cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Navėcėškės
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Botrėmuoniu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 22 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Tuomakāmės
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Jūžėntu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 54 žmuonis, vuo 2011 m. bagīvena tėktās 34žmuonis.
Ideuoluogėjė
Ideuoluogėjė - puolitėkuo reišk idieju ė tėkslū vėsoma.
Dabartėnio čieso pagrėndėniem puolitėniem ideuoluogėjuom laikuomė:
Kateguorėjė:Epėstemuoluogėjė Kateguorėjė:Suocēluogėjė Kateguorėjė:Puolitėkas fėluosuopėjė
Skīnėmā
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Torgeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 276 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Sriobėškielē
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Jūžėntu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos, vuo 2011 m. nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Blėzgė
Blėzgė gal rēkštė:
Pasalis
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Botrėmuoniu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 42 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Gaidelē (Telšē)
Gaidelē - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. Anuo nagīven gīventuojē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Žiōkelėškės
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Jūžėntu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis, vuo 2011 m. nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Stanėškės
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Torgeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 35 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Jocėške
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. Anuo nagīven gīventuojē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Helis
Helis (Helium; He) – bespalvis, bekvapis kemėnis elements. Inertėnės dojės.
Kateguorėjė:Kemėnē elementā
Keinėškė
- gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. Anuo nagīven gīventuojē.
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Šėpā
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Jūžėntu seniūnėjuo.
Gvalda Mėšks
Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Šėpā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos, vuo 2011 m. nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Tabarėškės
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Torgeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 290 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Raštingoms
thumb|250px|Raštėngoma reitėngā vagol šali. Tradėcėškā termėns raštingoms apėbriežams kāp gebiejėms skaitītė, rašītė ė gebiejėms nauduotė kalba skaitīmou, rašīmou, klausīmou ė ruokavėmou.
Kateguorėjė:Rašts
Īstatīms
Īstatīms – aukštiausiu valstībės instėtocėju nustatīta tvarka priėmts nuormėnis teisės akts, torontės vėršenībe kėtū nuormėniu teisės aktu atžvėlgio. Īstatymā īr vīriausībės puolitėkas igīvendėnėma rakonds, nes anū nustatītas teisėnės nuormas regoliou ė tvarka vėsuomenėnios santīkios ė vėsuomenės gīvenėma reikalos.
Tėpā
Vagol teisėne gale skėrama:
Lengvuojė atletėka
Lengvuojė atletėka – integralėnė spuorta šaka, apėmontė ējėma, biegėma, metėmu, šuoliu rungtis. Pavadėnėms kėlėma ėš gr. athlon – „varžības, kuova“, vuo žuodis „lengvuojė“ nauduojams tuos spuorta šakuos atskėrėmou nu sonkiuosės atletėkas (ī katrō īēn sonkomu kėlnuojėms, imtīnės).
Kateguorėjė:Lengvuojė atletėka
Aliomėnis
Aliomėnis (Aluminium; Al) – tāsos, kalos, cėdabrėnės spalvuos kemėnis elements. Metals.
Kateguorėjė:Kemėnē elementā
Ūdruonīs
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Torgeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 42 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Torgelē
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Torgeliu seniūnėjuo.
Ostėškės
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Torgeliu seniūnėjuo.
Torgelē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 663 žmuonis.
Lōstelė
thumb|200px|[[Ruoberts Huks|Ruoberta Huka nupėištas lāstelės.]] Lōstelė īr gīvū uorganėzmu stroktūrėnis vėinets, gebontės savaronkėškā egzėstoutė, vīstėtėis ė daugītėis.
Ostėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Lōstelė
Daugoma augalū ė gīviu lōstelės iveizėmuos tėk par švėisėni mikroskuopa. Anuos tie 0,01-0,1 mm dėdoma.
Kateguorėjė:Lōstelė
DFK Dainava
Šaltenē
Dainava
Muotiejos nu Traku
Kateguorėjė:Žemaitėjės vīskopā
Vėktarėškės (Šalčėninkā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Vėlkiškės (Torgelē)
Vėlkiškės - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Torgeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 74 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Valakėninkā
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Torgeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 98 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
FK Dainava (2011)
Šaltenē
Dainava
Žemaitėškės
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Torgeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Vinkšnīnė
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Torgeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Dalė Grībauskātė
thumb|right|260px|Dalė Grībauskātė (2009)
Dalė Grībauskātė (Dalia Grybauskaitė, g. 1956 m. kuova 1 d. Vėlniou) – Lietovuos puolitėkė, 2009-2019 m. Lietovuos Respoblėkas prezidėntė; dipluomatė, Euruopas Sājongas kuomėsarė, bovosė LR minėstrė ė viceminėstrė.
Biograpėjė
2009 m. gegožė 17 d. LR Prezidėnta rinkėmūs, ešrīnkta Lietovuos Respoblėkas prezidėntė. 2014 m. ėšrīnkta apėntās.
Geb ruokoutėis lietoviu, onglu, rosu, lenku, prancūzu kalbuom.
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos prezidėntā Kateguorėjė:Lietovuos dėpluomatā
Kiauliu grips
300px|thumb|right|Žmuonis traukinie [[Mechėks|Mechėki so kaukiem par 2009 m. kiauliu gripa apėdemėjė]]
Kiauliu gripa vėrosos (, sotrompėnėms SIV) - gripa notėkėmā, katrus kauliū banduom sukel Ortkomīkuo vėrosa  apėdemėjė.
