas karėne laivīna ė Argentėnas uora magīngomo. Tarnavėms karoumenie īr liouso nuoro nū 18 metū, rezervėsto magīngoma sodara 18-49 metū žmuonis. Vainuos čiesė galėm būto muobėlėzuotė 7 mln. kariū. Metėnės karėnės biodžets 4,3 mlrd. JAV doleriū.
Adminėstracėnis soskirstīms
thumb|right|180px|Argentėna provincėjės
Argentėna soskėrstīta ī 23 provincėjes (provincia) ė vėina autonuomėni miesta * (truopnē vadėnama capital federal).
Buenos Airės īr Argentėnas suostėnė nū pat valsībės suskūrima, no valdant prėzidentui Rauliū Alfonsėnū, bova planoujama suostėne parkeltė i Rio Negra provincėjės centra – Viedma. No diel hiperinflecėjės 1989 m. pruojekts žluga ė bova pamiršts.
Geuograpėjė
thumb|right|150px Argentėna īr Pėitū Amerėkas šalis, ėšsėdiestiosė žemīna pėitūs, terp Andu kalnū vakarousė ė Atlonta ondenīna rītous. Šiaurie robežiounas so Buolivėjė ė Paragvajom, šiaurės rītous – so Urugvajom ė Brazilėjė, a vėsos vakarėnis robežios ein so Čilė. Argentėna īr ontra vagol dīdi Pėitū Amerėkas šalis ė aštonta vagol dīdi svietė (2791800 km²). Argentėna pretendaun i Antarktėdas sektoriu (Argentėnas Antarktėda) ė JK okupoutas Malvėnu salas ė da krūva salū, so katruom anuos pluots būtuo 3761274 km².
Gamtėnē regėjuonā
Argentėnuo ėšskiriamė keli gamtėnē regėjuonā:
Akcėju bėrža
Akcėjo bėrža - vėita, katruo ēn prekība īmuonio akcėjuom. Akcėjo bėrža īr vėina ėš glavnūju vėitu, katruos īmuones gal kauptė kapėtala, kor anous gal ėšēt ė vėišoma, ė trauktė papėlduoma kapėtala, sava vėikluos ėšplėitėmou.
Kateguorėjė:Fėnansu uorganėzacėjės
Akmenė̄nė (Vėlnios)
Akmenė̄nė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Mėckūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Paplieštakē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Lietovninkā
Lietovninkā bova savuotėška tauta, sosėgoldiosė XVI omžiou, liuob gīventė šiaurės rītū Rītprosiū pruovėncėjuo. Da anėi liuob vadīntėis mažalietovēs, Prūsėjės lietovēs. 1890 m. Prūsėjuo bova 121 345 žmuogos, katras ruokavas lietoviu kalba. Zars vėsė gava biegtėis aba bova ėšgīntė, kūmet Rītū Prūsėjės krašta, ēnont i pabėnga II Svieta vainā nokariava TSRS, ė dėdlioujė dalės Rītū Prūsėjės pakliova i Rosėjės TSR ė Lėnkėjės valstē. Tėktās mažas šmuotalis, Klaipiedas krašts, pakliova Lietovā. Kateguorėjė:baltā
Paplieštakē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 39 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Muokīkla
thumb|250px|Darbienu muokīkla
Bačiolē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Muokīkla
Muokīkla skėrstuoma i šėtas dalis:
Vėlkavėškė Palaimintuojė Jorgė Matolaitė konėgū seminarėjė
Vėlkavėškė Palaimintuojė Jorgė Matolaitė konėgū seminarėjė - ligė 2005 m. veikos Lietuvuos aukštuojė muokīkla, katra rėngė katalėkū dvasėninkus.
Istuorėjė
1926 m. ikūros Vėlkavėškė vīskopėjė, nusprėsta atidarītė ė konėgū seminarėjė. Iš pradžiū seminarėjė dėrba Gėžū dvara rūmūs, vuo 1930 m. perkelta i naujos paluocios Vėlkavėškie.
1944 m. die suovietu okupacėjės seminarėjės veikla bova sostabdīta, dalės klierėkū pasitraukė i Vuokītėjė, kėtė persikielė i Kauna konėgū seminarėjė.
