cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Vālānē
Vālānē - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 50 prietelē.
Ousīns
thumb|240px|Ousīns
Ousīns ī tuokė medė, katruo daugomuo aug ousē. Anas rondas šlapiūs, nuognē derlingūs dėrvūs, īpatingā prīmuoliūs. Čīstu ousīnu bavēk nabūn, vuo aug mėšrē so ōžoulās, klevās, eglėm, lėipom, beržās, joudalksnēs. Ousīns ta švėisė medė ī, anuo aug vairės žoulės, nuotrīnas, vėndrīkštės.
Žemaitėjuo uosīnu mažā, anėi daugomuo aug vėdorė Lietovuo.
Kateguorėjė:Medė
Stėrbėškė (Laukova)
Stėrbėškė - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Laukovas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 29 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Pakalpuokē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo gīven 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Tauragienā
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Vīpalā
Vīpalā - Kiedainiū rajuonė, Gudžiūnu seniūnėjė, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Sausė 10
Sausė 10 dėina īr 10 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Paupīnis (Tauragie)
Paupīnis - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo liōb gīvent žmuonis, bat daba nabgīven nivėins.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Luizėana
right
Ožvartē
Ožvartē - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 19 prietelės.
Luizėana
Luizėana 9 (ongl. State of Louisiana, pranc. État de Louisiane) - 18-ojė JAV valstėjė.
Kateguorėjė:JAV valstėjės
Biesos
Biesos o veln's īr puožemė dūšė, peklas valduovs, bluogė isėkūnėjims.
Senuobės baltū vieruo ons bova žemės luobiu sauguotous, pelkiu, nabašnėku svieta dievs. Biesos bova Perkūna neprietelės, ė Perkūns vėsumet nuoriedava ožmoštė biesa.
Krėkštiuonībie biesos īr laikoms pėktaja dūšia, ons gīven pekluo i ved žmuonis ė noudemes. Vaizdoujams jouds, so ragās, gīvolė (tonkiausē uožė) galva, so kanuopam, oudega.
Širvintu rajuons
Šėrvīntu rajuons - rajuons Vėlnious apskrėti. Rajuoni gėven 19 737 žmuoniū.
Dėdliausės gīvenvėitės
Kateguorėjė:Lietovuos rajuonā Kateguorėjė:Vėlniaus apskrėtės
Pavirvītė
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Vėikšniū seniūnėjuo. Anuo gīven 18 žmuoniu.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Sausė 11
Sausė 11 dėina īr 11 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Masačusetsos
right|thumb|Masačusetsa (pažīmieta rauduona spalva) vėita JAV terėtuorėjuo
Masačusetsos - JAV valstėjė, esontė šalėis šiaurės rītū šmuotė.
Pašešovis (Tauragie)
Pašešovis - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo gīven 2 žmuonis.
Masačusetsos
Kateguorėjė:JAV valstėjės
Pašešovis (Tauragie)
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Daugėniu Šv. Vīskopa Stanėsluova bažninčė
thumb|right|240px '''Daugėniu Šv. Vīskopa Stanėsluova bažninčė' (lt: Dauginių Šv. Vyskupo Stanislovo bažnyčia'') - bažninčė Telšiū vīskupijuo, Mažeikiu dekanatė.
Stuov Mažeikiu rajuona pėitūs, Daugėniu kaimė, Virvītės kairiajem krontė. Pastatīta 1943 m.
Istuorėjė
Medėnė nedėdlė bažninnčė pastatīta 1943 m.
Arkitektūra
Bažninčė īr statēkompė plana, so buokšto ont stuoga. Vėinanavė. Švėntuoriaus tuora medėniu štolpaliu. Anam īr 2 medėnė kuoplīčė.
kateguorėjė:Mažeikiu dekanata bažninčės
Muockātē (Tauragie)
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Aleska
Aleska vuo Aliaska - dėdliausė, bat retiausē apgīvėnta JAV valstėjė, rītūs tor robežio so Kanada.
Istuorėjė
Nū Azėjės i Šiaurės Amerėka par Aleskas terėtuorėjė pėrmė žmuonės atējė prīš 15-40 tūkstontiu metu. Eskėmā ė aleutā Aliaskuo pradiejė gīvent prīš 3-8 tūkstontius metu. Pėrms euruopėitis čėštās atplaukė 1741 m. ė tas bova V. J. Berings. 1784 m. ikorta pėrmuojė rosu gīvenvėitė, 1799 m. ikorta Rosėjės ė Amerėkas bendruovė, katra faktėnā ligė 1867 m. kontruoleva prekība kailēs ė mediuojėma. 1867 m. kuova 30 d. Rosėjė pardavė JAV Aleska ož 7,2 mln. JAV duoleriu (pu 2 cėntos ož kuožna akra). XIX omžiaus 9 dešimtemtie bova rasta auksa, prasidiejė auksa karštėnė, atvažiava šmuots koluonėstu, grētā ėšplėta akonuomėkas vīstīmasės. 1884 m. Aleska palėka gubernatuorė valduoma apīgarda, 1903 m. nustatīts robežios so Kanada, nū 1912 m. patapa terituorėjė. 1959 m. Aleska palėka JAV valstėjė.
Akuonuomėka
Valstėjės akonuomėkuo glabnė īr nėptas, kalnakasības, dėrbības, turėzma sektuorē. Aleskuo ėškasama 1/4 vėsuos JAV ėškasamas nėptas.
Demograpėjė
2008 metās Aleskuo gīvena 686293 žmuonis.
Kateguorėjė:JAV valstėjės
Valkėninkā
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Valkėninku seniūnėjuo, anuos centrs. Valkėninkūs gīven 238 žmuonis.
Istuorėjė
Pri Valkėninkū 1700 m. vīko Sapiegu iė priš anūs sosėvėinėjūsiu Lietovuos bajuoru kuova – Valkėninku kuova.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Plėkėškė
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo gīven 6 žmuonis.
Merilands
Merilands (ongl. r.: State of Maryland) - 7-ojė JAV valstėjė.
Ožsėinē (Telšē)
Ožsėinē - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Trīškiū seniūnėjuo. Anuo gīven vėins gīventuos.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Kuonservatėzmos
Kuonservatėzmos (da kuonservatīvėzmo vadėnams) īr kelets istuorėškā sosėjosiu puolėtėniu fėluosuopėju aba puolėtėniu idealuogėju. Daugel svieta šaliū, ėskaitont ė Lietova, vēk kuonservatuoriu partėjės, katruos tonkiausē īr rėšomas so puolėtėnė dešėnė.
Kateguorėjė:Puolitėnės teuorėjės
Ostronė (Kiedainē)
Ōstrone - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 1 prietelės.
Sausė 12
Sausė 12 dėina īr 12 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Švėnčiuoniu rajuons
Švenčioniu rajuons - rajuons Vėlnious apskrėti. Rajuoni gėven 31 976 žmuonis.
Dėdliausės gīvenvėitės
Kateguorėjė:Lietovuos rajuonā Kateguorėjė:Vėlniaus apskrėtės
Meins
250px|dešinėje|Meina valstėjė, [[JAV terėtorėjuo]]
Meins – 23-ojė JAV valstėjė, suostėnė - Ogasta. Pluots – 91,6 tūkst. km²; 1,33 mln. gīventuojū (2015 m.).
Čėžiūnā (Variena)
Čėžiūnā - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Valkėninku seniūnėjuo.