Kiauliu grips kuožnās metās užkret žmuonis, katrėi tor kuontaktu so kiauliem, bet īr ožfėksouta notėkėmu, kūmet kiauliu grips pardoudams nū žmuogaus prī žmuogaus. Sosėrgos kiauliu gripo simptuomā gal būt šalčiaus jautėms, uorėntacėjės netekėms, slabnoms, sanariū skausmā, viemėms ė pabėnguo gal būt smertės.
Žėnuoma, ka kiauliu gripa sukel gripa A sobtėpā H1N1, H1N2, H3N1, H3N2, ė H2N3.
2007 m. apėdemėjė Fėlėpėnūs
2007 m. rogpjūtė 20 d. agrėkoltūras departamenta darboutuojē nostatė kiauliu gripa atsėradėma Nueva Ecija ė centrėnie Luzon pruovėncėjuos, Fėlėpėnūs. Ėš vėsū ožsėkrietosiu numėrė mažiau, nego 10 pruoc.
2009 m. kiauliu gripa apėdemėjė
2009 m. vasarė mėnesie La Gloria miestelie, Meksėkuo, žmuonis pradė̄jė jaustėis bluogā nū mėsterėškas kvėpavėma sėstemas lėguos. Mėslėnama, ka Edgar Hernández Hernández, 4 mėtū vāks, katrs pū tuon pasvēka, bova pėrmuojė 2009 m. kiauliu gripa apėdemėjės auka. Balondė 13 dėina Meksėkuo nomėrė pėrms žmuogos, katrs sėrga kiauliu gripu.
Svieta svēkātas uorganėzacėjė ėšlēda ėspėjėma aple "I gripa panaše lėga JAV ė Meksėkuo" ė patvėrtėna, ka ton valsībies žmuonis serg "Kiauliu gripa A/H1N1 vėrosā atmaina, katra nie bovosė ožregėstrouta kiaulies aba žmuonies".
2009 m. balondė mienese pabėnguo prasdiejė kiauliu gripa apėdemėjė Meksėkuo ė ėšplėta vėsam svietė (vėsū pėrma - JAV, Kanaduo ė JK). Per 2009 m. kuova ė balondė mienesios Meksėkuo kiauliu gripu ožsėkrėite aple 1000 žmuoniū.
Nū kiauliu gripa mėrė daugiau, kāp 150 žmuoniū Meksėkuo.
Balondė 26 d.
2009 m. balondė 26 d. aple 8 adīna vakara, Naujuosės Zelandėjės svēkatas mėnėstros pranešė, ka 22 muokslėivē, pargrīžtontės ėš keliuonės ī Meksėka tor ī grėpa panašios sėmptuomos (dėdliausē tėkėma, ka anėi serg kiauliu gripo). Ėš 13 patėkrėntū muokėniū 10 sėrga A tėpa grėpo ė truopnē mėslėnama, ka anėi serg kiauliu gripo. Naujuojie Zelandėjuo rekuomenduonama pasėjotos, ka gali sėrgte grėpo, grētā ēt pas dakatra.
Palē Kanadas spauda, Kanaduo ožregėstruotė 5 žmuonis sergontės kiauliu gripo. Do īr Brėtū Kuolombėjuo, ė trīs Naujuojie Škuotėjuo. Naujuosės Škuotėjės vėituos valdė praneš, ka 4 stodentā serg kiauliu gripo.
Balondė 27 d.
Pėrms lėguos nuotėkėms patvėrtėnts Almansuo, Ėspanėjuo. Tas bova pėrms ožregėstrouts notėkėms Euruopuo.
Svieta svēkatas uorganėzacėjės vaduovs ėšlēda pranešėma, ka pandemėjės sovaldīms nabie galėms ė pandemėjės pavuojo pakielė nū 3 lėgė 4 līge.
Pėrmė̄jė do lėguos notėkėmā ožregėstroutė Škuotėjuo, JK.
Balondė 28 d.
Balondė 28 d. pėrmasės lėguos atvejis patvėrtėnts Izralie, vėiniuolėka - Naujuojė Zelandėjuo. Papėlduoma 4 sosėrgėma notėkėmos patvėtrtėna Kanada, 1 - Ėspanėjė, 1 - Kuosta Rika.
Balondė 29 d.
Patvėrtīnta, ka mėrė 23 mienesiū vāks Teksasa valstėjuo, ons bova pėrms žmuogos, katras mėrė nū kiauliu gripa JAV.
Kiauliu grips Lietovuo
2009 m. bėrželė 27 d. bova paskelbta, ka 37 metū tauragėškis pargrīžės ėš Indėjės ožsėkrietė lengva kiaulių gripa puorma. 2009 m. Lietovuo paskelbta gripa epidemėjė. Do prietelē mėrė.
Prevencėjė
Rekuomenduonamė standartėnē kuovuos so gripu būdā, kāp nuognos ronkū pluovėms so moilo ė undenio, katram īr alkuoguole pagrīno sokortu antebaktereniu priemouniu, īpatingās parejos ėš lauka. Žmuonis tor stengtėis nalėist našvariuom ronkuom vėida, bornas, nousėis. Kuosėt i nuosenes vuo prėkuosėta nuosene ėšmest i šiokšliū diežale ė grētā ēt plaut ronku
Nūruodas
Kiauliu gripa žėmėilapis par Google Earth
Šaltenē
Kateguorėjė:Lėgas Kateguorėjė:Nedielės straipsnis
FC Gintra
„Gintra“ īr Lietovuos muoterū fotbuola klobs. Ons īr nūg Šiauliū. Eilē mētū īr pėrma komanda visuo Lietuvuo.
Šaltenē
Gintra
Vėktarėnė (Šalčėninkā)
Vėktarėnė - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Torgeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniu.
Blėzgė (žuolie)
thumb|200px|Medės blėzgės
Blėzgė ī tuokė krīžmažėidiu augalū (Brassicaceae) šeimā prėgolontė žuolie.
Blėzgės būn ė vėinmetės, ė daugiametės, so dontītās, šėrdėis skvarmas lapās. Žėidā gardē kvepa.
Aug blėzgės ūksmietuos medies, šalėp šalteniu (šaltenīnūs). Tas nie tonkos augals. Dā būn nomėnės blėzgės, katras augėn daržaliūs.
Ēšėškiu seniūnėjė
Ēšėškiu seniūnėjė - seniūnėjė Šalčėninku rajuona pėitūs, cėntros - Ēšėškės.
Gīvenvėitės
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona seniūnėjės
Dėmėtrā
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Ēšėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Guornuostajėškės
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Ēšėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Senuosės Raklėškės
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Botrėmuoniu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Aukštalaukis (Ēšėškės)
Aukštalaukis - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Ēšėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 28 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Domblė (Šalčėninkā)
Domblė - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Ēšėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 38 žmuonis.
Riežē
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Botrėmuoniu seniūnėjuo.
FK Gintaras Palanga
FK Gintaras īr Lietovuos fotbuola klobs. Ons īr nūg Palonguos.
Šaltenē
Gintaras
Aklė (Šalčėninkā)
Aklė - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Ēšėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 80 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Raštiūnā (Šalčėninkā)
Raštiūnā - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Botrėmuoniu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 53 žmuonis.
Matēkuonīs
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Ēšėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 177 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Panezdėlē
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Ēšėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Braškė
Braškė, kėtap troskauka ī tuokis ougakēsis, ėšvests ėš žemougės (Fragaria).
Anas XVīI o. bova sokrīžmintas ėr ėšvestas Prancūzėjuo.
Braškės stombris būn 10–30 cm augoma, daugomuo šliaužontis. Lapā stombūs ī, apaugė̄ plaukielēs. Žīdia braškės gegožė ė biržielė mienėsēs. Žėidā būn balti, so geltuonās vėdoriokās. Vaisios ī 2–3 cm apimtėis rauduona, mēsinga, soltinga, kvapnė, saldė ouga. Anas žmuonis jied vėinas, ded i tuortus, pīragus, taisa kuompuotus, ougėinės, marmaladus, ledus.
Kateguorėjė:Ougas
Senadvaris (Šalčėninkā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 12 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Stavėduonīs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 79 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Emėlėškės
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Ēšėškiu seniūnėjuo.
Geuograpėjė
Šiaurės šmuotė ēn opis Verseka.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 172 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Šaulē (Šalčėninkā)
Šaulē - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Botrėmuoniu seniūnėjuo.
Juonėškės (Šalčėninkā)
Juonėškės - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Ēšėškiu seniūnėjuo.
Šaulē (Šalčėninkā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 98 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Karklėnės
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Ēšėškiu seniūnėjuo.
Gobertavs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Karklėnės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 36 žmuonis.
Gobertavs
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Juonėškės (Šalčėninkā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
BabyTV
BabyTV - televėzėjė mažiems vākams ė anū tievams. Televėzėjė palēsta 2003 m.
Televėzėjė ruoduoma 100 valstībiu, transliounama 18 kalbū.
Juonėškės (Šalčėninkā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
BabyTV
Kateguorėjė:televėzėjė
Ūta (Butrimonīs)
Ūta - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Botrėmuoniu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Borbols
thumb|200px|Borbolā
Borbols, kėtap borbolis, jauťiu borbolis ī tuokis pėivūs augons augals.
Kelmės Aukora pagrėndėnė muokīkla
thumb|right|300px|Muokīklas bodīnkos
Borbols
Tas ī daugiametė žuolie, katruos stombris būn 15-90 cm augoma, statmens, sīkēs vėršou šakuots. Žėidā būn rīškē geltuoni, ėšruod kap borbolā.
Versekielė
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Botrėmuoniu seniūnėjuo.
Borbols
Žīdia gegožė–biržielė mienėsēs. Aug daugomuo šalėis šiaurie, vuo Dzūkėjuo rets ī. Anam tink šlapės pėivas, pelkiu pakraštē, krūmīnā, kēsīnā, pamedės, erčės, rēk derlingas, driegnas dėrvas.
Muorks
thumb|200px|Muorkā
Kelmės Aukora pagrėndėnė muokīkla
Kelmės Aukora pagrėndėnė muokīkla - pagrėndėnė muokīkla Kelmės mieste.
Muorks
Muorks aba marks ī tuokė daržuovė so muorkėnė šaknėm, atsiradus ėš laukėnė muorka.
Tas dvėmetis augals ī. Kap pasieji, pėrmus metus ėšaugėn stuora, kėita šakni ė lapus. Jēb muorka palėik par žėima, tā kėtās metās ons ataug, ale šaknės jėm mažietė vuo terp lapu ėšaugėn stombri so žėido.
Muorkūs ī vėtamėnu A, B, C, karuotėna. Tas liekvarstos žlėbomou taisītė ī.
Muorkā gausē jiedama daržuovė ī. Anūs žmuonis jied žalius, virtus (kap garnīrs), ded i zopės, saluotas, šiopėnius, taisa soltis. Muorkā tepuogė šierals gīvuoliam ī.
Kateguorėjė:Daržuovės Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Borbols
Borbols tročīzna ī. Sīkēs anou nauduo kap liekarsta nug kuosėjėma.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kelmės Aukora pagrėndėnė muokīkla
Kateguorėjė:Žemaitėjės muokīklas
Sangėniškės
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Ēšėškiu seniūnėjuo.
Kelmės Kražontės pruogėmnazėjė
thumb|right|206px|Pruodėmnazėjės bodīnkos
Sangėniškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 12 žmuoniu.
Versekielė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 79 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Kelmės Kražontės pruogėmnazėjė
Kateguorėjė:Žemaitėjės muokīklas
Aduolps Ramanauskis-Vanags
Adolfas Ramanauskas-Vanagas (žem. - Aduolps Ramanauskis-Vanags) - Lietovuos muokītuos, partėzanū vads, brėgadas generuols.
Darbā
2018 m. lapkristė 20 d. Lietovuos Respoblėkas Sėims prėpažėna anou faktėnio Lietovuos vaduovo gadīnie pū Ontruos Svieta Vainuos, kūmat Lietovuo vīka Lietovuos liaudies pasėprīšeinėms ė partėzanėnis kars prīš SSRS uokopanto nosėkaltėmus prīš Lietovuos žmuonis.
Kateguorėjė:Lietovuos pedaguogā Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Vėškūnā
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Ēšėškiu seniūnėjuo.
Tausiūnā
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Ēšėškiu seniūnėjuo.
Vėškūnā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 39 žmuonis.
Tausiūnā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 292 žmuonis.
Vėškūnā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Brėidgauris
thumb|200px|Brėidgauris
Brėidgauris, kėtap brėidgaurė, vilkžuolė ī tuokė sausū vėitu žuolie, katra muokslėškā prėgol varpėniu augalū (Poaceae) šeimā.
Tas daugiametis, 10-30 cm augoma augals ī, katros aug baisē tonkēs kēsās, būktās brėidė kailis. Brėidgaurė šaknis stuoras, kap virvė ī. Stombris ėlgesnis kap lapā, tiktās apatėnė dalės lapouta ī, vuo viršotėnė plika, šiorkštė. Lapā pilkšvā žali, paskom palėik balzgani, šiorkštūs kap šerē. Žėids tā paprasta, tēva, reta, lėg 10 cm ėgoma varpa ī.
Žīdietė brėidgaurė praded gegožė mienesei. Tas tonkos augals Lietovuo ī, aug ont kalnū, sausūs pėivūs.
Brėidgauris bjauros augals pjautė ī: ons velias i draboži, bīr nū vežėma, anamė galė dalgi nūsoktė.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Žuolės
Žagališkės
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Ēšėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Padvariuonīs (Šalčėninkā)
Padvariuonīs - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Ēšėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 162 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Žvierīns (Šalčėninkā)
Žvierīns - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Botrėmuoniu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Pramogos-SC
FK Pramogos-SC īr Lietovuos futbuola klubs. Ans īr ėš Gargždū.
Šaltenē
p
Jašiūnu seniūnėjė
Jašiūnu seniūnėjė - seniūnėjė Šalčėninku rajuona šiaurie, cėntros - Jašiūnā.
Kalesninku seniūnėjė
Kalesninku seniūnėjė ī seniūnėjė Šalčėninku rajuona vakarūs, anuos cėntros Kalesninkā ī.
Apollo
miniatyr|265px|thumb|right|Apollo Resor AB Stockholmė, [[Švedėjė|Švedėjuo.]]
Apollo - vėins dėdliausiu keliavėma uorganėzoutuoriu Skandėnavėjės valstībies. Apollo Resor AB bėndruovės glabnuojė kuontuora ī Stuokhuolmė, Švedėjuo. Bėndruovė ėkorta 1986 m.
Kateguorėjė:bėndruovės
Medos
thumb|250px|Medos Medos – saldos, valkos skīstėms, bėtiu gamėnams ėš žėidūse esontė nektara.
Kateguorėjė:Bėtėninkīstė
Altaruonīs
Altaruonīs - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Jašiūnu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
SG-FA Šiauliai
„SG-FA Šiauliai“ īr Lietovuos muotrėškū fotbuola klobs. Ons īr nūg Šiauliū. Spuorta gėmazija-Futbolo akadiemija pilnā skambietū.
Šaltenē
šiauliai
Lietovuos socialdemuokratu partėjė
Partito Socialdemocratico Lituano Lietuvos socialdemokratų partija
Tėvīnies Sājonga
Tėvynės Sąjunga Union patriotique Tēvijas savienība/Lietuvas konservatīvie Tėvynės sąjunga - Lietuvos krikščionys demokratai Союз Отечества (Консерваторы Литвы)
Vėlkuonīs
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Ēšėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 110 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Abella Danger
mini|Abella Danger [[AVN Awards apduovenuojėmūs (2016 m.)]] Abella Danger (g. 1995 m. lapkristė 19 d.) - JAV puornuograpėjės aktuorė ė muodelė. Ana muokėnas klasėkėnios šuokios. Puorna aktuorės karjera pradiejė 2014 m. lėipas mienesie.
Filmuograpėjė
Kateguorėjė:JAV aktuorē
Kemėnis elements
miniatiūra|250px|Kemėniu elementu perijuodėnė lentalė Kemėnē elementā īr kemėnēs metuodās nesoskaiduomas medegas. Gamtuo rondami 94 elementā, vuo da 24 īr gaunamė dėrbtėnio būdo. Mažiausė elementa dalelė atuoms īr. Ans sodarīts ėš elektruonu, skrėinontiu aplinkou kondoula, vuo anou sodar protuonā ė neutruonā.
Kemėniu elementu sārašos
Kateguorėjė:Kemėnē elementā
Juonis Sobėiskis
thumb|right|Juonė Sobieske puotrets. Autuorios - Jan Tricius
Marūns
thumb|200px|Marūns
Degoškės
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Jašiūnu seniūnėjuo.
Marūns
Marūns daugiametis, aštraus kvapa, 30-120 cm augoma augals ī. Anou šaknis būn šakuotas, stombris statmens, apatiuo tonkiausē rausvā drīžouts. Lapā apaugė̄ trompās, retās plaukelēs ī. Žėidā marūna rīškē geltuoni ī, soiejė̄ i tonkės šloutelės.
Degoškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 34 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Jašiūnu GS
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Jašiūnu seniūnėjuo.
Marūns
Marūns dėdlis liekarstos ī. Ons macījė nug kėrmėnū, pilva skausmū. Kap katrūs vėitūs žmuonis marūna miltās barsta kompius ė lašėnius, ka nepoltom mosis ė kėrmėnā.
Jašiūnu GS
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 489 žmuonis.
Marūns
Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā Kateguorėjė:Žuolīnā
Jašiūnu GS
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Raidie
Raidie īr alfabeta vėinets ė kalbuos garsa rašmou.
Kateguorėjė:Rašts
Dānava (Jašiūnā)
Dānava - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Jašiūnu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 175 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Geluožė
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Jašiūnu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Boikas
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Jašiūnu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 67 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Guojos (Jašiūnā)
Guojos - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Jašiūnu seniūnėjuo.
Jašiūnā (suoda)
Jašiūnā - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Jašiūnu seniūnėjuo.
Guojos (Jašiūnā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 195 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Jašiūnā (suoda)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 266 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Barkoškės (Jašiūnā)
Barkoškės - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Jašiūnu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Valentėns Mazuruonis
Valentinas Mazuronis Valentinas Mazuronis
Baltīms
Paprastiausė baltīmā tor pėrmėne baltīma stroktūra, a sodietėngėsni gal torietė antrėne, tretėne ė ketvėrtėne stroktūras. Denatūroujont baltīmams pakėnt anū pluotmėnė stroktūra.
Kateguorėjė:Uorganėnė kemėjė
Stanisluovs Augusts Puoniatovskis
thumb|right|150px|Karaliaus puotrets. Abruozdiele autuorios - [[Marcello Bacciarelli.]]
Stanisluovs Augusts Puoniatovskis ( 1732 m. sausė 17d. Volčėnė, daba Baltarosėjuo – 1798 m. vasarė 12 d. Sankt Peterborgė, Rosėjė) bova paskiausis Abidvėju Tautū Respoblėkas valstībės valduovs. Valdė nūg 1763 m. lėgė 1795 m. (krūvuo aple 32 metus).
Kateguorėjė:Lėnkėjės karalē Kateguorėjė:Lietovuos dėdlė̄jė konėgākštē
Elžbėitėnė (Šalčėninkā)
Elžbėitėnė - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Jašiūnu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Vandarīkštė
thumb|100px|Vandarīkštė Lazdiju raj. thumb|250px|
Vandarīkštė, voverīkštė īr meteoroluogėnis reiškėnīs, kumet Saulē apšvitėnus atmuosferuo esontius ondens spagus, dongou atsėrond ėštėsėnė barvu spektra šmirkšlie. Vandarīkštės skvarma − spalvuots lonks so rauduona barva ėšuorinie lonka posie ė violetėne vidinie lonka dalie. Dvėgobas vandarīkštės atvejo matuoms ontros, ne tuoks rīškos lonks, katruo spalvū lėnėjės ėšsėdiesčiosės advernėška tvarka.
Vandarīkšte sodara ištisėnis spalvū spėktros, tačēu paprastā matuoma tuokė barvu seka: rauduona, uoranžėnė, geltuona, žalė, žīdra, mielena ė violetėnė.
Vandarīkštė realē nie tam tėkruo dongaus vėituo. Ana īr uoptėnis reiškėnīs ė anuos matuoma vėita prėgol nū stebietuojė ė Saulės padietėis. Vėsė ondens spagā vėinuodā lauž spindolius, tačēu tik dalis šiū spindoliū pasėik stebietuojė akis. Šėi spindolē ė sodara stebietuojou vandarīkštės vaizda. Vandarīkštė vėsadums īr prīšėnguo stebietojou posie, nė Saulė.
Katienā (Jašiūnā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Jašiūnā
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Jašiūnu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Kapėtalėzmos
Kapėtalėzmos īr akuonuomėnė sėstema, katruo labība ė anuos gamėnėma prīmuonės īr prėvatėzoutas.
Rėnka kapėtalėzmė soprontama kāp teikontė infuormacėjė, kon, kėik, kāp ė kou gamėnti.
Kateguorėjė:Akuonuomėnės teuorėjės Kateguorėjė:Puolitėka
Kēdē
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Jašiūnu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 162 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Karčemkas
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Jašiūnu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Vladimėrs Vīsuockis
thumb|228px| Vladimėrs Semiuonovėčios Vīsuockis (, 1938 m. sausė 25 d. – 1980 m. lėipas 25 d.) – rosu aktuorios, mozėkonts, puoets.
Vladimėrs Vīsuockis gėmė 1938 m. sausė 25 d. Maskvuo. Tievs Semiuons Vīsuockis – karėninks, muotėna Nina – pargoldītuojė ėš vuokītiu kalbuos.
Nūruodas
Kateguorėjė:Rosėjės aktuorē Kateguorėjė:Rosėjės mozėkontā Kateguorėjė:Rosėjės puoetā
Gražoms
Gražoms - prietele, uobjekta, vėituobės, idiejės sāvībė, sokelontė estetėne maluonoma, reikšmėngoma, pasėtenkėnėma jausma. Gražoma nagrėnie estetėka, suocēluogėjė, suocēlinė psėchuoluogėjė, koltūra.
Kateguorėjė:Estetėka Kateguorėjė:Suocēluogėjė
Lėnkėškės
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Jašiūnu seniūnėjuo.
Debesīla
thumb|250px|Debesīlas
Lėnkėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Debesīla
Debesīla aba debesīls ī tuokis kvietkos, katros prigol dailīžėidiu augalū (Asteraceae) šeimā.
Lėnkėškės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Debesīla
Tas ī daugiametis žuolėnis augals, katrou stombris būn tėisos, sīkēs šakuots, lapā ėšėlgi. Žėidā dėdli, geltuoni.
Žmuonis augėn debesīlas šalėp nomū, žuolėninkūs. Anuom geriausē tink derlingas driegnas dėrvas, saulietas viėitas. Tou kvietka gausėn pavasarie aba rodenie dalėnont šaknis aba siejont sieklas, ale tas dīgst nuognē ėlgā.
Tapība
thumb|right|200px|[[Muona Lėza, vėins geriausē žėnuomu tapības šedevru.]] Tapība – vaizdoujamuosės dailės šaka, kumet dažantiuojė medega tepama ont tam tėkra pavėršiaus (puopīriaus, sėinas). Ton darontis prietelis – dailėninks (tapītuos). Tapuoma nu labā sena čiesa.
Debesīla
Debesīlas šaknis ė žėidā dėdlis liekartsos ī. Tas žuolīns mačīj sergont dosolio, kuosolio, šėinlėgė, alsavėma lėguom, tepams ont sožeistuos skūruos, vuotiu, gelbsta nug nėižū, dīguliū.
Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā Kateguorėjė:Žuolīnā Kateguorėjė:Kvietkas
Česnags
thumb|250px|Česnagā
Česnags, kėtap šešnags, šešnaks, šašnags, česnaks (lot. Allium sativum) ī  tuokis augals, katros tor baisē aštru kvapa ė skuoni, tūdie dedams jiediou gardintė.
Česnags daugiametis augals ī. Anou stombris tėisos, 30-60 cm augoma ī. Lapā būn pluokšti, siauri. Žīdia ons mizernās žėidokās, katrėi būn sogolė̄ i tuokės galvotės. Sonuokėn kap šakni česnaga galvotė, katra sosided ėš 6-30 skiltaliu, apdengtu balto lokšto.
Česnagus žmuonis augėn suodnūs, daržūs kap daržuovės. Anūs raun tūsīk, kap sodžiūst lapā ė galvotės kaklalis.
Česnaga ded i raugėntus agorklus, vairius kuonsėrvus, marėnatus, kilbasus, vėsuokius mēsuos ė daržuoviu jiedius, i kuošelīna, žovi, mėrkalus.
Česnaga žmuonis laika maclīvo liekvarsto nug apsinoudėjėma, bėtiu, trūčlīvu vabzdiū ė gīvatiu ikondėmu, tėpuogė paršalus.
Kateguorėjė:Žuolīnā Kateguorėjė:Daržuovės Kateguorėjė:Vėinskiltē augalā
Kondoulėnis gėnklos
Kondoulėnis gėnklos īr gėnklos, katros nauduo kondouliū dalėjėmuosė (grandėnėnės kondoulėnės reakcėjės) aba kondoulū sintezės energėjė ė tor magtīnga griaunama galė.
Fondamentalėzmos
Fondamentalėzmos (, „pagrėnds“) – kuokēs tās tėisas sopratėms grėižtā paremtas anuos fondamentėniem idiejuom ė bekuompruomėsėnis anū laikīmasės ė taikīms. Pasėreišk vieruo, retiau - puolitėkuo ė kėtūs srėtīs.
Kondoulėnis gėnklos
Kondoulėnis gėnklos pėrma karta sokorts JAV 1945 m. vīkdont Manhetena projekta.
Fondamentalėzmos
Kateguorėjė:Viera Kateguorėjė:Fėluosuopėjė
Kondoulėnis gėnklos
Kateguorėjė:Gėnklā Kateguorėjė:Kondoulėnė fizėka
Liodvėnėškės
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Jašiūnu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Ožkelātē
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Jašiūnu seniūnėjuo.