Joknėškė (Kelmė)
Joknėškė - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Vėlkavėškė Palaimintuojė Jorgė Matolaitė konėgū seminarėjė
Istuorėjė
1989 m. pasibaudė atkortė konėgū seminarėjė. 1997 m. seminarėjės dabuotojom pasirinkts Palaimintasā Jorgis Matolaitis, vuo patė seminarėjė dėrbtė pradiejė 1999 m. Marėjampuolie.
Pasibėngos 2004-2005 muoksla metams, diel baisē mizerna klierėkū skaitliaus, vīskopėjės vaduovībė nusprendė oždarītė seminarėjė, vuo vėsos stodėntus perkeltė i Kauna konėgū seminarėjė.
Darželē (Mėckūnā)
Darželē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Mėckūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 33 žmuonis.
Joknėškė (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 12 žmuoniu.
Darželē (Mėckūnā)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Dvīlėkē
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Pakoune seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 130 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Naciūnā (Jorbarks)
Naciūnā  - Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 4 prietelē.
Akcėjė
Akcėjė - vertībėinės puopierios, katras doud anous torietojau tortėnes ė netortėnes tėises, dalėvavėma, valdont bandrouve, sprėndont anous valdīma klausėmos. Akcėjė īr nousavībes vartībėnes puopierios.
Kousienā
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Bartninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 191 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Edoards Panceržinskis
miniatiūra Edoards Panceržinskis (g. 1887 m – mėrė 1959 m.) bova Lietovuos gīdītuos ė dvarėninks.
Nūruodas
Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis
Bornē (Šėlalė)
Bornē - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 5 km i šiaurės rītū šmuota nū Kaltinienū miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Gėnētėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo gīven 525 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Chuans Karluosos I
thumb|180px
Chuans Karluosos I (pėlns vardas īr: Juan Carlos Alfonso Víctor María de Borbón y Borbón-Dos Sicilias) Ėspanėjės karalios, katras vald valstībė nūg 1975 m.
Kateguorėjė:Valduovā Kateguorėjė:Ispanėjės žmuonis
Baguotielē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Rūžava
Rūžava īr spalva terp baltuos ė rauduonuos.
Pavīzdē gomtuo:
Mėslinsėna
thumb|Prancūzu skolptuorė [[Rodens|Rodena „Mėslintuos“]] Mėslinsėna īr žmuogaus pažėntėnė darboutė – mėntiū operacėjės so sėmbuolēs ė ženklās, analėzounont soėmtas žėnės ė ėiškont nauja, esmėnga ė reikšmėnga. Mėslinsėna, kāp vėins svarbiausiu sāmuonės komponentu, īr kramės smagėnū fonkcėjė. Anuo pamata sodar nervėnē pruocesā (iradijacėjė, koncentracėjė, indukcėjė).
Skėramė mėslinsėnas tėpā:
Mėslinsėna tėr psikoluogėjė, fėluosuopėjė, socēluogėjė, fizēluogėjė, formaliuojė luogėka, kibernetėka.
Tēpuogė veizieket
Kateguorėjė:Dūšė
Dėrgielā
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 4 km i šiaurės šmuota nū Kaltinienū miestalė.
Istuorėjė
1923 m. kaimalie gīvena 159 žmuonis, bova 30 suodnū. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 21 žmuogos.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Vėdėškiu Švt. Trejībės bažninčė
thumb|right|240px '''Vėdėškiu Švt. Trejībės bažninčė''' stuov Vėdėškiū miestalie Okmergies rajuonė, prī plėnta Okmergie-Otena.
Kateguorėjė:Okmergies rajuons Kateguorėjė:Lietovuos bažninčės
XV svieta krepšėnė čempiuonats
Turnīra sėstema
24 svieta kuomandas palē magtingoma bova soskīrstītas i 4 gropes pu 6 kuomandas. Pu ketores kuomandas įš kuožnos gropės patenk i aštontfėnali. Aštontfėnalė puorū nugalietuojē patenk i ketvėrtfėnali, vuo ketvėrtfėnalė nugalietuojē i posfėnalė vuo šėta etapa nugalietuojē i finala katramė ė paaiškie svieta čempijuons.