Meins
Kateguorėjė:JAV valstėjės
Čėžiūnā (Variena)
Čėžiūnā kaims ėtraukts i „300 koltūras pamėnklu“ lėidėni. Tas īr vėins piokiausio ė tėpėškiausio Lietovuos gatvėniu kaimu.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Puožerūnā
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo gīven 67 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Plougā
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Vėikšniū seniūnėjuo. Anuo gīven 35 žmuoniu.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Perkūns
Kateguorėjė:Baltu dievā
Arkanzasos
right|thumb|Arkanzasos, [[JAV terėtorėjuo]]
Arkanzasos - JAV valstėjė.
Kateguorėjė:JAV valstėjės
Gabėjė
Gabėjė īr ognės dėivė baltu vieruo. Ana gluobuo nomū žėdėni, šėima, valdė ogne.
Kateguorėjė:Baltu dievā
Ōžoulīns
thumb|240px|Ōžoulīns Ōžoulīns (kėtap āžoulīns, āžoulė) ī medė, katruo aug daugomuo ōžoulā.
Lietovuo bavēk 2 % mediu ōžoulīnā ī. Aug tonkiausē mėšrē so kėtās medēs (eglėm, beržās, ousēs, apošėm). Tuokė medė aug nuognē lietā, sonkē atžela. ōžoulīns dėdlē švėisė, erdvė medė ī. Pakluotie vēša žuolės, mažesni medelē, daug pruogomu, aug kap katras retas grības.
Senuobie Lietovuo būta daug ōžoulīnu, bet diel medegas daugoms anūm palėka ėškėrsta. Daugiau senū ōžoulīnu palėkė̄ palē Neri, Nemona, Vėdorė Lietovuo, pajūrie. Žemaitėjuo anūm ī Šėlotės, Klaipiedas, Plongės, Šėlalės rajuonūs.
Kateguorėjė:Medė
Trakā (Krakes)
Trakā - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Sausė 14
Sausė 14 dėina īr 14 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Sausė 13
Sausė 13 dėina īr 13 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Fluorėda
250px|right|Florida
Fluorėda - 27-ojė JAV valstėjė. Suostėnė īr Talahasis.
Kateguorėjė:JAV valstėjės
Veln's
thumb|180px|Velnė abruozdielis
Veln’s ī pėkta dūšė (biesos) baltam. Senuobie Veln’s būktās bovė̄s nabašninku dievo (šaukts Velėno, Veliuonio), bet ožiejus krėkštiuonībē prilīgints žīdu Šetuonuo.
Delavers
right|thumb|Delavers, [[JAV]]
Veln's
Palē tatuosaka, Veln’s dėdliausē bėjas Perkūna, ba ons (kap dongėškas švėisas tījūns) Velni moš. Da ons pabieg kap ožgīst gaidīs, atstuoj mošams šermokšlė lazda. Žmuonis vierėj, ka Veln’s gal kon tās apsiestė – tūmet so apsiestu žmuogom nēn sosiruokautė, ans keistā elgas, vaipas.
Delavers
Delavers - 1-ojė JAV valstėjė.
Veln's
Kateguorėjė:Baltu mėtuoluogėjė
Delavers
Kateguorėjė:JAV valstėjės
Pošėnava
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Vėikšniū seniūnėjuo. Anuo gīven 1 žmuoniu.
Staurīlā
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Trīškiū seniūnėjuo. Anuo gīven 24 gīventuojē.
Pošėnava
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Staurīlā
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Vaidatuonē (Tauragie)
Vādatuonē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo liōb gīvent žmuonis, bat daba nabgīven nivėins.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Izraelė naciuonalėnė krepšėnė rinktėnė
Izraele nacionalėnė krepšėnė rinktėnė - krepšėnė komanda, katra tarptautinies' varžībuos atstovaun Izraele valstībė. Izraele rinktėnė 2007 m. Euruopas čempijuonatė pasidalėna 9-12 vėitas. FIBA rėitingė užjem 25 vėit.
Sudietes 2007 m. Euruopas čempijuonatė
Kateguorėjė:Izraelis
Sausė 15
Sausė 15 dėina īr 15 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertis
Kateguorėjė:Dėinas
Puožerūnu GS
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Rūgalē (Tauragie)
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Snėiguonėškė II
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo liōb gīvent žmuonis, bat daba nabgīven nivėins.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Palau
Palau skėrstas i 16 valstėju.
Admėnėstracėnis soskīrstīms
Palau skėrstas i 16 valstėju:
Tėbets
thumb| thumb|250px|Tėbeta vieleva Tibets īr istuorėnis-koltūrėnis regijuons, prigolons Hėmalajūs, ėš katruo kėlė tibetėitē īr. Suostėnė - Lasa.
Skėrtėngo čieso Tibets aba bova liousos, aba prigolė Monguolu imperėjē. Nu kėnu isėveržėma 1950 m. ons prigol Kėnėjės Liaudėis Respoblėkā. Daba Tibets īr Kėnėjės dalės (kāp Tibeta autuonuomėnis regijuons, ale tas sodara mažiau nekāp posė vėsa istuorėnė Tibeta, daugoms kėtū žemiu prigol kėtėms Kėnėjės regijuonams.
Ekonuomėka
Tėbeta BVP 2001 metās sodarė 13,9 milijarda juaniu ė bova biedniausis Kėnėjės regijuons.
Kateguorėjė:Kėnėjė Kateguorėjė:Bovosės valstībės
Havajē
thumb|150px|Havajē Havajē - JAV valstėjė. Suostėnė - Huonololo.
Kateguorėjė:JAV valstėjės
Ramuoniškė
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Vėikšniū seniūnėjuo. Anuo gīven 15 žmuoniu.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Suodalė (Tauragie)
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Džuordžėjė
right|thumb|Džordžėjė
Džordžėjė - 4-ojė JAV valstėjė. Suostėnė īr Atlonta.
Laumē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Trīškiū seniūnėjuo. Anuo gīven 4 gīventuojē.
Taugėnėškē
Taugėnėškē - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Laumē
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Sausė 17
Sausė 17 dėina īr 17 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Trakū rajuons
Trakū rajuons - rajuons Vėlniaus apskrėtie. Rajuonė gīven 37 003 žmuonis.
Seniūnėjės
Rajuonė īr 8 seniūnėjės (skleustūs – seniūna būstėnė):
Kateguorėjė:Lietovuos rajuonā Kateguorėjė:Vėlniaus apskrėtės
Dargožē
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Valkėninku seniūnėjuo, šalėp kelė Vėlnios-Variena. Anuo gīven 307 žmuonis.
Īr felčere ponkts, koplīčė ė bėbliuotėka.
Istuorėjė
Mėnavuojams kaimalės nu 1566 m.
Šakē (Tauragie)
Šakē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo gīven 4 žmuonis.
Muotātē (Tauragie)
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Papua Naujuojė Gvėniejė
Papua Naujuojė Gvėniejė ī valstībė Okeanėjuo, Melanezėjuo, Naujuosės Gvėniejės saluos rītėnie posie. Tepuogė ožėm Saliamona salū vakarėni šmuota.
Sausė 16
Sausė 16 dėina īr 16 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Papua Naujuojė Gvėniejė
Akanuomėka
Valstībė ī biedna, vīraun prėmėtīvos akanuomėkas sektuorē.
Sausė 16
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Papua Naujuojė Gvėniejė
Akanuomėka
Kateguorėjė:Okeanėjės valstībės
Šolcava
Šolcava - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Šolcavuo 2001 m. gīven vėins prietelios.
Virdžinėjė
Virdžinėjė - 10-uojė JAV valstėjė (nug 1788 m. bėrželė 25 d.). Suostėnė – Ričmuonds.
Kateguorėjė:JAV valstėjės
Domītrā (Trīškē)
Domītrā - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Trīškiū seniūnėjuo. Anuo nagīven gīventuojē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Sausė 18
Sausė 18 dėina īr 18 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Stāgėnė
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo gīven 27 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Rekečē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Vėikšniū seniūnėjuo. Anuo gīven 19 žmuoniu.
Kėlpėškė
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Trīškiū seniūnėjuo. Anuo gīven 18 gīventuojū.
Rekečē
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Kėlpėškė
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Viskonsėns
thumb|250px|Valstėjės padietės
Sausė 19
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Joudėikielē I
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Trīškiū seniūnėjuo. Anuo nagīven gīventuojē.
Viskonsėns
Kateguorėjė:JAV valstėjės
Joudėikielē I
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Sausė 20
Sausė 20 dėina īr 20 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Šaltātē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo gīven 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Santeklē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Vėikšniū seniūnėjuo. Anuo gīven 12 žmuoniu.
Tarālē (Tauragie)
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Šolaitē (Kiedainē)
Šōlātē - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Šōlātiūs gīven 7 prietelē.
Sausė 21
Sausė 21 dėina īr 21 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Trakėninkā (Tauragie)
Trakėninkā - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo gīven 25 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Vermuonts
Vermuonts (ongl. - State of Vermont) - 14-uojė JAV valstėjė (nu 1791 m. kuova 4 d.). Suostėnė – Montpiljerės. Pluots – 24,9 tūkst. km²; 609 tūkst. gīventuoju (2000).
Dėdliausė Vermuonta miestā
Kateguorėjė:JAV valstėjės
Savarina
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Vėikšniū seniūnėjuo. Anuo gīven 22 žmuonis.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Paklieštarė
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Valkėninku seniūnėjuo. Anuo gīven 191 žmuogos.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Joudėikielē II
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Trīškiū seniūnėjuo. Anuo nagīven gīventuojē.
Skleipē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Vėikšniū seniūnėjuo. Anuo gīven 3 žmuoniu.
Joudėikielē II
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Kauna LSU-Baltai
Kauna „LSU-Baltai“ - ontros palē magtīngoma Kauna miesta krepšėnė klobs, katras dalīvaun LKL varžībuos'. Kuomanda ikorta 2007 m. nustuojos egzistoutė ėlgametē LKL ekėpā Kauna „Atletou“.
Nūruodas
Kateguorėjė:LKL komandas
Vašingtons (valstėjė)
dešinėje|Thumb|Vašingtona (randuonuo spalvuo) JAV žemielapie
Vašingtons - 42-uojė JAV valstėjė, katra īr JAV šiaurės vakarū šmuotė.
Istuorėjė
JAV valastėjė palėka 1889 m. lapkristė 11 d.
Kateguorėjė:JAV valstėjės
Špėtolpėivės
Špėtolpėivės - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 7 prietelē.
Vajomings
Vajomings 44-uojė JAV valstėjė īr.
Kateguorėjė:JAV valstėjės
Vakarū Virdžinėjė
Vakaru Virdžinėjė - JAV valstėjė.
Kateguorėjė:JAV valstėjės
Trakšelėškē (Tauragie)
Trakšelėškē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo gīven 5 žmuonis.
Ožvadėnėma kėlėms
Kaimalė ožvadėnėms atsėrada nu Sebastėjana Trakšelāte pavardies, katram prėgola vėins valaks žemės kaimalie, kumet ons prėgola Šemetas vātėjā.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Mega akvarėms
thumb|right|230px|Mega akvarėms thumb|right|230px|
Akvarėms īr 10 m aukštė, 4 m pluotė ė 11 m gīloma. Ondens talpa - 170 tūkst. litrū. Akvarėmė plaukiuo aple 800 truopikiniu žuvū i 6 Karību jūras rīklē.
Kateguorėjė:Zabuovas
Noms
thumb|240px|Nomā Žemaitėjės suodnuo Noms, nums īr bodinks, katramė gīven žmuonis. Ons tor sėinas ė stuoga. Noms īr ka keravuotom žmuogu nug bluoga uora, kėtū žmuoniū ė žvieriū, keravuotom žmuogaus torta. Nū senā nomā īr būdavuojamė ėš kūliu, medėinas, muolė, paskom ėš plintu, betuona.
Da veiziekat
Kateguorėjė:Bodīnkā
Trūkėškė
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo gīven 22 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Joudėikē (Trīškē)
Joudėikē - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Trīškiū seniūnėjuo. Anuo nagīven gīventuojē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Liankūra salas
thumb|240px|Liankūra salas Liankūra uolas (kuor. Dokdo salas, 독도, 獨島 ; jap. Takešima, 竹島 ) īr salū gropalė Japuonėjės jūruo. Anuos prėklausa Pėitū Kuorėjē, nū teipuogi i anas pretenduo ė Japuonėjė. Pluots 18,7 km². Sodara Vakarėnė (jap. Nishi-jima; kor. Seodo), Rītėnė (jap. Higashi-jima; kor. Dongdo) salas ė daug mizernu salaliu.
Seduos Šv. Juona Nepomoka bažninčė
thumb|right|240px '''Seduos Šv. Juona Nepomoka bažninčė' (lt: Sedos Šv. Jono Nepomuko bažnyčia'') īr Telšiū vīskupėjuo, Mažeikiu dekanatė.
Stuov Seduo, Vardovuos opėis kėlpuo. Medėnė. Pastatīta 1783 m.
Istuorėjė
Seduos dvarė 1781 m. pastatīta kuoplīčė, katra 1783 m. paplatinta, paaukštinta ė pertvarkīta i bažninčė, pristatīta varpėnė.
1791 m. bažninčē paskėrtė 2 margā žemės. Bažninčė 1793 m. gegožė 28 d. konsekrava pavīskupis T. J. Bukats. XIX a. pėrmuo posie ana bova muokėniū bažninčė. Pu 1863 m. anuo neblėk konėga. Per miestalė gaisra 1886 m. sodegė konėgou skėrts noms.
1891 m. apėntās apsėgīven konėgs. Bažninčė bova Seduos parapėjės filėjė. Klėbuons S. Paulukevičios anou 1900 m. sava liešuom perstatė. Pu II svieta vainas bažninčė bova oždarīta, paversta sandielio, vuo paskom - melninčė. Apleists pastats 1988 m. siejės mienėsi bova grōžints vierintuojėm. Klėbuona A. Gedotė ė parapėjietiu pastonguom soremontouta.
1989 m. spalė 1 d. pašvėntinta.
Arkėtektūra
Liaudėis arkėtektūras skvarmu. Statēkompė plana, vėinabuokštė.
kateguorėjė:Mažeikiu dekanata bažninčės
Stuočkā
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Vėikšniū seniūnėjuo. Anuo gīven 15 žmuoniu.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Tenesis
Tenesis - (ongl.: Tennessee) - 16-uojė JAV valstėjė nu 1796. Suostėnė – Nešvėlis. Pluots – 42,1 tūkst. km²; 6,495,978 gīventuoju (2013).