Palėipē (Šalčėninkā)
Palėipē - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Jašiūnu seniūnėjuo.
Verguobė
200px|thumb| Verguobė gal reikštė vėina o daugiau sosėjusiu būsenu, kumet prietelis valduoms prīš anuo vale, panauduojont smorta aba kėta abīdas skvarma. Specėfėnė rūšis – labībėnė verguobė - reišk žmuogaus teisėšką priklausīma kėtam žmuogou, kas īr oždrausta daugomuo dabartėniu valstībiu. Tonkiausē žmuonės vergās vadėnamė diel sālīgu, katruom anėi laikuomė, ale ne diel teisėne statosa.
Kateguorėjė:Suocēluogėjė
Palėipē (Šalčėninkā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Kruokšlē
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Jašiūnu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Ožkelātē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Naujasuodis (Šalčėninkā)
Naujasuodis - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Jašiūnu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Ketorē
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Jašiūnu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Pamarazē (Šalčėninkā)
Pamarazē - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Jašiūnu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 33 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Plenėškės
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Jašiūnu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Kuoluonēlėzmos
Kuoluonēlėzmos – vėinū šaliū ekspansėjė prisėjongont kėtū šaliū ė tautū terituorėjes (pvz., diel resorsu, vergū, strategėnės padietėis, tuokes kāp svarbės opės žiuotīs aba šalėp vairaus sāsiaure, o dėdesne pluota).
Pėlakānīs
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Jašiūnu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 67 žmuonis.
Pabartē
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Jašiūnu seniūnėjuo.
Pėlakānīs
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Čanakjė
Čanakjė (sanskrėtėškā: चाणक्य Cāṇakya) (aple 350-283 pr. Kr.) bova pėrmuoje Maurju imperatuore Čandraguptas (aple 340-293 pr. Kr.) pataries, premjers, padiejės anam ėškėltė.
Šaltenē
Kateguorėjė:Džainėzmos Kateguorėjė:Vaišvanėzmos Kateguorėjė:Fėluosuopā
Pabartē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Puopėirėnė
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Jašiūnu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 235 žmuonis.
Marazā
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Jašiūnu seniūnėjuo.
Puopėirėnė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Marazā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Plītėnė (Šalčėninkā)
Plītėnė - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Jašiūnu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Valentins Mazuruonis
Valentins Mazuruonis (Valentinas Mazuronis, gėmės 1953 m. lapkristė 18 d. Muolietūs) īr Lietovuos puolitėks, arkitekts, Seima narīs. Ons īr partėjės Tvarka ė Teisingoms pėrmėninka pavadoutuos. Dalīvava 2009 m. prezidėnta rinkėmūs.
Valentins Mazuruonis 1971–1976 m. stodėjava Vėlniaus valstībiniam dailies istitutė arkitektūra. Paskum dėrba ivairius pruojėktavėma darbus Šiauliūs. 1993 m. patapa Lietovuos liberalu partėjės nariu, bova Šiauliū skīrė pėrmėninks. 2001 m. kumet partėjė skėla ons draugum so Ruolando Pakso pasėtraukė i Liberalu demuokratu partėjė.
Valentins Mazuruonis muoka onglu ė rosu kalbas.
Rūdnėnkā
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Jašiūnu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 602 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Paopis (Šalčėninkā)
Paopis - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Jašiūnu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Ravelē
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Jašiūnu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Sakalā (Šalčėninkā)
Sakalā - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Jašiūnu seniūnėjuo.
Vātėišiūnā
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Jašiūnu seniūnėjuo.
Lietovuos puolitėnės partėjės
2008 m. spalė 12 d. Seima rėnkėmūs bova ėškelta 16 sārašū, katros uofėcēliuosė ė neuofėcialiuosė kuoalėcėjuosė sodarė 22 partėjės, vuo da 2 partėjės kielė sava kandėdatos tėktās vėinmandatiesė apīgarduosė. I Seima 2008 m. pateka 10 partėju atstuovu.
Regėstroutas puolitėnės partėjės
Lietovuo veik 40 regėstroutu puolitėniu partėju. Seniausė partėjė - suocēldemuokratu partėjė, naujausė - Žemaitiu partėjė.
Vātėišiūnā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 57 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Vakarėškės
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Jašiūnu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 46 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Lītėškā plėntontės lėgas
Per seksa platėnamu lėgū ė parazėtu sārašos
Kateguorėjė:Lėgas
Zakarėškės (Šalčėninkā)
Zakarėškės - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Jašiūnu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Ancioškas
Ancioškas - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Kalesninku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 54 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Žaliuojė (Šalčėninkā)
Žaliuojė - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Jašiūnu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Džu Si
right|150px Zhu Xi aba Chu Hsi (朱熹, 1130 m. spalė 18 d., Josis, Fudziana pruovincėjė, Kėnėjė – 1200 m. balondė 23 d. Kėnėjuo) bova Song dinastėjės muokslėninks kuonfocēnėsts, dėdliausē itakėngs Kėnėjės raciuonalėsts neo-kuonfocēnėsts.
Slėžiūnā
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Jašiūnu seniūnėjuo.
Džu Si
Kateguorėjė:Kėnėjės žmuonis Kateguorėjė:Kuonfocēnėzmos
Slėžiūnā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 74 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Aduomėškės (Šalčėninkā)
Aduomėškės - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Kalesninku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Bėlėniškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Daugiduonīs
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Kalesninku seniūnėjuo.
Balondėškės (Kalesninkā)
Balondėškės - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Kalesninku seniūnėjuo.
Daugiduonīs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 187 žmuonis.
Balondėškės (Kalesninkā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 61 žmuogos.
Daugiduonīs
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Balondėškės (Kalesninkā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Jausmie
Emuocėjė (luot. e(x) – ėš, nu + motio – jodiejėms, vēksmos, gestos) – stėprė, būktās ne sāmuonėngā, ale autuomatėškā, nervu sėstemas sokelama dūšės būsena, sava roužto itakuojantė teigiamas aba neigiamas fiziuoluogėnes reakcėjes. Emuocėjės ė jausmā laikuomė skėrtėngās dalīkās. Emuocėjes tīrėnie psėchuoluogėjė, neuruomuokslā.
Fizėnės reakcėjės
Tonkiausē so tam tėkruom emuocėjuom sėijamas tuos fėziuoluogėnės reakcėjės:
Kateguorėjė:Jausmės
Vidnapuolis (Šalčėninkā)
Vidnapuolis - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Jašiūnu seniūnėjuo.
Godėškės (Šalčėninkā)
Godėškės - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Kalesninku seniūnėjuo.
Salas (Šalčėninkā)
Salas - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Jašiūnu seniūnėjuo.
Vidnapuolis (Šalčėninkā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Godėškės (Šalčėninkā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Gēsmontā
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Kalesninku seniūnėjuo.
Dabrā
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Kalesninku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 44 žmuonis.
Godėškės (Šalčėninkā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Dabrā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Salas (Šalčėninkā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Bandėškės
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Kalesninku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Gēsmontā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Encikluopedėjė
thumb|250px|Lietovėškuojė tarībėnė encikluopedėjė Encikluopedėjė – rašītėnis žėniū rėnkėnīs. Žuodis kėlėma ėš graikėšku žuodiu εγκύκλιος παιδεία (enkyklios paideia), reiškontiu žėniū sokėmasė.
Encikluopedėjė gal būtė bendra (onglėškuojė Encyclopædia Britannica o vuokėškuojė Brockhaus) aba specēlėzouta tam tėkrā srėtē (pvz. medėcėnas, fėluosuopėjės aba teisės).
Tēpuogė veiziekat
Kateguorėjė:Žėnīnā
Mantvėliškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 180 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Dėižėškės
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Kalesninku seniūnėjuo.
Kodeliuonīs
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Kalesninku seniūnėjuo.
Dėižėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kodeliuonīs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 50 žmuoniu.
Gombėškės (Šalčėninkā)
Gombėškės - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Kalesninku seniūnėjuo.
Kodeliuonīs
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Dėižėškės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Gombėškės (Šalčėninkā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Karsuokā
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Kalesninku seniūnėjuo.
Beržėškės (Šalčėninkā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Dėdliuosės Zobiškės
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Kalesninku seniūnėjuo.
Karsuokā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniu.
Matoizas (Šalčėninkā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 105 žmuonis.
Matoizas - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Kalesninku seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Baltapetrē
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Kalesninku seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Gombėškės (Šalčėninkā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Baltapetrē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Karsuokā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Kalesninkā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Beržėškės (Šalčėninkā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Kalesninkā
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Kalesninku seniūnėjuo. Anuos centrs, seniūnėjuo da ė īr dvė seniūnātėjės. Īr pašts (LT-17020).
Beržėškės (Šalčėninkā)
Beržėškės - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Kalesninku seniūnėjuo.
Guptu imperėjė
Kateguorėjė:Bovosės imperėjės Kateguorėjė:Senuobės Indėjė Kateguorėjė:Banglodešos
Jondėškės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Dėdliuosės Zobiškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 145 žmuonis.
Mangėilėškės
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Kalesninku seniūnėjuo.
Kropaviesā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Jondėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 28 žmuonis.
Guptu imperėjė
right|250px Guptu imperėjė (Hindi: गुप्त राजवंश) - istuorėnė 280-550 m. egzėstavos imperėjė, ikorta Sri-Guptas. Imperėjė ožėmė šiaurėne Indėje ė rītėni Pakėstana, bėški Gydžarata ė Radžėstana ė dabartėne vakarėne Indėjės terituorėje ė Banglodeša. Suostėnė bova Pataliputra, dabartėnė Patna.
Kropaviesā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Kalesninkā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 618 žmuoniu.
Mangėilėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kropaviesā
- gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Kalesninku seniūnėjuo.
Empire State Building
180px|thumb|right|Empire State Building bodavuonė [[1930 metās.]]
„Empire State Building“ īr 102 aukštus torins Art Deco stėliaus donguorāžis, katruos stuov JAV, Niojuorka miestė, Manhetene, Pėnktuojuo aveniū, terp 33 ė 34 gatvės. Bodīnka adresos – 350 Fifth Avenue, New York, NY 10118. Bodīnkos bova ožbėngts bodavuotė 1931 m. Ožbėngts bodīnks tuo gadīnie bova aukštiausis svieta bodīnks.
Nūtėkėmā
1945 m. lėipas 25 d. i bodīnka ėskrėda, terp 79 ė 80 aukšta, liektovs. Par ton notėkėma žova 14 žmuoniu.
Kateguorėjė:JAV Kateguorėjė:Bodīnkā