Istuorėjė
Svieta čempiuonatu istuorėjė pateikiama čė
Arenas
Kuomandas žaidė ėš vėsa penkiuosė arenuosė:
Nūruodas
Kateguorėjė:Svieta krepšėne čempiuonatā
Koreka
Koreka ī miestalis pėitū Italėjuo, Kalabrėjuo, Kozencas pruovincėjuo, Amantiejės savėvaldībie, ont Tirienu jūras kronta. 2017 metās Korekuo gīvena aple 700 žmuoniū. Miestalis robežiounas so Kampuora San Džiuovanio ėr Amantiejė. Korekas žmuonis daugomuo ožsijėm torėzmo, smolkė jiedė, baldu, apriedu gamība. Stuov Šv. Aniuolu Panas bažninčė (1965 m.), Aniuolu Maduonas ākštie, senuobėškos Turjelas buokštos. I rinki nug Korekas īr orvū, vuo jūruo – rėfu (oulū).
Dalis
Koreka sosided ėš tūn daliū:
Abruozdielē
Kateguorėjė:Italėjės miestā
Baruonelē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Aštounelē
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Pakoune seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Drama Burger
Drama Burger - Lietovuo ėkorts terptautėnis grēta maista rastauranu tėnkls. Bėndruovės vaduovs īr Simas Slabaciauskas.
Nūruodas
Kateguorėjė:bėndruovės
Joudėškė (Kelmė)
Joudėškė - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Žemātātē
Žemātātē - Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 6 prietelē.
Karioumenė
thumb|Lietovuos karioumenie asontės prīštankėnės sėstemas. Karioumenė īr šalėis gėnkloutuosės gīniuojėma institucėjė, sergiejonti šalėis suvereniteta, terituorėni vėintėsoma ė nelėitiamoma, gėnklo gīniuojonti šali nu agresėjės aba kėtuokė gėnklouta ožpoulėma. Nu XIX o. daugomuo šaliū karioumenė pradieta vadėntė gėnkloutuom pajieguom, bo ana īr genkluota karėnēs (vainėnēs) gėnklās.
Tonkiausē kariuomenė sodara sausomuos pajiegas, vainėnės jūru pajiegas ė vainėnės uora pajiegas. Tēp īr tēpuogė so Lietovuos karioumenė.
Kateguorėjė:Vaina
Eglėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Mėckūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 88 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Zabluotėškis
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Pašatrėjė (Kelmė)
Pašatrėjė - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Ontežerē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo gīven 238 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pėlka
miniatiūra|Varna
Pėlka īr spalva terp baltuos ė jouduos. Ana īr pesimėzmo sėmbuolis.
Kateguorėjė:Spalvas
Batkėninkelē
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Pakoune seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 36 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Bounty
thumb|right|290px|Parlaužts Bounty
Bounty - čėkuolada jiedis, katra ėšdėrb bėndruovė Mars Incorporated. Bounty sodėitie īr kuokuosu, pėinėška čėkuolada. Bounty pėrmuojė lėika atsėrada 1951 m. JK ė Kanaduo.
Kateguorėjė:čėkuolada jiedē
Linkas
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Mėckūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 57 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Fiuoletėnė
miniatiūra|[[Našlātė]]
Fiuoletėnė īr spalva terp mielėnuos ė rauduonuos.
Pavīzdē gamtuo:
Kateguorėjė:Spalvas
Duonīlas
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 5 km i šiaurės šmuota nū Kaltinienū miestalė.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Batrėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Joudkē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Sārašos:Italėjės prezidėntā
Ton īr Italėjės prezidėntū sārašos, katrėi ējė parėigas nū 1946 m.
Italėjės respoblėkas prezidėntā‎
!
Ergins Atamans
thumb|230px Ergins Atamans (Ergin Ataman, gėmė 1966 m. sausė 7 dėina Stambulė) ī Torkėjės krepšėnė treneris. Atamans garsie sava ūmio būdo ė karštās pasisakīmās.
Pasėikėmā
Ataman,Ergin
Ruoberts Javtuoks
thumb|right|Robertas Javtokas
Robertas Javtokas (Ruoberts Javtuoks, gėmė 1980 metās kuova 20 dėina Šiaulius) - Lietovuos krepšėninks, rinktėnes i Atienū "Panathinaikos" komandas žaidies.
Javtuoka ūgis īr 211 cm, svuoris 115 kg. Uns žaid "Cėntr" puozicėjuo. Apsižanėjes, žmuona Vilma.
Javtuoks īr vėins geriausiu Lietuvuos krepšininku. 2001 metais pakartojo pasaulio dėjimo į krepšį rekordą, įdėjęs kamuolį į 3,65 m aukštyje iškeltą krepšį. 2002 metās uns patyr laba sunk traum, bet ne krepšėn aikštie,o važioudams su mutuociklo. Vėsus metus praleides be krepšėn, Jaftuoks grįž i daugel nustebėmou viel tap vėino geriausiu, nors daktara sak kad uns ne tik nebžais krepšėn, bet gal i neišgyvent.
Į krepšinį grįžo 2003–2004 metų sezono pradžioje. 2006 metų Pasaulio krepšinio čempionate Japonijojesu rinktine užėmė 7 vietą.
2010 m. liepos 15 d. pasirašė dvejų metų sutartį su Valensijos „Power Electronics“ klubu. 2011 m. birželio 6 d. sugrįžo į Lietuvą ir pasirašė dvejų metų kontraktą, su galimybę jį pratęsti dar vieniems metams, su Kauno „Žalgirio“ klubu.
Po 2016 m. vasaros olimpinių žaidynių ketvirtfinalio rungtynių pareiškė baigęs karjerą Lietuvos rinktinėje.
2017 metas, po laimet LKL final, praneš ape sava karjers pabaig.
Vėtkūnā (Jorbarks)
Vėtkūnā - Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 7 prietelē.
Dambauka
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Gražėškiū ė Bartninkū seniūnėjuos.
Istuorėjė
Dambaukuo 2001 metās gīvena 25 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Apelsėns
miniatiūra|Apelsėnā
Apelsėns (luotīnėškā: Cītrus × sinēnsis) ī tuokis jiedams augals, vaisios.
Čekuonėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo gīven 215 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kinšasa
Kinšasa (prancūzėškā: Kinshasa) īr Kuonga Demuokratėnės Respoblėkas suostėnė ė vėins ėš dėdliausiu Afrėkas miestu. Anamė gīven vėršom 10 mėlėjuonu gīventuoju. Kinšasa īr dėdlis ousts pri Kuonga opės, katras kėtom krontė īr Kuonga Respoblėkas suostėnė Brazavėlis. Dėrb terptautinis uora ousts. Vēk tekstėlės, jiedė, kemėjės, mašėnu, statību pramuonė, metala apdėrbėms, muotocėklu ė dvėratiu gamība, laivū dėrbėms ė remuonts, medė apdėrbėms. Malupu rajonė īr metalorgėjės kuompleksos. Īr nacionalėnis onėversėtets, dailės menū akademėjė; etnokultūras mozėijos.
Istuorėjė
Miesta 1881 metās ikūrė Henris Stenlis, 1920–1960 m. miests bova Belgėjės Kuonga suostėnė, nu 1960 m. liuoauosės Kuongo DR (onkstiau vadėntas Zaīro) suostėnė. Lėgė 1966 m. bova vadėnams Leopuoldvėlio (Léopoldville).
Kateguorėjė:Suostėnės
Vuoverīnė (Vuobelē)
Vuoverīnė - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Pašuonē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Renaldas Seibutis
2007 m. NBA naujuoku bėržuo anū 50 nomerio pašauk Dalasa „Mavericks" kuomanda.
Reikloms
Reikloms – teigama karaktuore savībė, pasėreiškontė aukštū duoruovėniu rēkalavėmu kielėmu patēm savei ėr kėtīms. Artėmas savuokas: griežtoms, prīncėpingoms. Reikloma prīšībė – nareikloms.
Pėrmiausē reikloms kelams patēm savei, nuorint īvēktė sava sėlpnībes, īdas ėr trūkomus, pasėpriešėnont sava neigamīms puolėnkēms, abičajēms, aistruoms. Reikloms savei pamačėj žmuogou vėršītė sava galėmībes, pakėltė aukštiau. Nareikloms – tā aplaidoms, susėtaikīms so sava sėlpnībiem, īduom ėr trūkomās.
Reikloms savei suteik teise rēkalautė ėr ėš kėtū. Tačiau apskrėtā reikloms nagal būtė suabsuoliotīnts, nės īr tamou tėkros galėmībiu rubežios, katrū paržengtė smago, kartās ėr naī,manuoma. Tās atvejās, kā rēkalavėmā pranuokst realias glėmībes, gal rastėis kraštotinis rėguorėzmos erba, prīšėngā – skeptėcėzmos.
Kateguorėjė:Etėka
Anskuonīs
Anskuonīs - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Pabares seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 62 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Alzhaimerė lėga
Alzhaimere lėga – neuruodegeneracėnė lėga, pasėžīmėntė pažėntėniu fonkcėju bluogiejėmo, kasdėinės veiklas pasīviejėmo, elgsenas puokītēs, neuruopsėchētrėnēs sėmptuomās. Ana īr dėdliausē paplėtosė demencėjės skvarma. Ana atrada muokslėnīnks Aluoīzos Alzhaimeris.
Kateguorėjė:Nervu sėstemas lėgas
Veprē
thumb|right|240px|Veprē nu ežera pōsės Veprē īr miestālis Okmergies rajuona pėitvakariūs, 17 km nu Okmergies, natuolė kelė Okmergie-Juonava. Seniūnėjės cėntros. 663 gīventuojē. Šalėp miestalė telkša Vepriū ežers. Stuov Švt. Panielės Marėjės Rožončiuo Karalienės bažnīčė.
700px|thumb|left|Vepriū panorama
Kateguorėjė:Okmergies rajuona gīvenvėitės
Kuopūstėnė petelėškė
Kuopūstėnė petelėškė (da kuopūstėnoks, ) īr petelėškiu rūšės, katra prėgol Pieridae šeimuo.
Dvartios (Šėlalė)
Dvartios - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 1 km i šiaurės šmuota nū Kaltinienū miestalė.
Kuopūstėnė petelėškė
Kuopūstėnė petelėškė īr nuognē tonkē sotėnkama petelėškė Lietovuo.
Kateguorėjė:Vabzdē
Dvartios (Šėlalė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 21 žmuogos.
Joudlaukis (Kelmė)
Joudlaukis - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Muolioskā
Muolioskā ī tuoki gīvē, katrū kūns minkštos, mēsings. Tas ī permėnēborniu celuomėniu gīviu tėps, katriems būdings spėralėnis dalėjėmasis īr. Prī muoliosku aple 130 000 rūšiū.
Muolioskā skėrstuomė šėtāp:
Pagrindėnē muolioskā ī:
Lėžėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Mėckūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 33 žmuonis.
Muolioskā
Kėti:
Kateguorėjė:Gīvē
Vīliaudā
Vīliaudā - Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 2 prietelē.
Lėžėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pavānėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 55 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Balsienā (Prėinā)
Balsienā - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Pakoune seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Bēnuorėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Adriana Esteves
Adriana Esteves Agostinho Brichta (g. 1969 m. Groudė 15 d. Rio dė Žanėiros) īr Brazilėjės aktuorė ė pramuogėniu laidū vediejė.
Mars (čėkuolads)
200px|thumb|right|Mars
Mars - čėkuolada jiedis. Mars sodėitie īr čėkuolada. Mars pėrmuojė lėika atsėrada 1932 m.
Kateguorėjė:čėkuolada jiedē
Adriana Esteves
Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
Bēnuorėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Akloms
thumb|250 px| Akloms o žlėboms īr vaizda nematīms diel fiziuoluogėniu o neuruoluogėniu prīžastiū.
Kateguorėjė:Negalė
Mandarėns
miniatiūra|
Saluotė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo gīven 151 žmuogos.
Mandarėns
Mandarėns (luotīnėškā: Cītrus reticulāta) ī tuokis jiedams augals, vaisios. Mandarėnu vaisē ī nadėdlė aple 40-80 mm diamētra irinki. Daugiausē mandarėnu ožaugėn Kėnėjuo ė Ėspanėjuo.
Saluotė
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Mandarėns
Kateguorėjė:Vaisē
Mauri Hermundsson
Mauri Hermundsson (g. 1995 m. spalė 30 d.) ī Švedėjės žornalėsts ė YouTube bluogieris, katrs ī baisē puopolēros Švedėjuo. Ons tonkiausē kor video aple žmoniu gīvenėma Švedėjuo.
Kateguorėjė:Švedėjės žmuonis
Angélica
thumb|Angélica
Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
2015 m. Rosėjės Sukhoi Su-24 liektova nomošėms
thumb|right|199px|Su-24 liektovs
2015 m. Rosėjės Sukhoi Su-24 liektova nomošėms - 2015 m. lapkristė 24 d. rītė Torkėjės karioumanė nomošė Rosėjės kara liektova Su-24, katras pažėidė Torkėjės uora erdve 10 lėiku par 5 mėnotes. Rosėjės pėluotā bova 3 lėikos parspėitė pakēst skrėdėma krīptė, bat napaklosa. Liektova nomošė do Torkėjės uora kariaunas liektovā F-16. Pėluotu lėkėms naāškos.
Rēkcėjė
Tas notėkėms solaukė diemese vėsam Svietė. Tas bova pėrms lėiks, kūmat NATO valstībes kariauna nomošė pėluotounama Rosėjės kara liektova.
Šaltenē
Kateguorėjė:notėkėmā
Vilniaus TEO
Vilniaus TEO - Vėlniuo esontė vėina magtīngiausiu Lietovuos ė Euruopas muotrėšku krepšėnė komandu.
Komanda ikorta 1961 metās. Per tou laika komanda ne karta keit pavadėnėma. Ėš pradžiū komanda vadėnuos "Kibirkštis", vieliau "Ryšininkas-Šviesa", "Telerina". Nu 1995 metū komanda pradiejė vadintėis glabna remiejė - "Lietovuos telekuoma' pavadėnėmo. 2006 metās telekomou pakeitos pavadėnėma i TEO, komanda ėrgė palėka TEO.
Nūruodas
Kateguorėjė:Krepšėnė komandas
Vuosgėrdā
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 4 km i vakarū šmuota nū Kaltinienū miestalė.
Kaimalė (Liolē)
Kaimalė - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Vuosgėrdā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 21 žmuogos.
Kaimalė (Liolē)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniu.
Vuosgėrdā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Kaimalė (Liolē)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Uorā
Uorā ī atmuospėras rēškėnē, katrėi laikas kuokėtās čiesa. Uorā mainas nuognē tonkē, nesīk pu kelis sīkius par dėina. Uorū vėsoma, katra pastuovē būdinga bikuokiuo vėituo ī vadėnama klimato.
Uorā tonkiausē mainas diel temperatūras skėrtomu. Uorū skėrtomou rēkšmė tor atuokoms aba artoms nug ondėnīnu, mediū, ledīnu, statėniū.
Uorū rēškėnē:
Kateguorėjė:Uorā
Vambalē
Vambalē - Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 32 prietelē.
Armuonā (Šalčėninkā)
Armuonā - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Pabares seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Oktajos Mahmutis
Oktajos Mahmutis (Oktaī Mahmuti, gėmė̄s 1968 metās kuova 6 dėina Skopjės miestė) ī Torkėjės krepšėnė treneris.
Pasėikėmā
Mahmuti,Oktaī
Golbis
250px|thumb|Golbis ont ondėns
Golbis aba golbėnė žōsės, golbžōsie īr žōsėniu būrė ondens paukštis. Ėšplėtus Euruopuo, Vakarū Azėjuo. Žemaitėjuo golbis īr tonkos paukštis, gīven ežerūs, žiuogiūs, opies. Onkstiou žėima paprastā liuob ešskristė i pėitūs, vuo dabā kāp miestūs pradiejės anas šertė žėimuo, tāp anas sīkio so pīlėm palėik par žiema.
Bradėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Mėlašėnė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Mėckūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Milky Way
200px|thumb|right|Milky Way
Konstantėns Zubuovs
Konstantėns Zubuovs (1940 m. siejės 29 d., - 1971 m. lėipas 2 d.) bova Lietovuos arkėtekts, ėnžėnierios, alpėnėsts, alpėnėzma instroktuorios, tragėškā žovė̄s par lėpėma i Tian Šanė kalnus, Kėrgizėjuo. Toriejė žmuona ė vākā. Ons sopruojektava Krīžkalnė kelėivėniu stacėjė.
Milky Way
Milky Way - čėkuolada jiedis. Milky Way sodėitie īr čėkuolada. Milky Way pėrmuojė lėika atsėrada 1923 m. Anou sokūrė Franc C. Mars.
Šūša
Maria da Graça Meneghel (tonkē vadėnama paprastā Xuxa) īr Brazilėjės TV laidū vadieja, dainėninkė ė aktuorė. Ved laida Angélica, katra ēn par Rede Globo televėzėjė.
Milky Way
Kateguorėjė:čėkuolada jiedē
Stanislav Jeriomin
Stanėslavs Jeriuomins (Stanislavs Jeriuomins,, gėmė 1951 metās vasarė 26 dėina) - Rosėjės krepšėninks ė treneris. Bovės SSRS rėnktėnės narīs. Trenirava Rosėjės rėnktėnė.
Vāvadėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo gīven 104 žmuonis.
Šūša
Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
Vāvadėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Konstantėns Zubuovs
Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis Kateguorėjė:Arkėtektā
Būtkėimis
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Pakoune seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 32 žmuonis.
Kanuopienā (Kelmė)
Kanuopienā - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 24 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Geležē (Zujūnā)
Geležē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo gīven 68 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Šilātīne
Šilātīne - Jorbarka rajuonė, Seredious seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 19 prieteliu.
Vīžētē
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 35 žmuonis.
Kavarskos
Kavarskos - miests Anīkštiu rajuone, 15 km ė pėitvakarios nu Anīkštiu, dešėniajam Švėntuosės krontė. Seniūnėjės centros. Mieste stuov Kavarska Šv. Juona Krėkštītuoja bažnīče (nu 1887 m.), īr vėdurėnė muokīkla. Kavarske ėr onuo apīlinkies īr lankītėnu vėitu, tuokiu kāp dėdliausias gelžbetuonėnės krīžios Lietovuo.
Vīžētē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Kavarskos
kateguorėjė:Anīkštiu rajuona gīvenvėitės
Kousē (Vėlkavėškis)
Kousē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Bartninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 17 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Naujakėimės (Mėckūnā)
Naujakėimės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Mėckūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 92 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Traks (Šėlalė)
Traks - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 1 km i pėitū šmuota nū Kaltinienū miestalė, kairiam Īžnės opės krontė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 31 žmuogos.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Paliolėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Mėckūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 68 žmuonis.
Dankstītė (Prėinā)
Dankstītė - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Pakoune seniūnėjuo.
Paliolėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Dankstītė (Prėinā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Daulė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Vėsdėivā
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniu.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Balondiškės (Pabarie)
Balondėškės - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Pabares seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Pavėntīs
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Krīžmažėidē augalā
thumb|190px|Krīžmažėidē augalā. Krėins
Krīžmažėidē augalā īr žėidėniu, dvėskėltiu augalū šeima. Anuon prėgol vėinmetē, dvėmetē ė daugiametē augalā. Anėi tonkiausē īr nedėdli, tor lėimenėne šakni, žėidus so ketorēs vainėklapēs (tonkiausē geltuonās). Vaisios - ankštara. Dėdlė dalės krīžmažėidiu augalū tor specėfėni kvapa.
Šėton šeimā prėklaus daug daržuoviu:
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Glūšoms
thumb|Terptautėnis glūšoma sėmbuolis. Glūšoms īr dalėnis aba vėsėškos gebiejėma gėrdietė a soprastė garsos sotrėkėms.
Kateguorėjė:Lėgas
Slušna prizadetost
Mūšē
Mūšē īr opės Okmergies rajuonė; Švėntuosios dėšinīsės ėntaks. Prasided netuol Baleliū, 11 km i pėitrītiuos no Ragovuos. Tek' i pėitrītiuos vagol Okmergies-Paneviežiuo plėntuo, pro Taujienus. Ītek' i šalep Kadrienū, 7 km i šiauries rītos no Okmergies.
Ėnatakā: Mūšielė, Armokšna, Latiekšna (kair.), Pilstupīs, Gėidrė.
Vaga soregoliouta. Vasaruos čiesu vėitom ėšdiūna.
Valparaėsos
Valparaėsos īr Čilės miests ė ousts pri Ramiojė ondenīna kronta. Valparaėsa senamiestis īr ītraukts i UNESCO svieta pavelda sāroša. So vėsom, miestė gīven 275 982 žmoniū (2002 m.).
Nūruodas
Kateguorėjė:Čilės miestā
Gėnēkē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 3 km i pėitrītiū šmuota nū Kaltinienū miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 211 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Psikėkas sotrėkėms
Psikėkas sotrėkėms, psikėkas lėga, pruotėnė lėga, dušės negalė – tam tėkruos psikėkas (mėslėjėma, elgsenas, jausmū) sotrėkėms.
Kateguorėjė:Psikētrėjė
Pagada
thumb|250px|Pagada
Pagada (gīdra) ī vadėnams gīdros, vāskos uors. Tas tonkiausē būn kāp ožēn anticėkluons. Dongos būn vėsā gėidros aba so mažās debesēs. Tas liuob būtė nuognē svarbo vasaras pabonguo, ka būtom pagada kūmet rēk derlio jemtė aba šėina sausintė.
Kemalē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Pagada
Liuob rokoutė ka pagada atēn kāp saulė leid ne i debesi, kāp rītūs nie debesū, kāp varlės kork.
Kemalē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Pagada
Rodeni pagada būn par buobu vasara.
Kateguorėjė:Uorā
Kemalē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Kuopūsts
thumb|250px|Kuopūsts
Kuopūsts īr daržuovė, katra prėgol krīžmažėidiu šeimuo. Augals īr dvėmetis, trompo ė drūto stėbo ė dėdlēs, mēsingās lapās. Tėi lapā sodara kuopūsta gūžė, katra gal svertė nu keliū lėgė 16 kg. Kuopūsts palėkts dėrvuo ontrėm metam vėituo gūžės ėšaugėn stėiba so žėidās.
Kuopūsta gūžės īr nauduojamas jiedō: zopėm, saluotom, garnīrō, dėrbamė raugėntė kuopūstā.
Kateguorėjė:Daržuovės Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Dėmša
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Karvelėškės (Zujūnā)
Karvelėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo gīven 35 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Aisė
Aisė īr opės Žemaitėjuo, Vakarū Lietovuo; Veivėrža dešėnėjė šmuota ėntaks. Prasėded Bruožūs, tek i pėitus, paskum i vakarus, Šiūpariūs sok i pėitus, pratek Piežātius, Dvīlius ėr Aisienūs. Itek i Veivėrža 10 km nū anuo žiuotiū.
Dėdliausė intakā
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Paviežopis
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Parōdopē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Mėckūnū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 26 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kieblėškē
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Pakoune seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 28 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Pini Gershon
Pinhas "Pini" Gershon (Pini Geršuons, gėmė 1951 metās lapkrėt 13 dėin Tel Avivė) - Izrael krepšėn treneris. Pastarūsius tris metus anuo vadovaujama Tel Aviv "Maccabi" komanda žaid Eurolygas finalė. Nu kėtū metū Geršuons dėrbs Piriej "Olympiacos" klubė.
Aunova
Aunova īr opalis rītū Žemaitėjuo; Vėntas kairė šmuota ėntaks. Prasėded Šiauliū rajuonė, 5 km i pėitus nug Raudienu, Ožpelkiu medie esontiam torpīnė. Tek pėitūsump, Šiauliu rajuonė pratek šmuota mediu: Ožpelkiu, Ginteniu, Kibgėrės. Paskom tek par Kelmės rajuona. Žemopie pasok pėitvakariūsump ėr ītek i Vėnta 316 km nug anuos žiuotiū, šalep Ramotiu suodas.
Ėntakā – Šeškopis, Gomilta (kairė̄jė), Šatrėjė (dešėnė̄jė).
Aukštopė slienis siauros ė gėlos, žemiau pelkiets (anuo platoms 200–600 m). Žemopė vaga ėštėisinta. Šalep Aunovuos īr Aukselē, Ramotē.
Papėškės (Zujūnā)
Papėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo gīven 82 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės