cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ožpelkē (Šėlotė)
Ožpelkē - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Osienū seniūnėjuo. Anuo gīven 15 žmuoniū.
Roventa
Roventa - Mažeikiu rajuona regėjuonėnės TV kanals.
Ožpelkē (Šėlotė)
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Varnalė
thumb|250px|Varnalė
Roventa
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos televėzėjės kanalā
Varnalė
Varnalė, kousos, kuovoks īr paukštis, prėgolons prī varnėniu (Corvidae) paukštiu šėimuos.
Ėšruoda
Varnalė ī 34-39 cm ėlgoma, anuos sonkoms ī 175–280 g. Nu varnu, kuovū skėras ka īr mažesnė, švėisesnė, trompesnio snapo, lengviau skraid. Makaulės vėršos, nogara, oudega ė abo sparno juodė, vuo kaklos pilks, anon šuonā balsvė.
Būds
Varnalės given miestūs, suoduos, pamedies, parkūs, suodnuos. Ī nuognē vikrė ėr alasa, tonkē laikas krūvuo so varnuom, kuovās, kronklēs. Rodeni ė žiema dėdli varneliu polkā nakvuo miestu mediūs.
Jiedėms
Varnalės jied vabzdius, ė anūm vikšrus, kiėrmėlus, pelės, kiaušius, les ougas, vaisius, miegst kapstītėis pu šiokšlės.
Kateguorėjė:Paukštē
Eugeniusz Kijewski
Eugeniusz Kijewski (Eugeniušios Kijievskis, gėmėė 1955 metās bėrželė 25 dėina Poznanie) - Lėnkėjes krepšėn treneris. Vėins geriausiu Lėnkėjes treneriu. Boves nacionalėnes rinktėnes treneris.
CBS
Columbia Broadcasting System (CBS) īr JAV televėzėjės translioutuos, ikorts 1927 metās.
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV televėzėjės kanalā
Bazvietē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Mamavīs
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Palokne seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 157 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Jonkūnėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Dausīnā (Rėitavs)
Dausīnā - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Margā (Vėlkavėškis)
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Žardvėitē
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Barakā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Karklėnė (Boivīdē)
Karklėnė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Marijampolės TV
Marijampolės TV - regėjuonėnės TV kanals, transliounams eteriu Sovalkėjuo. Pėrmuojė laida pasėruodė 1989 m. groudė 27 d.
Karklėnė (Boivīdē)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Marijampolės TV
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos televėzėjės kanalā
Jūzapavs (Prėinā)
Jūzapavs - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Naujuoses Ūtas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Gintarā (Kretinga)
Gintarā  - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kartenas seniūnėjuo.
Dobuosgėrės
Dobuosgėrės - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Gintarā (Kretinga)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 100 žmuoniū.
Kernavelė
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Gintarā (Kretinga)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Da Vinčė kuods
Da Vinč kuods - 2006 metū JAV detektīvėnė drama, vagol tou patėis pavadėnėma Den Braun romana. Teisė kortė fėlma pu ėlgū derību ėš Den Braun bova nopėrkta už 6 mln duolėriu. Knīngas autuorios tep pat tap i filma prodiuserio. Kins fėlmouts Onglijuo, Prancūzėjuo ėr Vokietėjuo. Ons bova fėlmouts tokiūs garsiūs vėitūs kāp Luvros a Linkoln katedra. Vėsam sviete fėlms oždėrba daugiau nė 703 mln. duoleriu. thumb|left|180px|Film vėršėl 2 versėj thumb|right|240px|Kadros iš film
Antanėškē (Kelmė)
Antanėškē aba Untuonėškē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
NBC
National Broadcasting Company (NBC) īr JAV televėzėjės translioutuos, ikorts 1926 metās.
Antanėškē (Kelmė)
Geugrapėjė
Suodas geugrapėnės kuouordėnatės īr 55°32′53″N 23°18′40″E.
NBC
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV televėzėjės kanalā
Bolkā
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Antanėškē (Kelmė)
Geugrapėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Bolkā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Karklėnė (Nemenčėnė)
Karklėnė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kupiškėnų studija
Kateguorėjė:Lietovuos televėzėjės kanalā
Duško Vujošević
300px|thumb|Duško Vujošević Duško Vujoševič (Duško Vujoševičios, gėmė 1959 metās kuova 3 dėina Podgoricuo) - Joudkalnėjės krepšėnė treneris.
Pasėikėmā
Vujoševič,Duško
Kadagīns (Kelmė)
Kadagīns - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Dimitrios Diamantidis
Dimitrios Diamantidis (Δημήτρης Διαμαντίδης; gėmė 1980 m. gegožė 6 dėina Kastuorėjuo) īr Graikėjės krepšėninks, Atienu "Panathinaikos" ė Graikėjės rinktėnės žaidies. Vėins geriausiu Euruopas krepšėninku.
Diamantidė ūgis īr 196 cm. Ons žaid atakoujontė gīniejė puovīzuo.
Aukštėškiu GS
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Dirk Nowitzki
Dirk Nowitzki (Dirks Novickis, gėmė 1978 metās bėrželė 19 d. Vurcburgė) - Vokietėjes krepšininks. Geriausis Euruopas krepšėninks. Vėins geriausiu NBA žaidieju. Garsie netik sav ispudinga statistika bat ė patriuotėzmo.
Fox Broadcasting Company
Fox Broadcasting Company (FOX) īr JAV televėzėjės translioutuos, ikorts 1986 metās.
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV televėzėjės kanalā
Jucātē (Rėitavs)
Jucātē - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 5 prietelē.
Veržėninkā
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Osienū seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Andrėkava
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis, vuo 2011 m. - 6.
Anonymous
Anonymous (anuonėms) - terptautėnis vēkliū žmuoniū tėnkls, katros kariaun prīš ton, ka anėi mėslėn ka īr bluogė žmuonis aba uorganėzacėjės. Pū 2015 m. lapkristė teruora ataku Parīžiou uoranėzacėjė kuovuo prīš IS.
Andrėkava
Istuorėjė
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Anonymous
Kateguorėjė:Organėzacėjės
Mockabūdē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Ketorvalakiū ė Bartninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 54 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Kalmautis
thumb|240px|Kalmautis [[Rītū Timuors|Rītū Timuorė]]
Kalmautis aba kalmautīs ī žiuogris aba medis, ont katruo ožmaun nūdėrta gīvuolė kaili, ka tas gerā ėšdžiūtom.
Kateguorėjė:dāktā
Ougīnė
thumb|240px|Vīšnīnė
Ougīnė ī tuokis jiedis (vėrals), taisuoms ėš ougu aba vaisiu. Ougīnē ougas aba vaisius nūplaun, ožpil sokrom ė vėrd vis pamaišont ont mažuos ognėis. Kap ougas soverd i tuokė kuošėkė, ougīnė oždara i stėklānius aba poudīnės.
Ougīnės tonkiausē taisa ėš avietiu (avietīnė), vuobūliū (vuobūlīnė), grūšiu (grūšīnė), mieleniu (mielėnīnė), brokniu (broknīnė), vašuokliu (vašuoklīnė), slīvu (slīvīnė), vīšniu (vīšnīnė), braškiu (braškīnė), žemougiu (žemougīnė), retiau ėš gaidougiu, agrasu, šermokšliu, vaivuoru ė kėtuokiu ougu.
Ougīnė ne tėktās gardomīns, bet ė liekvarsta nug vairiū lėgū (īpatingā sluogū, paršalėma).
Kateguorėjė:Jiedis
Krīžėnė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 19 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kalnėškē (Šaukienā)
Kalnėškē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 228 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
The CW
The CW Television Network (The CW) īr JAV televėzėjės translioutuos, ikorts 2006 metās.
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV televėzėjės kanalā
Mėilēšopis
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Naujuoses Ūtas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 55 žmuonis.
Bombolā
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Mėilēšopis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Bombolā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Meškē (Rėitavs)
Meškē - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Meškiūs nagīven prietelē.
Dainē (Trakā)
Dainē - gīvenvėitė Traku rajuonė, Palokne seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 32 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Brazilėjė
Geuograpėjė
Uorā Brazilėjuo daugomuo karšti ė lītingi, ba šali kert posiaujis. Dėdlė šalėis dali ožėm medės, kėtor plīti savanas, posdīkīnės (rītūs, pėitūs), kūlīnā. Par Brazilėjė srūn daug dėdliū ė dedlē ondeningu opiu – Amazuonė, Parana, Paragvajos, Urugvajos, San Fransiskos, Madeira, Negros, Aragvajė, Tokantinosos ė daugībė kėtū.
Levīduonė̅s
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 18 žmuoniū.
Vinita
Vinita - kabelėnė televėzėjė, ėkorta 1993 m. rogpjūtė 18 d. Ton bova pėrmuojė kabelėnė televėzėjė Vėlniou.
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos televėzėjės kanalā
Žilvėtis
thumb|250px|Žilvėtis
Žilvėtis aba žilvītis ī krūms, vėina ėš karklū rūšiu.
Tas ī 3-6 m aukštoma krūms, katros aug driegnūs vietūs. Lietovuo nuognē tonkos. Anou šakas (vītės, rīkštės) ėlgas ī, so 10-15 cm ėlgoma ė 1 cm platoma lapās. Šakas nuognē gerā lonkstas, tūdie prigol karzinku, krėžiu pynėmou. Žilvėtis žīda onksti pavasarie, da prīš sožaliounont, geltuonās žirgėnās. Ėš anuo jaunuos žėivės vākā liuob soks dūdas.
Abakā
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kartenas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 28 žmuonis.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Kajetuonėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Palokne seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Senaūtis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 27 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Jousta
thumb|240px|Rosėškas joustas Jousta ī medeguos šmuots, katrou sojousiams kuokis rūbs. Tonkiausē būn jousta, katra jous vīrā ont jousmenė (dėrža vėituo), ka laikītūs kelnės ė marškėnē. Da būn platės joustas, katras nešiuon tiktās par švėntės – anuos tonkiausē būn austas (ėš sėlka), vairē ėšrašītas, anuom jousias ėšėlgā par peti.
Jousta liuob būs dėdlē svarbos dākts žmuogou – i jousta vīniuos tik ka gėmosi vāka, anou nešiuos par švėntės, svuotba, jousta pajousta pakas nabašnėnka. Joustas liuob aus sava pasuogā panas.
Kateguorėjė:Apriedā
Ontanašė
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 304 žmuonis.
Mažuoses Kabėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 21 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Lēpaluotā (Nemenčėnė)
Lēpaluotā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Daujuotē (Kelmė)
Daujuotē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Laris Brauns
Lary Brown (Laris Brauns, gėmėe 1940 metās siejės 14 dėina Broklėnė, JAV) - JAV krepšėne trenerės, bovės Nacionalėnes rėnktėnes trenerės. NBA čempėjuons. Vėins geriausiu JAV treneriu.
Kartuoklē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 41 žmuogos.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Laris Brauns
Brauns īr Krepėne šlovies muziejeus narīs.
Pasiekėmā
Brown,Larry
Žemaitėjės televėzėjė
Žemaitėjės televėzėjė - 2005 m. ėkorts regėjuonėnės TV kanals, transliounams Plongės rajuonė. Transloutuos - VšĮ „Idėjų bankas“.
Motiejā
Motiejā - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Motėjūs nagīven prietelē.
Žemaitėjės televėzėjė
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos televėzėjės kanalā Kateguorėjė:Žemaitėjė
Kėrmgraužos
Kėrmgraužos (da vairē vadėnama: kėrmgrauža, kėrvarpa, trondės, kėnėvarpa; ) īr vombuolė, prėgolontė Curculionidae šeimā. Īr vairums kėrmgraužu rošiū, katras jied patius variausius medius.
Kėrmgraužos īr nedėdlis, jouduos vuo ruduos spalvuos vombuolė so trompuom kuojėm. Gīven pu mediu žėivė, vuo anu lervas jied medėina, ešgriauždomas takelius.
Cėgelnė (Kelmė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Kėrmgraužos
Kėrmgraužā īr nuognē pavuojingė mėškū kenkiejē, katrėi gal pražodītė cielus medīnus. Senuobinėsė truobuosė anėi tēpuogi jied sėinuojus, baldus.
Kateguorėjė:Vabzdē
Nuorvīdā (Bartninkā)
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Telemundo
Telemundo īr JAV televėzėjės translioutuos, ikorts 1984 metās.
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV televėzėjės kanalā
Vruoclavs
Vruoclavs īr miests pėitvakariu Lėnkėjuo, pri Uodras opės. Žemotėnės Sėlėzėjės suostėnė. 634 tūkst. gīventuoju (2014 m.).
Venevisión
Nūruodas
Kateguorėjė:Televėzėjės kanalā
Kamonts
thumb|200px|Kamontā
Kamonts ī medėnė pavalkū dalės. Kamontus maun arkliou ont kakla, ka būtom daugiau jieguos, kap rēk artė, akietė, trauktė ratus. Kamontās pakinkīts arklīs mažiau ėšvargst, daugiau apkruovėma kliūn ne gīvuolė kaklou, bet nogarā ė joustā.
Nuors padabnus kamontams dāktus dėrba jau senuobės Ruomuo ė Terpopie, kap daba žėnuomi kamontā radas senuobės Kėnėjuo, vuo par Vėdorėnė Azėjė VIII o. anėi pakliova i Euruopa. Tuokis ėšradėms geruokā palėngvėna žemės ūki, leida spieriau ėšdėrbtė laukus.
Kateguorėjė:Gīvuoliū transpuorts
12 kiediū (1971 metu fėlms)
12 kėdžiū (12 стульев) - 1971 metās TSRS sukorta komedėj pagal I. Ilf i J. Petrov to patėis pavadėnėm roman.
Films pasakuo apie pagivēnus neturting žmuog Kisa Vorobjaninov. Films prasided tou ka mėršt anuo oušvien madam Petuchova, katra prieš mirt pasak Kisa ka sav senajam 12 kėdžiū komplėktė katrū pu Spal revoliucėjes tek pardout pasliep deimantus. Anuos prisipažėnėm išgėrd i Tievs Fiodors. Abod leidas ėiškuot tū dėimantū, bet ne karto o atskėrā ("konkuroujančias firmas"). Vėso pėrmā Kisa atvīkst i sav buvus dvar ėiškuot tū kėdžiū, kor susitink su Ostapo Benderio. Dėdžioujo kombinatuorio, abod karto praded ėiškuot išsvajuotū dėimantū, bet anus vės līd nesekmes. Pasiruod kiedes jau senē išpardavinietas pu vėin, o atrastuosiuos dėimantū nier... Galiausė belėikt vienintel kėdie, draugā anou atrond i nusprėnd nakt pasijimt dėimantus, bet būdams labā skūps Kisa nužod Ostap i vėins išbieg pri sava tort, bet pasiruod ka dėimanta jau senē atrastė o iš anū pastatīts naus pastats. Tep films i pasibaig.
Pagrindiniai vaidmėns
Pagrindinius vaidmėnis filmė vaidėn:
thumb|right|260px|Kisa Vorobjaninov i Ostap Bender
Lokuonīs (Trakā)
Lokuonīs - gīvenvėitė Traku rajuonė, Palokne seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Vėišetė
Vėišetė īr opės Žemaitėjuo, Mažeikiu rajuonė, Tėrkšliū seniūnėjuo; Vėntas kairė šmuota ėntaks. Tek i šiaurė ėš Balienielė ežera. Daubariū suoduo ītek i Vėnta, 201 km nug anuos žiuotiū.
Ėntakā: (vėsė dešėnė̄jė): Balienopis, Gailiešis, Štolps. Prī Daubariū 1972 m. ont Vėšetės padėrbts  tvenkėnis (pluots 15 ha).
Kor sotek Vėišetė ė Štolps, stuov do Daubariū pėlēkalnio, vuo prī sotekiejėma so Vėnta ī Daubariū alks, vadėnams Guojēs.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Marėjuoniškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Liuks!
Liuks! - lietovėšks staitmenėnis pramougėnės TV kanals. Translioutuos UAB "Laisvas ir nepriklausomas kanalas". Kanals pradiets transliout 2002 m. gegožė 31 d.
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos televėzėjės kanalā
Petiolėške
Petiolėške - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Pečiuliškie nagīven prietelē.
Kentrē (Kelmė)
Kentrē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 50 žmuoniu.
Dėkšē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 159 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Lapgaudē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kartenas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Poklėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Paberžės seniūnėjė
Paberžes seniūnėjė - seniūnėjė Vėlniaus rajuona šiaurie, centros - Paberže.
Nūruodas
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona seniūnėjės
Serbentėnė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
LRT Plius
LRT Plius ī Lietovuos koltūras televėzėjės kanals, transliounams nū 2003 m. vasarė 16 d., prėgol prī LRT. Lėgė 2012 m. lėipas 28 d. vadėnas LTV2. Lėgė 2018 m. liōb vadintėis LRT Kultūra.
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos televėzėjės kanalā
Ežienā
Ežienā - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo. Suoda īr ož 7 km nug Kiaunuoriū.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Dūkštū seniūnėjė
Dūkštū seniūnėjė - seniūnėjė Vėlniaus rajuona vakarūs, centros - Dūkštas.
Nūruodas
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona seniūnėjės
Saugūnėškės (Dūkšts)
Saugūnėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven vėins žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Žvierīns (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Bukuoniu Šv. arkangela Mīkuola bažninčė
thumb|right|250px|Bukuoniu Šv. arkangela Mīkuola bažninčė '''Bukuoniu Šv. arkangela Mīkuola bažninčė''' stuov Juonavuos rajuonė, Bukuoniu kaimė, pri kelė Kiedainē-Okmergie.
Pornoškelē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
TV8
TV8 - TV kanals, pradiets transliout  2011 m. spalė 3 d. 15:00. Kanala rėnka īr 35 ė vėresnės muotrėškas.
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos televėzėjės kanalā
Skrabē
Skrabē - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Skrabiūs nagīven prietelē.
Trėmiesiedis
Trėmiesiedis gal rēkštė:
Caracol Televisión
Caracol Televisión īr Kuolombėjės televėzėjės translioutuos, ikorts 1969 metās.
Nūruodas
Kateguorėjė:Televėzėjės kanalā
Žāks Širāks
200px|right Žāks Šėrāks (Jacques Chirac; g. 1932 m. lapkristė 29 d.) īr prancūzu puolitėks, katras 1995 – 2007 metās ieje Prancūzėjės prezėdenta parėigas.
Širāks, Žāks
Vuožkabalē I
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Bartninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 78 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Mažeikiu Šv. Prancėškaus Asīžėitė bažninčė
thumb|right|260px|Šv. Prancėškaus Asīžiečė bažninčė '''Mažeikiu Šv. Prancėškaus Asīžėitė bažninčė''' - naujė katalėku bažninčė Mažeikiūs, pašvėntinta 2005 metās. Ana da nier lėgė gala ožbėngta statītė.
kateguorėjė:Mažeikiu dekanata bažninčės
Dropėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Telšiū Vincėnta Borisevičiaus konėgū seminarėjė
thumb|right|240px|Telšiū konėgū seminarėjės kėims ė pastats thumb|right|240px|Telšiū konėgū seminarėjės propedeutinis kursos [[Žemaičių Kalvarija|Žemaičiū Kalvarijuo]] thumb|right|240px Telšiū Vīskopa Vincėnta Borisevičiaus konėgū seminarėjė - aukštuoji nevalstībėnė muokīkla katra rėng katalėkū dvasininkūs. Stodėjes susided iš 7 metū: pėrmėjē metā Žemaičiū Kalvarijuo, lėkė 6 m. Telšiūs.
Istuorėjė
Telšiū konėgū seminarėjė ėkorta 1927 m. spalė 4 d. Semėnarėjės rektuorio paskėrts konėgs Vincėnts Borisevičios. I pėrmus do korsus istuojė 43 klierėkā. iš pradžiū semėnarėjė glaudies' senūsius' bernardėnū vienuolīnanumūs, bet jau 1928 m. perkelta i naujas patalpas.
1930 m. seminarijuo jau mokėnuos 90 klierėkū. 1932 m. bėrželė 12 d. konėgas išvėntintė pėrmėjē 9 semėnarėjes auklėtėnē. Lėgė 1940 m. bova parėngta aplė 150 konėgū.
Vielātē (Kretinga)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Telšiū Vincėnta Borisevičiaus konėgū seminarėjė
Istuorėjė
1989 m. Vīskopa Untuona Vaičiaus ėnėciatīva Telšiū konėgū seminarėjė apėntās pradiejė vēktė.
Želiūnā
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Telšiū Vincėnta Borisevičiaus konėgū seminarėjė
Istuorėjė
Šiou meto semėnarėje vadovaun kanaunīnks Juonos Ačos. Iš vėsa mokėnas 23 stodėntā.
Želiūnā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Kėbgėrė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Kalopis
Kalopis īr opalis šiaurės Žemaitėjuo, Mažeikiu rajuonė, Vėntas dešėnė šmuota ėntaks. Prasėded Apošrota medie. Tek pėitvakariūsump, parkert gelžkeli i Mažeikius. Ītek i Vėnta Vėikšniū miestalie.
Tor bavardi ėntaka (dešėni).
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Skėrptėškė
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Naujuoses Ūtas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 45 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Paberže
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 986 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Dels Harėsos
Del Harris (Dels Harisos, gėmė 1937 metās bėrželė 18 dėin Plainfyldė) - JAV krepšėn treneris, boves garsos NBA vīriausis treneris. Daba dėrb Dalas "Mavericks" trener asistėnto.
Karjiera
Harisos sava karjiera pradiejė Erlhem kuolegėjuo. NBA komandas vyriausioujo trenerio Harisos tap 1979 metās ka pasiraš sutart su Hiustuon "Rockets". 1981 metās uns atvėd "Rockets" i NBA final bet anū pralaimiej. 1983 metās treneris palėk "Rockets" komand. 1987 metās tap Milvuok "Bucks" vyriausioujo trenerio čė dėrb iki 1991 metū. Nu 1994 lėgė 1999 metū darbavuos Los Andžela "Lakers" kuomanduo. Vėliau dėrba "Bucks" i "Mavericks" komandu treneriū asistėnto.
Muoldė
Muoldė ī miests pėitū Nuorvegėjuo, Ruomsdalė posiasalie.
Istuorėjė
Muoldė miesta tėisės gava 1742 m., vuo XIX o. palėka tekstėlės dėrbėma cėntro.
Spuorts
Kateguorėjė:Nuorvegėjės miestā
Strapa
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Krousta opalis
Krousta opalis īr mažos opalis Kiedainiu rajuonė, Sorvėlėškė seniūnėjuo. Prasėded laukūsė i šiaurė nu Kalnaberžės mėška, 1 km pėitū posėn nu Pakroustės. Tek i pėitrītius par dėrbamus laukus. Žemopī pratek pu Kiedainiu–Paneviežė keli. Ītek Neviežī 76,4 km nu ana žiuotiu. Pri Krousta ė Neviežė santakas īr Kalnaberžės pėlēkalnis.
Strapa
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Krousta opalis
Opalė vaga lėgė sankirtas so plento īr soregoliouta. Šalep opelė īr tuoki kaimā: Pakroustielė, Berželė ė Kalnaberžė.
Tuoleliau i pėitus nu Krousta opalė teka nuognē dėdlesnė opė Krousts.
Kateguorėjė:Lietovuos opis Kateguorėjė:Kiedainiu rajuons
Vielībnėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 21 žmuoniū.
RecordTV
RecordTV īr Brazilijuo televėzėjės translioutuos, ikorts 1953 metās.
Nūruodas
Kateguorėjė:Brazilėjės televėzėjės kanalā
Kadagīnā (Rėitavs)
Kadagīnā - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Kadagīnūs gīven 35 prietelē.
Ala Pugačiuova
thumb|right|250px|Ala Pugačiuova Ala Pugačiuova (rus.: Алла Пугачёва, g. 1949 m. balondė 15 d. Maskva) īr Rosėjės popdainėninkė. Dalīvava 1997 m. Eurovėzėjes dainiū konkursė, katramė ožjiemė 15 vėita. Dabā ana īr vėina populēriausiu Rosėjės dainėninkiu.
Nūruodas
Pugačiova, Alla Pugačiova, Alla
Andriūnā (Ruokėškis)
Andriūnā - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Phil Jackson
thumb|right|260px|Fils Džeksuons
Philip Douglas „Phil“ Jackson (Filips Daglasos „Fils“ Džeksuonos, gėmė 1945 metās siejės 17 dėina Der Lodžie) – JAV krepšėnė treneris, vėins tėtoloutiausiu svieta treneriu. 9 kartus NBA čempijuons. Vėins ėš nedaug treneriu, laimiejosiu NBA čempijuonata su dvėjuom skėrtėnguom komanduom.
Žaidiejė karjiera
1967 metās Džeksuons bova pakvėists i Niojuorka „Knicks“ komanda. Būsėmasis treneris kūtik bova bėngės maža Šiaurės Dakotas universiteta. Džeksuons pasėžīmiejė kāp gers metėks, katros nie veikos. Džeksuons smagē dėrb (īpatėngā ginībuo) ė palėka vėino geriausiu NBA žaidieju. 1980 metās Fils paskelbė aple karjieras pabėnga.
Treneris
Jau kėtās metās Fils Džeksuons pradiejė darboutėis CBA līguo. Vieliau dėrba BSN līguo Puerto Rikė. Džeksuons padiejė Albani „Patrōns“ komandā laimietė CBA čempijuonata.
1989 metās Fils Džeksnuons palėka Čikagas „Bulls“ komandas vīriausioujo trenerio. Čė dėrba ligė 1998 metu. Uns šiou komanduo dėrba, kumet anuo luošė tuokės žvaiždės kāp Maikls Džordans ė Skoti Pipens. 1999 metās Džeksuons palėka Los Andžela „Lakers“ trenerio. Komanda žaidė dėdlē siekmīngā ligė 2002–2003 metu sezuona. Tās metās komanduo vės labiau rīškiejė nesotarėmā terp dvijū rīškiū žvaiždiū Šakila Onīla ė Kobės Brajanta. Komanda, katra gīn čempijuonės tėtola ėškrėta jau Vakarū konferencėjes posfėnalie.
Prigavėmā
Fils Džeksuons par sava karjiera NBA laimiejė 10 čempijuonu žėidū. 9 kāp treneris, vuo 10 kāp žaidies.
Bakėirėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Palokne seniūnėjuo.
Phil Jackson
Prigavėmā
Jackson,Phil
Bakėirėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniū.
Dūkštas (Vėlnios)
Dūkštas - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 352 žmuonis.
Bakėirėškės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Dropstā
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Dūkštas (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Dropstā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Dognā (Kelmė)
Dognā - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Glietėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 586 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ūtas Srouga
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Naujuoses Ūtas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Zatėšios (Nemenčėnė)
Zatėšios - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ruokėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 28 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Anožē (Kretinga)
Anožē - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kartenas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Kūjuokā
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Truondhėims
Truondhėims ī miests pėitū Nuorvegėjuo, trets palē dėdloma Norvegėjės miests.
Istuorėjė
Lėgė 1380 m. bova Nuorvegėjės suostėnė.
Fotbuols
Kateguorėjė:Nuorvegėjės miestā
Kiaulėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Palokne seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Rasē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Bartninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 47 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Daugiedu seniūnėjė
Daugiedu seniūnėjė īr Rėitava savivaldībies seniūnėjė, esontė Rėitava savivaldībies vakarūs. Centros īr Daugiedā.
Anaveles
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 575 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Roduolfs Tuomjanuovėčios
thumb|right|160px|Rudis Tomjanovičios Rudolph Tomjanovic (Rudolfs Tomjanovičios, gėmė 1948 metās lapkrėt 24 dėin Hamtramkė) – JAV krepšėn treneris i žaidies. Kroatū kilmies.
Karjiera
1992 metās tap vīriausioujo „Rockets“ trenerio. 1994, 1995 metās iškovuoj NBA čempijuonū žėidus. 2003 metās palėk komand.
2004 metās prijiem pasiūlim trenirout Los Andžel „Lakers“ komand katro kūtik bov palėkes F. Džeksuons. Anam komanda vadovaut laba nesīsėk i uns pu 41 rungtīniu atsistatīdėn, bet pasilėk komanduo kap treneris konsultants.
2000 metās Tomjanovičiaus vadovaujama JAV rinktėn tap Sidniejaus olimpiniu žaidīniu čempijuonė.
Tomjanovich,Rudī
Tartopė Mačiolėškės
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Naujuosės Ūtas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Popėnėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Armuona
Armuona īr opės Okmergies rajuoni; Švėntuosios dešėnīsis ėntaks. Prasided' 7 km i pėitvakarios no Sėisėkū. Tek' i pėitrītius pro Sėisėkū ėr Armuonos ežeros. Tek' šalep Deltovuos. Ītek' i Švėntājā 8 km i pėitvakarios no Okmergies.
Ėntakā: Joudopis, Švėntopis, Vėkšopis, Pavarklas (deš.), Drungė, Strauzgielė (kair.).
Aukštope slienis nežėmos, no žemiau slienis ėšplatieja lėgi 30-80 m, gīlis siek' 5-8 m. Vasaruos čiesu Armuona dažnā ėšdžiūna. Vaga soregoliouta.
Kateguorėjė:Okmergies rajuons Kateguorėjė:Lietovuos opis
Karalios
thumb|200px|Romonėjės karalios Ferdėnands I-āsis
Karalios (aba ciesorios) ī aukštāusis šalėis valduovs, katros paprastā ožėm valdė palē sava gėmėnė. Tradėcėškā ons ī sava šalėis gaspaduorios ė karaliaun vėsa sava omžiu. Daba tuokis valdėms, kap karalios vald vėskon ė nie nikap apžabuots, šaukiama „absoliotėnė muonarchėjė“. Bet jau nug XIII–XV omžė Euruopuo pradiejė rastėis šalis, katrūs karaliaus valdė ėmė mažintė parlamėnts – tuoki kraštā ī „parlamėntėnės muonarchėjės“. Daba svietė sava karalius tabtora Jongtėnė Karalīstė, Švedėjė, Belgėjė, Olandėjė, Ispanėjė, Maruoks, Nuorvegėjė, Sauda Arabėjė, Tuonga, Tailands, Kambuodža ė da kelės šalis, tepuogė šmuots vairiū karalīstiu, katras pakliūn i kėtuos šalėis valdė.
Skėrtingūs kraštūs žuodis karaliou būn skėrtings – ons da vadėnams caro, ėmperatuorio, radža (aba maharadža), šeicho, kaisuoriom, kalėfo, chano, farauono, šacho, ė kėtap. Tonkē būn, ka kap rondas naus vards karaliou, onktesni vardā palėik mažesnēs ož anou. Tap pvz., notėka Lietovuo, katruo senuobėnis žuodis valduovuo konėgs (ėš germanu konung) pajiemus žuodi karalios (par lėnkus, nug Karuolė Dėdliuojė), palėka konėgākštio – tas ī, valduovo, katros mažesnis ož karalio.
Senuobėniūs šaltėniūs vėsi Lietovuos valduovā šaukti karalēs, bet paskom nūstuojė tuokis papratėms karalēs šauktė tėktās tūs, katrūs pašvėntėna puopīžios. Tap vėins tėktos Lietovuos karalios bova Mindaugs, ba Vītauts Dėdlīsis napaspiejė būtė karounouts, vuo terpokarie Mindauga II-ojė puoslaugė bova atsisakīta.
Kateguorėjė:Valduovā
Trėmiesiedis (opės)
Trėmiesiedis īr opalis Žemaitėjuo, Telšiū ė Mažeikiu rajuonūs, Virvītės kairė šmuota ėntaks. Tek nug Telšiū rajuona. Kert Vėikšniū-Trīškiu vėiškeli. Šalep Kapienu ītek i Virvytė. Prī opės stuov Trėmiesiedė suoda.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Karasėns
Karasėns ī tuokė medega (skīstėms), dėrbama ėš naptas. Tas ī degos onglėondenėlis, katros gaunas, kap napta kaitėn 150–275 °C temperatūruo.
Karasėns pėlams ka degtom i liktarnas, pečiu kūrenėmou. Da so karasėno žmuonis liuob trūcītė otis, blakės.
Kateguorėjė:Medegas
Jasmin Repeša
Jasmin Repeša (Džasmins Repeša, gėmė 1961 bėržel 1 dėin Kaplinuo) - Krepšėn treneris iš Kroatėjes. Kroatėjes nacionalėnes rinktėnes vīr. treneris. Du ateinont sezuon trenirous Romas "Lottomatica" komand.
Pasiekėma
Repesa,Jasmin
Lākšės
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 251 žmuogos.
Ēnėkē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Ārienā II
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 110 žmuoniū.
Daugiedā
Daugiedā - Rėitava savivaldībie, Daugiedu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 449 prietelē.
Korean Broadcasting System
Korean Broadcasting System (KBS) īr Pėitū Kuoriejės televėzėjės translioutuos, ikorts 1927 metās.
Nūruodas
Kateguorėjė:Pėitū Kuoriejės televėzėjės kanalā
Šviekšnas seniūnėjė
Nūroudas
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona seniūnėjės
Balsėškē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kartenas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 30 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Riežē (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ožogėisvē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Suodnuo liōb gīvent žmuonis, bat palē 2001 metās atlkėkta sorašīma razoltatos anuo nabgīvena nivēns žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Elenava
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 24 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Apēkėškis
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Rosienā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo.
Apēkėškis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniu, vuo 2011 - 15.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Miroslav Klose
right|thumb|200px|Miroslav Klose Miroslav Klose (Miroslavs Kluozė, gėmė 1978 metās bėrželė 9 dėina Opuolie) - lėnkū pagėmėma vokītiū futbolėninks. Vėins geriausiu daba žaidontiu Euruopas futbolėninku.
Klozes muotina bova Lėnkėjes nacionalėnes rankėne rinktėnes žaidieja, tievs žaide keliūs futbuola komanduos. Vėliau šėima ėš Lėnkėjes persikiele i Prancozėjė, vuo 1987 metās atvažiava i Vuokītėjė.
Stolgē (Tītovienā)
Stolgē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Miroslav Klose
Futbolėninks karjiera pradiejė miestele komanduo „Blaubach-Diedelkopf“, palėka "FC Kaiserslautern" mėgiejū komandas nario, vuo pu metū jau žaide "FC Kaiserslautern' profesionalū kuomanduo.
Stolgē (Tītovienā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Miroslav Klose
Nūruodas
Klose
Pašlavantīs (Naujuojė Ūta)
Pašlavantīs - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Naujuoses Ūtas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 27 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Trīs Karalē
thumb|240px|Trīs Karalē. 1890 m. abruozdielis
Trīs Karalē ī žėimas švėntė, katra kuožnās metās švėnta sausė 6 dėina. Tas ī čiesis, kūmet ožsibėng Šv. Kaliedu (saulės pagrīžėma) švėntės, ėr ėš Trījū Karaliu žvāzdiū žvāzdīna ėm veizietėis, ka dėina jau daras ėlgesnė (žmuonis rokoun, ka ont Trījū Karaliu dėina paėlgie par gaidė žingsni).
Par Tris Karalius liuob būs papruotīs parsirėngtė ė vākštiuotė par žmuonis, prašītė duovenū, ūliavuotė (tas daugomuo vāku zabuova). Ont nomū doru žmuonis ožrašīs tris krīžalius, katrėi senuobie rēškė, ka vieliu čiesis bėngės ė vieliū nabožpraša daug i nomus.
Kateguorėjė:Šventės
Riks Adelmans
Rick Adelman (Riks Adelmans, gėmė 1946 metās bėrželė 16 dėina) - krepšėnė treneris ėš JAV, boves krepšininks. Praita sezuona trenirava Sakramėnta "Kings" kuomanda. Puo šėtuo sezuona darba šiou komanduo neteka. Naujuos komandas kolkas netor.
Lāškalnis
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Vėsalaukė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 296 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kinkėmā
thumb|240px|Arklė kinkīmā
Kinkėmā ī vairē dāktā (dėržalē, lenciūgā), katrās kinkuoms kuokis gīvuolis (paprastā arklīs aba jautis) i ratus, ragės, kuokius padargus.
Arklė kinkėmā būn tuoki:
Arklė kinkīmā prīgol nu tuo, a darbou, a ėšēgā anėi skėrti. Ėšēgėnē kinkėmā būs dailē poušti, so žvangotēs.
Žemaitiūs arkli tonkiausē liuob kinkīs kamontās so vėržēs.
Kateguorėjė:Gīvuoliū transpuorts
Mėiziuonė̅s
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 110 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Munhwa Broadcasting Corporation
Nūruodas
Kateguorėjė:Pėitū Kuoriejės televėzėjės kanalā
Kongē
Kongē - Rėitava savivaldībie, Daugiedu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Kongiūs gīven 46 prietelē.
Radiolē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 34 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Deltova
thumb|right|250px Deltova īr miestālis Okmergies rajuoni, pri keliuo Kiedainē-Okmergie ėr Armuonos opės. Seniūnėjės centros. Īr Deltovuos Švt. Trejībis bažnīčė, XVI omžious evangėlėkū reformatu bažnīčės griūviesē, pašts, ambulatorėjė, mokīkla, koltūras namā, bėbliuotėka. 503 gīventuojā.
Deltova īr senobėnė gīvenvėitė, minavuojama da 1219 m. Galičo-Vuoluinies sotartī. Ton čiesu Deltovuo galiejė stuoviet kelets pėliū, buva dėdlė Deltovuos žemė. Rosėjės imperėjės čiesu Deltova vadėnta Kontantėnuovu.
kateguorėjė:Okmergies rajuona gīvenvėitės
Flerėjuonėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Vrahovicė
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Flerėjuonėškė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Gembūtiškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Cėguonalē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kartenas seniūnėjuo. Anuo gīven vėins prietelės.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Deltovuos Švt. Trejībės bažninčė
thumb|right|240px '''Deltovuos Švt. Trejībės bažninčė''' stuov Deltovuos miestalie, Okmergies rajuonė, šalep kelė Kiedainē-Okmergie. Ton vėituo pėrmuojė bažninčė ėšbūdavuota da lėgė 1444 m. bet apent kelis sīkius budavuota par naujė.
Kateguorėjė:Lietovuos bažninčės Kateguorėjė:Okmergies rajuons
Rėnavs
Rėnavs - kaimalis Mažeikiū rajuonė, 8 km i šiaurė nu Seduos. Īr Šv. Izidoriaus bažninčė, pagrėndėnė muokīkla, ėšlėkė paluocē, parks. Pru kaima pratek Vardova. 2001 metu doumenim Rėnavė gīven 109 gīventuojē.
thumb|left|260px|Rėnava paluocē thumb|left|260px|[[Rėnava Šv. Iziduorė bažnīčė]]
Ėnkaklē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 507 žmuonis.
Istuorėjė
Pėrmuojė lėika Ėnkaklē pamėnavuotė 1695 m. bėrželė 24 d.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Rėnava Šv. Ėzėduorė bažninčė
thumb|right|260px|Rėnava Šv. Ėzėduorė bažninčė thumb|right|260px '''Rėnava Šv. Ėzėduorė bažninčė''' īr Telšiū viskopėjuo, Mažeikiu dekanatė.
Lėipīnā (Trakā)
Lėipīnā - gīvenvėitė Traku rajuonė, Palokne seniūnėjuo.
Rėnava Šv. Ėzėduorė bažninčė
Stuov Mažeikiū rajuona vakarūs, Rėnava kaimė, pri Žėdėkū-Seduos kelė. Tinkouta mūra. Pastatīta 1933 metās.
Bažninčė īr stačiakompė plana, so prīongio ė buokštelio. Švėntuoriaus tuora medėniu statėniu.
Lėipīnā (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 60 žmuoniū.
Rėnava Šv. Ėzėduorė bažninčė
Istuorėjė
thumb|left|250px|Bažninčės vėdos
Lėipīnā (Trakā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Rėnava Šv. Ėzėduorė bažninčė
Istuorėjė
Dabartėnė bažninčė pradieta statītė 1918 metās. Išmūrėjos aple 2,5 m aukštoma sėinas. 1919 metās darbā nutrūka. Statība tēsta 1929 metas. Nusprėsta atsisakītė pruojėktė numatītas ėšuorėnes poušības. Lėkus sėinu dalės betuonėnė. Bažninčė galotinā pastatīta 1933 metās.
kateguorėjė:Mažeikiu dekanata bažninčės
Audruonīs I
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Švėntopis (Vėnta)
Švėntopis īr opės Žemaitėjuo, Mažeikiu rajuonė, Tirkšliū seniūnėjuo, Vėntas kairė šmuota ėntaks. Da īr vadėnams Saldopio, Druobopio. Prasėded Plienakiu suodas pašmuotie. Tek par Ožlėiknė. Vuoveriū suoduo ītek i Vėnta, 209,1 km nug anuos žiuotiū.
Audruonīs I
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 135 žmuonis, vuo 2011 m. - 92.
Švėntopis (Vėnta)
Švėntopis ī šaltaondenis, gausē suotėnams šaltenieliu ė gaubams mediu vainėku. Vasaras čieso, liepas mienėsė pabonguo, kuožnās metās Ožlėiknie liuob vīktė šv. Magdės atlādā, kor liuob sosrėnktė šmuots vierintuoju. Anėi liuob plautė opelė ondenio sava uopas, kėtė liuob semtėis anuo boteliūsmp ė vežtėis i nomus.
Audruonīs I
Istuorėjė
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Švėntopis (Vėnta)
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Akmena (Vėlnios)
Akmena - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 24 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Seoul Broadcasting System
Seoul Broadcasting System (SBS) īr Pėitū Kuoriejės televėzėjės translioutuos, ikorts 1990 metās.
Nūruodas
Kateguorėjė:Pėitū Kuoriejės televėzėjės kanalā
Pūstelnėnkā (Vėlnios)
Istuorėjė
Suodnuo liōb gīvent žmuonis, bat palē 2001 metās atlkėkta sorašīma razoltatos anuo nabgīvena nivēns žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ruolonds Paksos
thumb|right|150px|Bovės prezidėnts R. Paksos [[Mažeikiai|Mažeikiūs 2008 m. 08-24 d.]] Ruolonds Paksos (lt: Rolandas Paksas, gėmė 1956 metās bėrželė 10 dėin Telšiūs) – bovė̄s Lietovuos prezėdėnts. Pėrmāsā Euruopas valstībės prėzidėnts, katros palėka nūšalints nū pareigūm apkaltuos būdo.
Biuograpėjė
R. Paksos gėmė Telšiūs, Elėnas ė Pelėksa Paksūm šeimuo. Īr vėintortis anūm sūnos. 1974 metās bengė Žemaitės vėdorėnė muokīkla ėr istuojė i Vėlnious ėnžėnerėni statības instėtota (daba Vėlniaus Gedėmėna Teknėkas onėversėtets – VGTU). 1979 metās apgīnė dipluoma ėr igījė Pramuonėnės ė cėvėlėnės statības ėnžėnėrė specialībė.
Asiūklė
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Naujuoses Ūtas seniūnėjuo.
Ruolonds Paksos
Biuograpėjė
Da stodėjūm metās Paksos tapa akruobatėnė skraidīma meistro. Bova Lietovuos ė TSRS kuomandūm narīs. 1980 metās tapa TSRS čempijuono. Ons īr daugkartėnis Lietovuos čempėjuons, S. Dariaus ėr S. Gėriena tauries laimietuos.
Asiūklė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 66 žmuonis.
Ruolonds Paksos
Biuograpėjė
1984 metās bengė Leningrada cėvėlnės aviacėjės akademėjė ėr igījė ėnžėnėrė piluota dipluoma.
Asiūklė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Ruolonds Paksos
Biuograpėjė
Ruolonds Paksos bova S. Dariaus ėr S. Gėriena aerokluba vėršėninks, Lietova atkūrus liuosoma bova Savanuorėškas krašta apsauguos tarnības avėjacėjės jongėnė vaduovs. 1992 metās ėkūrė akcėnė bėndruovė „Rasteko“ ėr ana vadovava, kol 1997 metās bova ėšrinkts i Vilniaus miesta tarība ė palėka Lietovuos suostėnės mero. 1999 metūm bėržielė tapa Lietovuos premjiero, anou bova lėgė spalė mienėsė. 1999 metū groudi tapa Lietovuos Liberalum Sājongas pėrmėninko.
2000 metūm balondi Paksos viel palėka Vėlneus mero, a rodeni bova ėšrinkts i Lietovuos Respoblėkas seima. Nū 2000 metūm lapkrėstė lėgė 2001 metūm bėrželė bova Lietovuos ministros pėrmėninks.
Nū 2001 metūm lėipas lėgė lapkrėstė bova Libralu frakcėjės seimė seniūns ėr Seima opuozėcėjės līdėris.
2002 metūm kuova ikūrė Liberalu demuokratu partėjė ėr palėka anuos pėrmėninko.
2003 metūm sausė 5 dėina par ontuojė rėnkėmum tora ėšrinkts Lietovuos Respoblėkas prėzėdento.
Ėšrinkts prezėdento R. Paksos pradiejė refuormas, katruos napatėka Seima daugomā, ė sīkiom ons bova itarts Konstėtocėjės pažėidėmās. Paksou bova ivardītė kaltėnėmā pažėidos Konstėtocėjė, ėr ons 2004 metūm balondė 6 dėina apkaltuos būdo bova nūšalints nu prezidėnta parėigūm.
Puomiegē
Ba skraidīma da miegst tenėsa ė mutuocėklus. Vertėn geras kningas ė mozėka.
Šėima
Apsėžanėjė̄s.
Dan Brown
thumb|right|200px|Brauns 2015 m. Dan Brown (Dens Brauns, gėmė 1964 metās bėrželė 22 dėina Niuhampšīrė) – vėins skandalėngiausiu ėr perkamiausiu šėta čiesa svieta rašītuoju. Anuo korėnis „Da Vinčiuo kuods“ īr vėina perkamiausiu XXI omžious knīnga.
Ruolonds Paksos
Šaltenē
Paksos,Rolands Paksas,Rolandas Paksas Kateguorėjė:Vėlniaus merā
Dan Brown
Vėsas Den Braun knīngas īr detektīvėnē trėlerē.
Biuografėjė
Brauns baig Filipa Ekseterė akademėjė (šiuo mokīkluo anuo tievs mokėn matematėka), vėliau stodėjava Amferstena koledžė. Daba gīven Naujuojuo Anglėjuo. Apsiženėjes, žmuona Blait īr tapītuoje ėr istuorėkė.
Kūrėnē
Vėsas Brauna knīngas īr ėšverstas ė lietoviu kalba.
2007 metās nomatuoma išleist knīng „Saliamuona rakts“ (The Solomon keī).
Da Vinčė kuods
„Da Vinčė kuods“ – ne tėk vėina perkamiausiu, bet ėr skandalėngiause svieta knīnga. Anou nagrėniejama teourėjė, ka Jiezos Kristos bova apsiženėjes ėr netgė toriej palėkuoniu, katrie da ėr daba tebgīven kažkor Prancūzėjuo. Šiuo knīng pasmerk Vatikans.
Nūruodas
Brown,Dan
Kėpis
Kateguorėjė:Rakondā
Gabietėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Vėlkū Komps
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 123 žmuonis.
Istuorėjė
Vagol ėškasenas kapėnīnė, žmuonės čė gīvena nu IV omžiaus.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Godalē (Rėitavs)
Godalē - Rėitava savivaldībie, Daugiedu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 6 prietelē.
Lazdīnā (Kelmė)
Lazdīnā - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Ētotē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kartenas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Padvarē (Dūkštas)
Padvarē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 10 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Šiaulėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Jonkeliūnā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nagīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
TVN (Pėitū Kuoriejė)
Nūruodas
Kateguorėjė:Pėitū Kuoriejės televėzėjės kanalā
Vėtkā (Rėitavs)
Vėtkā - Rėitava savivaldībie, Daugiedu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 4 prietelē.
Pakrempė
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Palokne seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Babrėškės (Vėlnios)
Babrėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Lėipīnā (Šaukienā)
Lėipīnā - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Skruoblā
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Bartninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 32 žmuonis.
Alsēkas
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 31 žmuogos.
Istuorėjė
Alsēkū kaimalės (služba Olseykiow) mėnavuojams 1695 Šviekšnas dvara ėnventuoriou.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Kamenka (Kelmė)
Kamenka - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo. Suoda īr ož 4 km nug Tītovienu miestalė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Panemenčīs
Istuorėjė
Suodnuo liōb gīvent žmuonis, bat palē 2001 metās atlkėkta sorašīma razoltatos anuo nabgīvena nivēns žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Aukštakuojā
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Gālē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 263 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Aukštakuojā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Mnet
Mnet (Music Network) īr Pėitū Kuoriejės televėzėjės kanals. Televėzėjė ikorta 1993 metās.