Kateguorėjė:JAV valstėjės
Pūčkuornės
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Valkėninku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 128 žmuonis.
Šiaurės Karolina
Kateguorėjė:JAV valstėjės
Saulės ašara
thumb|200px|Saulės ašara
Saulės ašara, kėtap raskėla, raskėls ī tuokis savuotėšks augalioks, katros prigol prī mēsiediu augalu skīriaus.
Tas ī daugiametis augals, katros ožaug lig 10–25 cm aukštoma. Anou lapā aug ėš vėdorė ont stombreliu, vuo ožsibėnga tuokė boužalė, so limpēs rauduonās plaukelēs. Žėidokā mažiokā, žīdia lėipas-rogpjūtė mienėsēs.
Aug saulės ašara dorpīnūs, pelkės, kėmėnuojūs, kēsīnūs, ožmerkosiūs pėivūs. Jied mažus varmus, vombuoliokus – kap kuokis nūtūpa ont tuos boužalės, tap plaukālē sosiskleida ė ožspauda ta varma. Tūmet augals ėšlaid tuokės vėrškėnėma medegas, katras ton varma ė sovėrškėn.
Liekvarsta ī nug alsavėma lėgū.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Valėškē (Tauragie)
Valėškē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo gīven 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Himalajē
thumb|250px|Hėmalajē Hėmalajē īr kalnū grandėnė Azėjuo, skėrontė Indėjės sobkuontėnėntā nu Tėbėta plīnaukštės.
Hėmalaju kalnū sėstema īr aukščiausia planetuo so 14 aukščiausiu vėršokalniu svietė, iskaitont ė Everesta kalna.
Hėmalajē ešsėplietė par penkias valstībes – Pakėstana, Indėjė, Kėnėjė, Butana ė Nepala. Hėmalajūs prasėded keles mėlžėnėškas opės – Inds, Gangs, Bramaputra, Jangdzė, Ajejarvadis.
Šietas seniūnėjė
Gamta
46 proc. terėtorėjės - dėrabama žemie.
Himalajē
Kateguorėjė:Azėjės kalnā
Šietas seniūnėjė
Ūkis
Vīrau žemies ūkis.
Žīmes vėitas
Sangālu pėlēkolnis.
Jongtėnė Karalīstė
Jongtėnė Dėdliuosės Brėtanėjės ė Šiaurės Airėjės Karalīstė (arbe truopnē Jongtėnė Karalīstė) īr valstībė vakarū Euruopuo.
Istuorėjė
V-VI o. brėtu salas ožkariava onglosaksā. Pu 1066 m. nuormanu ožkariavėma pasėbėngė Onglėjės feodalėzacėjės laikuotarpis, šalės palėka sovienīta.
Škuotėjė ė Onglėjė kāp atskėras vėiningas valstībės sosėskvarmava X omžiou. Velsos bova valduoms Onglėjės nu 1284 m., vuo Onglėjės karalīstės dalėm patapa 1536 m. Nu 1603 m. Onglėjės ė Škuotėjes karalīstės toriejė vėina karalio, vuo 1707 m. sosėjongė i Dėdliuosės Brėtanėjės Karalīstė. 1801 m. ta karalīstė sosėjongė so Airėjės Karalīstė ė tēp bova ikorta Jongtėnė Dėdliuosės Brėtanėjės ė Airėjės Karalīstė. 1922 m. 26 Airėjės provincėjės sosėbūrė i liousa Airėjės Valstībė, vuo ėšlėkosės 6 (Šiaurės Airėjė arbe Alsteris) lėka Jongtėnie Karalīstie. Pu šiuo atsėskīrėma valstībė pervadinta i Jongtėnė Dėdliuosės Brėtanėjės ė Šiaurės Airėjės Karalīstė.
XIX o. Jongtėnė Karalīstė patapa svarbiausė pramuonėnė ė jūrėnė galībe svietė. Sava galībės vėršūnie brėtā ožjiemė 1/4 svieta terituorėjės. Pėrmuojė X o. posie Jongtėnė Karalīstė nusėlpa pu dvijū svieta vainū. Ontruojė omžiaus posie anuos imperėjė ėšėra, ale patė Karalīstė patapa muodernė ė klestontė Euruopas valstībė.
1973 m. Jongtėnė Karalīstė istuojė i Euruopas Sājonga, ale 2020 m. sausė 31 d. pu breksita ėšstuojė.
Geuograpėjė
Onglėjuo vīrau kalvuotas līgomas, tėktās šiaurės vakarūs ė šiaurie – kalnoutas vėituobės. Pagrėndėnė opė – Temzė, pagrėndėnē miestā – Luonduons, Bėrmėngems, Mančesteris, Šefėlds, Liverpolis, Līdsos, Brėstuolis).
Dėdliuojė dalės Velsa – kalnouta. Aukštiausė vėita – Snoudona vėršūnė (1 085 m vėrš jūras līgė). Glavnos miests ė regiuona suostėnė – Kardifs, esontės pėitėnie Velsa dali.
Škuotėjės pėitūs ė rītūs vīrau žemomas, vuo vakarūs ė šiaurie – kalnā. Aukštiausė vėita – Ben Nevis kalns (1 343 m). Ans tēpuogė īr ė aukštiausė vėita cieluo Jongtėnie Karalīstie. Pagrėndėnē miestā – Edėnborgs, Glazgos, Aberdīns.
Šiaurės Airėjė – kalvuota. Glabnė̄jē miestā – Belfastos ė Deris.
Admėnėstracėnis soskėrstīms
thumb|250px|Jungtėnės Karalīstės žemielapis
Jongtėnė Karalīstė sosėded ėš 4 kraštū:
Onglėjė skėrstuoma i 9 regiuonos:
Kuožnos regijuons skėrstuoms i grafīstės. Atskėrā da ėšskėrams Dėdlīsės Luonduons.
Škuotėjė īr soskėrstīta i 32 grafīstės, Velsos – i 22 terituorėjes, vuo Šiaurės Airėjė – i 24 savėvaldībės, 2 miestus ė 6 provincėjės.
Akuonuomėka
Jongtėnė Karalīstė - vėina ėš septīniū pažongiausiu pramuonėniu šaliū. Be pramuonės valstībē dėdlē svarbės kuomercėniu paslaugū, banku, laivības ė kėtas speras. Ūkėnė veikla koncentrouta dėdliūsius svieta masta kuoncernus ė bankūs.
1990 m. Dėdliuojė Britanėjė ėšgava 92 mln. t naptuos ė ožiemė pėrma vėita Euruopuo. Ale kūlė ongliū ė gelžėis rūduos atsargas senk, diutuo kāp ė kėtas žalevas anas tenk isivežtė ėš kėtū šaliū.
Valstībė īr tarp 6 pėrmaujontiu šaliū vagol plėina ėšlīdėma. Ana tam tor īpatėngā palonkės sāligas. Dėdliausė plėina līdėma cėntrā īr Rītū Onglėjuo ė Vėdorė Škuotėjuo. Dėdliuojė Britanėjė niekam Euruopuo nenusileid vagol spalvuotūjū metalū ėšlīdėma, ale dėdliuojė aliomėnė, varė ė alava dalės īr atvežama ėš kėtū kraštū. Dėdliausės dėrbīklas dėrb Luondonė, Birmingemė, Brėstolie.
Klimats
Jūrėni klimata skvarmoun vīraujontės pernašas ėš Atlanta ė Brėtū salas gaubūnti Šiaurės Atlanta šėltuojė sruovie. Vėdotėnė metėnė temepratūra - 8 - 11 laipsniu. Žėimas šėltas, driegnas. Pot gūsingė viejē, vuo tėrštas mėglas īr vėsus metus.
Šalčiausė mienėsė vėdotėnė temperatūra vėsumet teigama. isėvīravos šiaurėniem uora masiem Škotėjuo žėima uors atšal ligė -18 laipsniū. Snėigt vėsuo saluo, ale Škotėjuo snėigs ėšsėlaika aplė 1 - 1,5 mien., vuo Onglėjės pėitūs ne ėlgiau kāp nedielė, diutuo žuolie tėn žalioun vėsus metus. Pavasaris ė roudou ėlgė, viejoutė, driegnė ė žvarbė. Vasaras viesės, vėdotėnė temperatūra 2-3 laipsnēs žemesnė nego tuoliau žemīnė esontiuos srėties. Krėtoliū ėškrīnt per vėsus metus, bet vakarėnie saluo dalie žėima anū būn dvėgobā daugiau nekāp vasara. Šalėis vakarūs driegna, diutuo tėn bluogiau aug javā. thumb|right|260px|Glabna Onglėkuonu bažninčės švėntuovė - Kentenberė katedra
Žmuonis
Aplė 81 % Jongtėnės Karalīstes žmuoniū īr onglā, dar gīven škuotū (aple 9,2 %), airiū (aple 2,4 %) ė kėtū tautībiū žmuoniū. Valstībie dėdlē aktoales naciuonalėnes biedas. Nėkāp nerimst sosėrėmėmā Šiaures Airėjuo tarp katalėku ė pruotestantu, katrėi tesas jau ėlga čiesa. Nu XIX o. vėdorė prasėdiejė masėnė emigracėjė ėš Brėtanėjės i Australėjė, Kanada, JAV, vuo pu Ontruos svieta vainuos i Dėdliouj Britanėj kuožnās metās atvīkst daug imėgrantu ėš vėsa svieta, pu 2004 m. kumet i Euruopas Sajung istuojė naujas narės ėš rītėnė Euruopas šmuota, i Jongtėnė Karalīstė atvīkst vės daugiau emėgrantū ėš naujūjū ES šaliū, tamė tarpė daug lietoviu ė žemaitiu.
Onglu kalba prigol germanu kalbū gropē. Ana īr populēriausia kalba svietė. Škuotā tor sava kalba, katra īr ėšlaikiosė senuosės gielu kalbuos elėmėntūs ė patīros skandėnavu kalbū itaka. Diutuo škuotu kalba geruokā skėras nu literatūrėnės onglu kalbuos.
Jongtėnė Karalīstė pasėžīm i tou, ka per 80% anuos prietėliū gīven miestūs ė vuos 2% tedėrb žemės ūkie. Aplė 40% miestūs gīvenontiu prietėliū gīven 8-niuos santalkuos' - aglomeracėjuos, ėš katrū kuožnuo gīven per milijuona prietėliū. Daugiausia Luondonė - aplė 14 mln.
Nu sena kraštė gīvoun prėvaluoma 5-12 metū vakū muokīma sėstema. Šalie prestižiškiausė īr Oksfuorda, Kembrėdža ė Mančesterė universitetā.
Kultūra
Iš Dėdliuosės Brtanėjės īr kėlė daug vėsam svietė puopulēriū rašītuojū - Vėljams Šekspīrs, Džuordžos Bairuons, Danielios Defo, Džuonatans Svėfts, Valteris Skuots, Čarlzos Dikensos, Bernards Šo, Džuons Guolsvuortis, Džuordžos Oldridžos, Džuona Rouling, Agata Kristi ė daug kėtū.
Jongtėnie Karalīstie prasėdiejė šiolaikėnės mozėkas era, kator pradiejė gropė „The Beatles“. Vieliau daug popolēroma sosėlaukė gropės „Queen“, „Rolling Stones“, „Pink Floyd“ ė daug kėtū.
Plongė
Plongė - miests cėntrėniam Žemaitėjės šmuotė, aple 27 km i vakaros nu Telšium. Plongės rajuona cėntros.
Per Plongė tek Babronga opė, katra netuolėi Plongės ožtvėnkta īr. Tas dėrbtėnā ėš ėštvėnosės opės sosėdarės ežers vėitėniu tonkē vadėnams Plongės jūra. Netuolėi gelžkėlė stuotėis Ogėnskiū paluociu rūmā ė parks īr, katramė isėkūrės Žemaitiu dailės muziejos, Plongės parks (gamtuos pamėnklos – Perkūna Ōžouls).
Cėntrė īr Senamiestė aikštė, neoruomantėnė Plongės Šv. Juona Krėkštītuojė bažnīčė so varpėnė, linkou rītū - Plongės vėsū švėntu kuoplīčė, Lurds, Plongės jūra. Patiūs pėitūs lėguonėnė īr.
Tēpuogė īr Koltūras cėntros, pašts, 3 vēkontis kapā ė senė žīdū kapā (palėka tėk kelė pamėnklā), daug krautoviu. Stuov Liousoma dešėmtmetė pamėnklos, šv. Fluorėjuona skolptūra.
Istuorėjė
1792 m. sausė 13 d. Plongė gava Magdeburga teisės. Šė data īr laikuoma miesta jubiliejom. Miesta gīventuoju skaitlios nu 1823 m. so pruotrūkēs auga, patė miesta terituorėjė ėšsėplietė.
2009 m. Plongė paskelbta Lietovuos koltūras suostėnė.
Geuograpėjė
Tėkslės kōrdėnatės: 55o 54’ 40’’ N, 21o 50’ 30’’ E. Miests īr pabudavuots ont Žemaitiu aukštomuos ė patsā kalvuots īr. Mažne vėsos miests īr aukštiau kāp 100 metru vėrš jūras līgė, vuo aukštiausės vėitas - ė aukštiau kāp 120 metru. Tek Babronga opė ė keli maži opelē.
Švėitėms
Plongie īr daug muokīklu ė kėtū švėitėma instėtocėju. Vėina gimnazėjė - Saulės, 1 specēliuojė muokīkla, Plongės teknologėju ė versla muokīkla, 5 pagrėndėnės muokīklas, darželē. Īr bibliuoteka.
Gīvėntuojē
Istuorėškā miestė liuob tonkē gīventė žīdū (1923 m, - 42,85%, vuo onkstiau tėk daugiau), ale dėdlės šmuots bova ėšžodīts Holokausta čieso. Pu 1990 m. Plongės gīvėntuoju skaitlios ėš lieta mažie. Daugoms gīvėntuoju īr žemaitē/lietovē (98,34%), a kėtū tautībiu mažā (rosu - 0,62%, okrainėitiu - 0,16%, baltarosiu - 0,09%, vuo kėtū - 0,78%.
Nūruodas
Kateguorėjė:Žemaitėjės miestā Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Šmotėškē
Šmotėškē - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo, pri keliuo Juosvainē-Krakies esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 56 prietelē.
Šiaurės Dakota
Šiauris Dakota - JAV valstėjė.
Kateguorėjė:JAV valstėjės
Leventē
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Trīškiū seniūnėjuo. Anuo nagīven gīventuojē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Samuoa
Samuoa aba Samuoa Liousa Valstībė ī valstībė Okeanėjuo, Polinezėjuo, Ramiajam ondenīnė, ožėm Upuolaus ė Savuojės salė, tepuogė da šmuota mažū salū.
Kateguorėjė:Okeanėjės valstībės
Okmergies rajuons
Okmergies rajuons - rajuons Vėlnious apskrėti. Rajuoni gėven 47 223 žmuonis.
Seniūnijos
thumb|300px|Savtvaldībės seniūnėjės Savėvaldībie ī 12 seniūnėju (skliaustūs seniūna bovėinė):
Rod Ailands
right
Rod Ailands - JAV valstėjė.
Kateguorėjė:JAV valstėjės
Vėtkātē (Tauragie)
Vėtkātē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo gīven 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Pagėrē
Pagėrē - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjė esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 358 prietelē.
Tučē I
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Vėikšniū seniūnėjuo. Anuo gīven 76 žmuoniu.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Ožoperkasīs
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Valkėninku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 359 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Vuoverātē (Tauragie)
Vuoverātē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo gīven 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Žemaitėjės istuorėjė
Dabartėnė Žemaitėjė sosėformava tėk XIX omžeus pabėnguo, lėgė tuo čiesa Žemaitėjė ožiemė dėdlesne terėtorėjė nego dabartėnēs čiesās.
Polinezėjė
thumb|240px|Polinezėjė ([[Nauru teipuogi kartās priskėriama Polinezėjē)]] Polinezėjė īr vėina ėš Okeanėjė sodarontiu daliū. Daugoms anuos salū īr volkanėnės aba kuoralėnės kilmies. Polinezėjuo gīven polinezėitē.
Žemaitėjės istuorėjė
Prīšistuorė
Žemaitėjės teritorėjuo pėrmėje pastovūs prietelē šeuris elniu medžioutuojē­ ėsėkūrė prasėdėjos Alerioda šėltmetiou, aple X tūkstontmetė prėš Kristo, patė palrolėta pabėnguo. Unksteusē Žemaitėjės terėtorėjuo īsėkūri medžioutojā­ ė žvejā prėklausi Kundas koltūrā.
Polinezėjė
Polinezėjuo prėgol šėtas valstībės ė terėtuorėjės:
Otena
Otena (lt: Utena) ī miests šiaurės ritū Lietuvuo, 92 km ī šiaurė nu Vėlniaus; apskrėtėis ėr rajuona cėntros. Otena tora miesta seniūnėjes statuosa, tepuogė īr apīlinkiu seniūnėjes cėntros.
Žemaitėjės istuorėjė
Vėdoromžē
1219 m. pasėrašīta Lietovos ė Žemaitėjės sotartės so Haliče konėgaikštio. Ton sotartie matoum, ka Žemaitėjė magtīngeusė konėgaikštē buva Gedvėls ė Vīkints, sava valdas torėje vakarinie aba pėitinie Žemaitėjės posie.
1236 m. pri Šeuliu notėka Saulės mūšės, katram žemaitē (spiejam, ka anīms vadovava Žemaitiu konėgaikštis Vīkints), nogalėjė kalavėjoutios.
Otena
Kateguorėjė:Lietovuos miestā Kateguorėjė:Otenuos rajuona gīvenvėitės
Žemaitėjės istuorėjė
Vėdoromžē
1253 m. atsinaujėjna žemātiu kuovas so Lėvuonėjės ordėno.
Žemaitėja torieja magtīnga ītaka formoujontīs Lietovuos valstībė̄. Lietovuos valstībė gėme kāp dvīju galvnu etnoso - žemātiu ė lietoviu (aukštātiu) - integracėjės rezōltats. Sosėformavos valstībē Žemaitėjės autonomėškoms bova ėšlaikīts. Svarbos faktorios, nolėmis žemātiu polėtėne separatėzma ė dėdle dalėm koltūrėnes raiduos īpatībis XIII o. ontruo posie – XV o. pradiuo bova aktīvē žemaitiu kuovas so krīžioutiu ir kalavėjuotiu ordėnās ė Lietovuos valduovu pozėcėjė ė žemaitios, kovuos meto: Mėndaugs, Jogaila 1382 m., Vītauts Dėdlīsės 1384, 1392 ė 1398 metās dovėniava žemaitiu žemis Ordėnam ė nuognē XIII a. ontruo posie žemaitē vės dėdleu tuola nu Lietovuos, nesolaukdamė anuos pagelbas kovose su Ordinais. 1398-1409 metās vokietiu Ordėna valdžiuos dešėmtmetės pamačėja krėstalėzoutė žemātiu politini sāmoni. Po Vītauta smertėis anuo īpėdėniu silpnībė, kuova diėl LDK suosta leida žemātiu konėgaikštėjės bajuoram pajōstė, ka anie patīs gal formoutė sava polėtėka, ė ėšgautė Kazėmėra prėvėlegėjės.
Žemātiu lietovėškasės sājūdės
Terp XVIII ėr XIX o. (Vakaru) Žemaitėjė, dėdliausē vėitėniu bajuoru pastongomės, jėmė grētā plėituotės lietoviu ė žemātiu ruodu raštā, a XIX o. pradiuo čė kėla pėrmuojė lietoviu tautėnė judėjėma banga.
Šiaurė
thumb|200px|[[Kuompasos so parīškėnta šiaurės krīptėm]] Šiaurė īr vėina ėš ketoriū svieta šaliū, esontė prīš pėitus. Vakarū koltūruo ona laikuoma svarbiausė svieta šalėm, nes anon žėnont, gali sožėnuotė ė kėtas svieta šalis.
Kompasretning
Tučē II
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Vėikšniū seniūnėjuo. Anuo gīven 20 žmuoniu.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Žīlātē (Trīškē)
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Alanga
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo gīven 11 žmuoniu.
Nerės
Nerės aba Vėlėjė īr opės Godėjuo ė Lietovuo; dėliausis Nemona ėntaks ė ontra vagol dėdloma opė Lietovuo. Prasėded Godėjės aukšomūs ė tek ī rītus. Pratek dvė Lietovuos sostėnė - Vėlnio ėr Kernavė. Ītek ī Nemona Kaunė.
Alanga
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Nerės
Prī Nerėis īr šėtėi miestā: Vėlėjka, Vėlnios, Juonava, Kauns.
Nerės nū sena bova svarbė lietoviu opės. Prī anuos kūries suostėnės, bova alkas, auga šventė ōžoulā.
thumb|left|240px|Vėlėjė Baltarosėjuo
Kateguorėjė:Lietovuos opis Kateguorėjė:Baltarosėjė
Naciuonalėnis kraujė cėntros
Naciuonalėnis kraujė cėntros - kraujė duonorīstės organėzacėjė, ožsėjėmontė kraujė sorėnkėmo ėr paskīrstėmo Žemaitėjuo ė Lietovuo.
Naciuonalėnė krauja cėntra būstėnė īr Vėlniou. Cėntros tor Vėišousės Īstaigas statosa. Naciuonalėnis kraujė cėntros tor filialos ivairiūs miestūs. Žemaitėjuo ė Lietovuo dėdlē propagoujama dīka (naatlīgėntėnama) kraujė duonorīstė, ale galam doutė krauja ėr ož pėnėgos. Informacėjė aple pacientos īr slapta ė niekor naskalbama.
Informacėjės aple krauja duonorīstė soteikama tilipuona nomėrio 8 800 00003 (operatuorē rokounas lietoviu kalba, dīkā).
Nūruodas
Kateguorėjė:Kraus
Degsnės
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Valkėninku seniūnėjuo, ož 3 km i šiaurės vakaros nu Valkėninkū.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Žadgālā
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo gīven 26 žmuonis.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Šėlėnė (Tauragie)
Šėlėnė - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo gīven 16 žmuoniu.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Mianmars
thumb|
Mianmars īr valstībė Pėitrītiu Azėjuo, pri Bengalėjės ėlonkas ė Andamanu jūras. Robežiojas so Tailando, Banglodešo, Indėjė, Kėnėjė ė Laoso.
Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Sausė 22
Sausė 22 dėina īr 22 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Koršē (Variena)
Koršē - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Valkėninku seniūnėjuo.
Kaimalė galė šalėp Brastos-Šlektiankos īr 2 mėtuoluogėnē akmenā.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 93 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Ougiškē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Vėikšniū seniūnėjuo. Anuo gīven 2 žmuoniu.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Šėlainē (Krakės)
Šėlainē - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 31 prietelios.
Aukštė̄jė Kaplē
Aukštė̄jė Kaplē īr Kiedainiu rajuonė, Šietas seniūnėjė, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 271 prietelē. Šalep kaima īr žovėninkīstės ūkis, padėrbtė tvenkėnē.
Rėitavs
Rėitavs (liet. Rietavas) - miests Žemaitijuo, Rėitava savivaldībės cėntros.
1875 m. Rėitavė bova surėngta pirmuojė Žemės ūkė paruoda Lietuvuo. 1882 m. iš Rėitava, par Plongė iki Palonguos bova nutėista pėrma tilipuona lėnėja Lietuvuo. 1892 m. Rėitavė bova pastatīta pėrmuojė elektrėnė Lietuvuo.
Mieste īr Rėitava Ouginskiū kultūras ėstuorėjės muziejos.
thumb|left|210px|Rėitava lėguonėnė
Kateguorėjė:Žemaitėjės miestā kateguorėjė:Rėitava savivaldībės gīvenvėitės
Petkātē (Tauragie)
Petkātē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo gīven 10 žmuoniu.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Anime
thumb|right|200px|Tėpėškos Anime abruozdielis
Anime – animacėjės stėlios, kėlėma ėš Japuonėjes so savėta vėikiejė ė aplinkuos estetėka, katra skėras nu kėtū animacėjės skvarmu. Īr ė vėin tėk ronka pėištu anime, ė pėištu kuompioterėnės grafėkas pagelba. Anime ruodoms par televėzėjė, platėnams DVD dėskūs, VHS kaseties, sīkēs itraukama ī kompioterėnios žaidėmos. Anime itaka dara japuonėškė kuomėksā, žėnuomė kāp manga.
Anime lietas
Anime īr specėfėnis japuonu mens, torons tam tėkrū bruožū. Anėi īr:
Žonrā
Anime ėr manga tor dėdlē daug žonru:
Islandėjės kruona
Islandėjės kruona (islandėškā - króna, daugėskaituo - krónur) - uofėcēlos Islandėjės pėnėgs, ėšdalėnams i 100 auraro. ISO 4217 kuods īr „ISK“.
Kateguorėjė:Valiota Kateguorėjė:Islandėjė
Sausė 24
Sausė 24 dėina īr 24 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Baltromējėškē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo gīven 40 žmuoniu.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Kijuota prefektūra
Kateguorėjė:Japuonėjės prefektūras
Aklis (bimbals)
thumb|230px|Aklīs (Chrysops)
Aklis (sīkēs aklīs) ī varms, katros prėgol prī bimbalū. Solp karviu, arkliū, žmuoniū krauji.
Nū kėtū bimbalū skėrās ka ī trompesnis, akis žalės, sparnā tomsūs. Ikondims īr nuognē skausmėngs. So kraujo gal' parneštė lėgas, tūdie pu ikondėma ikōsta vėita rēk ožpėltė spėrėto.
Kateguorėjė:Vabzdē
Sausė 23
Sausė 23 dėina īr 23 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Barsokīnė (Tauragie)
Barsokīnė - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Nepals
Nepals īr valstībė Pėitū Azėjuo, Hėmalaju kalnūs. Robežiounas so Kėnėjė ė Indėjė.
Akanuomėka
Nepals ī slabnuos akanuomėkas valstībė. Dėdlis šmuots Nepala žmuoniu i biednė.
Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Žaliuonė
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Pizas buokšts
thumb|250px|Pizas buokšts Pizas buokšts – žīmiausias pakrīpis pastats svietė. Ons stuov Italėjės miestė Pizuo (Toskana).
Statinīs sokorts kāp Pizas katedras varpėnė. Pradiets statītė 1173 m. rogpjūtė 9 d. Aukštoms 54,5 m. Ons bova mena korėnīs statīs net 177 metos. Pastats pradiejė grėmztė 1178 metās, kumet pradiets statītė trets aukšts. Tep notėka, ka pamatā bovė 3 metra aukšte bova par slabnė smielietā žemē.
Sotkūnā (Kiedainē)
Sōtkūnā - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 4 prietelē.
Pėitā
thumb|200px|[[Kuompasos so parīškėnta pėitū krīptėm]] Pėitā īr vėina ėš ketoriū svieta šaliū, esonti prīš šiaurė. Pėitā žemielapie paprastā īr žīmėmė apatiuo.
Bēgerėškē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo gīven 12 žmuoniu.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
1 tūkstontmetis
Pėrms mūso ėras tūkstontmetis - tokstančiaus metu laikuotarpės, katras prasėdiejė 1 m. ė bėngės 1000 m.
Svarbiausė ivīkē
Kateguorėjė:Tūkstontmetē
Sausė 25
Sausė 25 dėina īr 25 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Sangālā
Sangālā - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 227 prietelē.
Sausė 26
Sausė 26 dėina īr 26 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Dvaralės (Tauragie)
Dvaralės - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo gīven 18 žmuoniu.
Vėljams Ožkariautuos
thumb|200px|Vėljams Ožkariautuos Vėljams Ožkariautuos a Vėljams Pėrmasā (1027/1028 - 1087 m.) bova Nuormandėjės konėgaikštis (1035 - 1087) ėr Onglėjės ciesorius (nū 1066 m.). Ons so nuormanās Hastėngsa kuovuo nugaliejė onglasaksos ė ožjėmė Onglėjės suosta.
Kateguorėjė:Istuorėjė
Bebrėkē
Bebrėkē - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 13 prieteliu.
Rags
thumb|240px|Avėna rags
Rags ī tuokis kap katrū gīviu kėits ėšaugs ont kramės, katros leid tam gīviou apsigintė nug kėitū aba savuos gėmėnies žvieriu. Ragus žvierē nauduon ė kap kaunas aba poikounas par rojė.
Rogus toria daugomuo žuoliedē žvierē, kap apsigintom nug pliešrūnu. So ragās ī elnē, brėidē, stėrnas, karvės ė jautē, uožē, avis. Būn ė vombuoliu, drėižū so tuokēs ragelēs. Gīvuolis ragoutis, katros nabtora ragū šaukiams šmolio.
Rags sosided ėš tuokės pat medegas kap ė nagā. Ėš raga senuobie liuob dėrbs vairius rakandus, ciels karvės rags tink gierėmou, gruojėmou.
Daugoms gīviu nešiuon ragus ciela gīvenėma, no pavīzdiuo brėidē, elnē anūs met kuožnās metās. Anūm ragā ė patis dailiusi ī, šakuoti.
Kateguorėjė:Medegas Kateguorėjė:Kūna narē
Sausė 27
Sausė 27 dėina īr 27 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Gėmėma dėinas
193m. - tavo tėvs
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Danėjės kruona
Danėjuos kruona (Danėškā - danske kroner) - oficialos Danėjuos pėnėgs, tēp pat ons vėik ė Fareru saluos ė Grenlandėjuo. ISO 4217 kuods īr "DKK".
Kateguorėjė:Valiota
Brožātē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 16 žmuoniū.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Saliamuona Salas
Saliamuona Salas ī valstībė Okeanėjuo, Melanezėjuo, Ramiajam ondenīnė, ožėm Saliamuona salīna rītėni šmuota.
Kateguorėjė:Okeanėjės valstībės
Liektovs
thumb|PBY Catalina
Svarbiausės liektova dalis: lėimou, sparnā, važiuoklė, oudega, varīklis, valdīma ėr elektras ironga. Liektuvou būtėns uors ėr atvėrs pluots pakėltė ė nusileistė. Daugomā liektovu rēk uora ousta aba aerodruoma. Iprastā liektovā kīl ė tūp ont žemės, ale īr liektovu, pritaikītu kėltė nu leda, snėiga aba net nu ondėns.
Kateguorėjė:Transpuorts
Robėkū Šv. Ruoka bažninčė
thumb|right|260px|Robėkū Šv. Ruoka bažninčė (past. 1936 m. Robėkū Šv. Ruoka bažninčė (lt: ''Rubikų Šv. Roko bažnyčia'') īr bažninčė Mažeikiu dekanatė, Telšiū vīskopėjuo.
Stuov Mažeikiu rajuona pėitūs, Robėkū kaimė. Medėnė. Pastatīta 1936 m.
Slabada (Kiedainē)
Slabada - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven nagīven prietelē.
Robėkū Šv. Ruoka bažninčė
Istuorėjė
1935-1936 m. pastatīta medėnė bažninčė (Seduos parapėjės filėjė).
Arkitektūra
Bažninčė statēkompė plana, vėinanavė. Stuoga galūs pastatītė bokštelē. Irėngtė 3 altuorē. Švėntuoriaus tuora medėniu statėniū. Šalėp bažninčės - medėnė varpėnė.
kateguorėjė:Mažeikiu dekanata bažninčės
Cēkėškė (Tauragie)
Cēkėškė - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo gīven 17 žmuoniu.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
3 tūkstontmetis
Trets mūsa eras tūkstontmetis īr tūkstontė metu laikuotarpis, katros prasėdiejė 2001 m. ė bėngsės 3000 m.
Svarbiausė nutėkėmā
Kateguorėjė:Tūkstontmetē
Sausė 28
Sausė 28 dėina īr 28 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
2004
2004 - kalāmieji metā. Tāp pat:
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Rītā
thumb|250px|[[Kuompasos]] Rītā īr svieta šalės, asontė prīš vakarus. Tēpuogė tas īr geuopuolitėnis termėns. Žemielapiūs paprastā īr dešėnie.
I rītus sokas Žemė, ėš tėnās, moms atruoda, kīl saulė.
Kalnėškē (Tauragie)
Kalnėškē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo gīven 13 žmuoniu.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Daisuke Moriyama
Daisokė Morijama (大輔 森山)(1971 m. rugsiejaus 11 d.) - manga kūrėjė. Geriausē žėnoma kāp Chrno Crusade serijū kūrėje. 2005 m., Moriyama kūrė "World Embryo" (embriuonėnis sviets) serijas ėr onos buva ėšspausdėntos "Young King Our Comics" žōrnale.
Kateguorėjė:Japuonėjės žmuonis
Daujuotelē (Tauragie)
Daujuotelē - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Omans
Omans īr valstībė Vakarū Azėjuo, Arabėjės posiasalī, pri Arabėjės jūras. Robežiojas so JAE, Saudo Arabėjė ė Jemeno.
Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Vėlniaus rajuons
Vėlniaus rajuons - rajuons Vėlniaus apskrėtie. Rajuonė gīven 92 735 žmuonis.
Seniūnėjės
Rajuonė īr 23 seniūnėjės (skliaustūs – seniūna būstėnė):
Bladėkē
Bladėkē - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 7 prietelē.
Sausė 30
Sausė 30 dėina īr 30 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Sausė 29
Sausė 29 dėina īr 29 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio.
Smertės
Kateguorėjė:Dėinas
Graiku kalba
Graiku kalba (Ελληνικά) - genealuogėškā ėzuoliouta indėeuruopėitiu kalbū šeimas kalba. Graiku kalba ruokounasė aple 18 mln. žmuoniū Graikėjuo ė Kėprė, tēpuogė aplėnkėnies šalīs, Armienėjuo, Australėjuo, Austrėjuo, Kanaduo, Prancūzėjuo, Grozėjuo, Vuokītėjuo ė JAV, katrūs gīven graikā.
Istuorėjė
Senuosės graiku kalbuos istuorėjė skėrstuoma i 4 čiesa tarpos:
Tēpuogė veizieket
Kateguorėjė:Indėeuruopėitiu kalbas
Chrno Crusade
Chrno Crusade (arbe Chrono Crusade) – Daisokės Morėjamuos sokōrts anime. Ėš pradiu Kadokava Šoten ėšlēda komėksā laikraštie „Monthly Dragon Magazine“. 2003-2004 m. 24 epizodū anime buvo ruodoms par FUJI TV kanala.
Pagrindėnē veikėjē
Kateguorėjė:Anime
ISO 3166-2
ISO 3166-2 īr terptautėnis stondarts, nauduojams nuruodītė svieta šali ėr anuo asonti kuonkrėtu miesta aba rajuona. Standarta kuods sosėded ėš dvėjū žėnklū šalėi kuoda, brokšnelio ė pu anuo ētontė ne ėlgesnė kāp trėjū žėnklū vėitas kuoda.
Žėnklos gal būtė raidie aba skaitlios. Lietovos miestu ė rajuonu kodā torietom prasėdietė LT-. Daba Lietovuo naudojamė pašta indeksa ėš 5 skaitliu nie ISO 3166-2 kuodā.
Pavīzdē
GB-MAN (Jongtėnė Karalīstė, Mančesteris), UZ-TK (Ozbekėjė, Taškents), LT-VL (Vėlniaus apskrėtės) ė tēp tuoliau.
Kateguorėjė:ISO standartā
Pīkātē
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Laukovas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 82 žmuonis.
Žmuonis
1929 m. lėipas 14 d. Pīkātiūs gėmė Lietovuos uoperas dainėniks Jonas Jocys.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Lapīnā (Tauragie)
Lapīnā - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo gīven 18 žmuoniu.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Juohans Sebastijans Bachs
thumb|150px|Juohans Sebastijans Bachs
Juohans Sebastijans Bachs (Johann Sebastian Bach; 1685–1750) bova vuokītiu baruoka gadīnės kuompozėtuorios ė varguonėninks, dėdlē paveikė̄s dėdlėjė daugoma paskesniū euruopėnės muokīklas mozėkontu ė kuompozėtoriu.
Bachs
Skėrgailėnė
Skėrgailėnė - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo, Pašošvė medie esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 13 prieteliu.
Lengvenē
- gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo gīven 18 žmuoniu.
Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės