cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Willie Solomon
Willie Solomon (Vilis Solomons, gėmė 1978 metās lėipas 20 dėina) - Amerėkas krepšėninks. Žaid tel Aviv "Maccabi" kuomanduo.
Solomon ūgis īr 187 cm, svuoris 84 kg. Ons žaid ižaidiejo.
2005 metās Solomons atėjė i "Maccabi" ka paskėistom lietovi Šarūna Jasikevėtio, bat ėš pradiu anam sekies slabnē, vuo pų ton isivaževa ė palėka vėino geriausiu Euralīgas ižaidieju, bat pū sezuona pareiške ka i komand nebgrīš ė lėipas 25 dėina sudarė kontrakta so Stambola "Fenerbachce-Ulker" komanda.
Gaisrėnė
thumb|235px|Gaisrėnė Rosėjuo
Gaisrėnė ī tuokis bodīnks, katramė bodi gaisrėninkā, stuovi anūm teknėka gaisram gesintė. Gaisrėnie stuov gaisrėnės mašėnas, i anas pėlduoms ondou ė gesėnėma skīstėmā, laikuomi gaisra gesėnėma ė kėtuokės pagelbas rakondā.
Gaisrėnė nug sena liuob būs patėm miesta cėntrė, ka spierē gautūm žėnė aple gaisra ė spierē galietom važiuotė anou gesintė. Paskom gaisrėnės atsirada ė dėdlesniūs kaimūs, prī dėdliū gėriu (tonkē so apvaizas buokšto).
Kateguorėjė:Bodīnkā
Skroblės
Skroblės - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 50 prieteliu.
Mielenē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ēzbė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Bukaramanga
Bukaramanga - miests Santandera departamentė, Kuolombėjuo. Bukaramanga īr Santandera departamenta cėntros.
Kateguorėjė:Kuolombėjės miestā
Barankabermecha
Barankabermecha ī miests Santandera departamentė, Kuolombėjuo, ont Magdalenas opėis kronta.
Kateguorėjė:Kuolombėjės miestā
Televizor
miniatiūra|Televizor Televizor ī rosu ruoka gropė.
Ona pradėjė sava karjėra 1984 metās.
Nūruodas
Uofėcēlos tinklapis
Kateguorėjė:Rosėjės ruoka kuolektīvā
Kūlsuodis
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kūlopienu seniūnėjuo. Anuo gīven 30 prieteliu.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Medvėidėškės (Dūkštas)
Medvėidėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 25 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Suleva
Suleva īr opės Kiedainiu rajuoni; Vuobelies kairīsės ėntaks. Prasėded Truskavas seniūnėjės mėškuos ėr tek' i pėitos. Itek' i Vuobelī Aukštousios Kaplious.
Godelē (Pagėrē)
Godelē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Pagėriū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 50 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Gėrėninkā (Vainuots)
Gėrėninkā - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Vainuota seniūnėjuo. Anuo gīven 57 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Magėjė
Magėjė - tam tėkras savuoku, prasmiū ė reikšmiū sėstemas, katras leid kortė alternatīvės īprastuoms svieta - stebimū īvikiū, daiktū ė pan. interpretacėjes, katruos nebutėnā būn teisingos muokslėška, tačiau īr neprieštargingos pačios sau be sobjektīve stebėmam svietou.
Kateguorėjė:Magėjė
Rėndes
Rėndes - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 6 prietelē.
Vėnkšnopē (Vėlkavėškis)
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Bartninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 26 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
2008-2009 metu akanuomėnė svieta krėzė
right|thumb|250px|Naptas kaina [[JAV nu 1999 lėgė 2008 JAV duolerēs. Šaltenis: eia.doe.gov]]
Cyganiata i Ja s Iljiča
Cyganiata i Ja s Iljiča ī rosu ruoka gropė.
2008-2009 metu akanuomėnė svieta krėzė
2008-2009 metu akuonuomėnė svieta krėzė bova veikē cielam svietė ėšplėtosė akuonuomėnė krėzė, katra nutėka diel ėvariū prīžastiū: žaliavū (vėsū pėrma - naptas), maista pruodoktu, nakėlnuojama torta kainu kėtėma, fėnansėnė sektoriaus pruoblemu.
Pėrmė̄jė krėzės simptuomā atsėrada JAV 2006 m., kumet jiemė krėstė nakėlnuojama torta kainas ėr ėšauga mažarūšiu (ongl. subprime) būsta paskuolū nabėšmuokiejėms. Tēp nutėka, bo par daugībė metu naptas paklausa ėšauga ė nutrūka nū rēliuos pasiūluos, ana jiemė bringtė. 2008 m. lėipas mienesie napta kaštava 147 JAV duolerius ož bareli. JAV vėdorėnė skouksnė žmuonis palėka nabmuokė ė jiemė atsėkratinietė kreditu būstams.
Cyganiata i Ja s Iljiča
Ona pradėjė sava karjėra 1989 metās.
Dėskuograpėjė
Kateguorėjė:Rosėjės ruoka kuolektīvā
2008-2009 metu akanuomėnė svieta krėzė
Lėgėkrėzėnė sėtoacėjė svieta akuonuomėkuo
Nū 2001 m. veikē augont Kėnėjės, Indėjės ė kėtū Azėjės valstībiu akuonuomėkā, veikē auga ė energetėniu ėštekliu puoreikis. Vėino čieso naptuos ėšgavėms OPEC valstībies naauga tēp grētā. Svieta rėnkuo naptuos paklausa vėršėjė pasiūla, jiemė augtė anuos kaina, sobringa bendzins, aviacėnis ė dėzelėnis kors, diutuo ėšauga jiedė augėnėma ėr ėšdėrbėma kaštā, kon rezoltatė sobringa jiedė pruodoktā. Prasediejė inflēcėjė, nuoriedamė anou pristabdītė, JAV Cėntrėnės banks padėdėna palūkanū nuormas nu 1,25 pruoc. lėgė 5,25 2006 m. Daugomā JAV žmuoniū palėka nabimanuoma apmuokietė ož sava pajimtos kredėtus būstou. Prasėdiejosės parmainas nakėlnuojama torta rėnkuo par trompa čiesa anou sožlogdė.
Svieta krėzės pradė
2005 m. Niujuorka Federalėnė Rezervu Banka prezidėnts Timothy Geithner sokvėitė dėdliausiu banku vaduovus ė parspiejė rouštėis galėmam „fat tails“. Vėišā nasakont, dėdlė̄jė svieta bankā jiemės keravuojėma priemoniū. Deutsche Bank atsėsakė mažavertiu paskoulū 2006 m. 2007 m. pavasarie JPMorgan Chase atsargoma priemoniū jiemies akcėjū bėržuos. Ale daugoma kėtū bankū, fėnansėniu instėtocėju, valstībėniū fėnansū prieveizas instėtocėju napadėrba nieka, ka galėm būto apsėsauguotė nū galėmuos krėzės. Anie riemies prielaida, ka muodernėškė bankėninkīstės metuodā bova eštuobolėntė ė saugė.
Kateguorėjė:Akuonuomėka
Gabriejuolė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Pėpėrā (Kretinga)
Pėpėrā - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kūlopienu seniūnėjuo. Anuo gīven 4 prietelē.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Apsimetėms
Apsimetėms – neigama duoruovėnė savībė, kumet asmou seikt viešā pasėruodītė ne tuoks, kuoks ons īr ėš tėkrū. Veidmainiavėma skvarma. Natūraloma priešībė. Apsimetėms ašreiškams žuodēs erba veiksmās, bėt gal būtė sumeloutė ėr jausmā. Apsimetėms īr pataikavėma ėr īsitėikėma būds. Tā vėina dėdliausē žmuogu dėbavuojontiu, prīštaraujontiu anuo oromou īdu.
Kėrvis
thumb|250px|Kėrvis medėinā kapuotė Kėrvis (kėtap jeksis, jaksis) īr rakonds, senuovē tonkē nauduots ė kāp gėnklos. Kėrvi sodara medėnė lenkta ronkėna (kuots) ė metalėnė (geležėnė, bruonzėnė, varėnė, plėinėnė) galva, katra vėnuo posė maunas ont kuota, a kėts gals īr nosmailėnts ė skėrts kėrstė. Pagrėndėnė kėrvė paskėrtis - kapuotė medėina (skaldītė malkas, kėrstė medius, uoblioutė medė pavėršiu).
Apsimetėms
Apsimetėnietė ėlga čiesa nepavīkst: onkstiau a vieliau apsimetielis atpažīstams ėr pasmerkams. Apsimetelē vaizdoun, ka „bėja tavi īžeistė, nuliūdėntė, sukeltė tavėi rūpiesniu“, sakīdava L. Tolstuojus.
Kateguorėjė:Etėka
Kėrvis
Senuobė kėrvē bova īpatingā puopoliaros gėnklos, kadongė ons nesonkē pagamėnams. Pri kėrviu buva prėtaisuomė vėsuokė aštrūs ontgalē, indienā nauduojė mietuomos kėrvius (tuomahaukus). Tēpuogė kėrvē prėtaikuomi alpėnėzmė, kasībuo.
Mėškėnelē (Vėlnios)
Mėškėnelē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Senuojė kūlė gadīnė
Senuojė kūlė gadīnė aba paleolėts (gr. παλαιός ė λίθος) ī patė seniausiuojė kūlė omžiaus gadīnė, katra prasidiejė kap pėrmīkštē žmuonis ėšmuoka pasidėrbtė kūlė rakondus. Tas toriejė nūtiktė prīš kortās 2,6 mėlėjuonu metu. Vuo bėngės ta gadīnė kap žmuonis ėšmuoka dėrbtė žemė – kažkor 10 tūkst. metu prīš Krėsto. Senasis kūlė omžios ožjėm zars ciela žmuonėjės istuorėjė.
Tuo gadīnie ė Žemės uorā, ė anuos gomta dėdlē skėrės nug dabartėnės. Žmuonis gīvena mažās būrēs ė muokėjė nauduotėis tėktās grobē skaldītās kūlēs, kaulās, skūra, medio ė augalās. Anėi ėšgīvena mediuodami žvieris ė ronkioudami augalus. Paskom radas ė žovavėms.
Senuojė kūlė gadīnė prasided Afrėkuo, katruo senuobėnē padarā australopitekā pradiejė nauduotė kūli ė pavėrta i Homo habilis „godra žmuogu“. Tuo čieso bova na vėina žmuoniū rūšės, anas mainės ė varžės terpuosavie.
San Chilis
San Chilis (San Gil) īr miests Santandera departamentė, Kuolombėjuo. Miests ikorts 1688 metās.
Kateguorėjė:Kuolombėjės miestā
Senuojė kūlė gadīnė
Aple 400 tūkst. metu pr. m. e. žmuonis ėšmuoka apsētė so ognėm, vuo da pu 100 tūkst. metu ėšmuoka rimtā mediuotė.
Dabartėnis „ėšmintingasā žmuogos“ radas aplė 100 tūkst. m. pr. m. e. Ons jau muokiejė dėrbtė so kūlio, medio, titnago, nabašninkus šarvuojė. Ons nūgaliejė panašiūs vėitūs gīvenosė kėta žmuoniū rūši – neandartalėitius.
Senuojė kūlė omžiaus pabonguo, nug 40 (a 35) tūkst. lėgė 10 tūkst. m. pr. m. e., žmuonis jau muokėjė būdavuotė nomus ėš kūlė ė medė, pradietė paišītė orvūs, gausē mediuojė, igoda lėpdītė muoli. Tou čiesou ont dėdlės svieta dalėis ožiejė ledīnā, katrėi smarkē pakeitė žmuoniū gīvenėma būda.
Šaltenē
Kateguorėjė:Prīšistuorė
Sokol
Sokol ī rosu ruoka gropė.
Ona pradėjė sava karjėra 1964 metās.
Narē
Kateguorėjė:Rosėjės ruoka kuolektīvā
Muoliūnā (Vėlnios)
Muoliūnā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Muoliūnūs gīven 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Vėtē
Vėtē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 26 žmuonis.
Šalep kelė Raseinē–Tītovienā–Radvilėškis aplaistuo suodībuo stūks tautuodailėninka Petra Stondžės dėrrba Velniū mozėjė balvuonā.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Lapkasės (Šėlotė)
Lapkasė̄s - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Vainuota seniūnėjuo. Anuo gīven 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Rėišots
thumb|250px|Lazdīna rėišotā
Rėišots ī stambos sausos oždars vaisios so vėina siekla. Anon kondouli gaub kėits, somediejė̄s kiauts – kevals. Ėš Lietovuo savāmėškā augontiu augalū jiedamus rėišotus augėn tėktās lazdīns. Rėišotās da šaukiami tuoki ožrobežiu augalū kėiti vaisē kap graikėšks rėišots, žemės rėišots (arakėsos), migduols, kuokosos, kedra rėišots.
Keli terposavie soaugė̄ rėišotā šaukiami keimario.
Kateguorėjė:Augalū narē
Prošėnė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 19 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Mėkašiūnā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Pagėriū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 94 žmuonis.
Porvelē (Rėitavs)
Porvelē - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 4 prietelē.
Gėmbė
Gėmbė ī kuokis medėnis kablīs, kouls, ikalts i sėina, katros skėrts drabožėm, keporėm, virvėm, abrūsam, vėsuokim rakondam ė dāktam kabintė. Tonkiausē gėmbės nomūs būn prīmenie, katruo žmuonis laik stuoresnius apriedus, tepogė vėrtovie, katruo rēk ėškabintė abrūsus, somtius, kėtuokius rakondus.
Žemaitiūs so gėmbė mieriuoj kuoki sosisokusi dākta, soski: rokoun kūdas kap gėmbė; ons sosirėitė̄s kap gėmbė; mēsa kėita kap gėmbė; kiaulės sodžiūvosės kap gėmbės.
Kateguorėjė:Dāktā
Līgatnė
Līgatnė – miests Latvėjuo anam gėven 1147 žmuonis (2016), šalėp īr Gaujas opis. Miests īr Vėdžemės etnuograpėnem regėjuonė.
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Zėgmonds Froids
Zėgmonds Froids (Sigmund Freud, 1856 m. gegožė 6 d. - 1939 m. siejės 23 d.) – austru neurapatuoluogs, psėchētros, psėchuoluogs, psėchuoanalėzės pradėninks. Froids vėins pėrmūju tīrė seksoaloma skvarmavėmasė, atkreipė diemesi i vākīstės svarboma psėchėkas raidā, muokslėškā pagrėndė pasāmuonės bovėma.
Karelėjė
thumb|200px|Karėlėjės žemės
Zėgmonds Froids
Kateguorėjė:Austrėjės žmuonis Kateguorėjė:Psėkētrā
Karelėjė
Karelėjė ī žemė šiaurės vakarū Rosėjuo ė rītu Suomėjuo. Karelėjuo nug senuobės gīven fėnougru tautū žmuonis karelā, katrėi ruokounas karelu kalba.
Karelėjė par sava istuorėjė prigolė Naugarda respoblėkā, Suomėjē, Švedėjē ė Rosėjē. Dabā daugoms Karėlėjės pakliūn i Karelėjės Respoblėka Rosėjuo.
Entuonis Parkerės
thumb|right|Entuonis Parkerės
Karelėjė
Kateguorėjė:istuorėjė Kateguorėjė:Rosėjės respoblėkas
Entuonis Parkerės
Anthony Parker (Entonis Parkeris, gėmė 1975 metās bėrželė 19 d. Napervėlie) - Amerėkas krepšėninks, vėins geriausiu Europuo žaidontiu amerikėitiu.
Pasiekėmā
Parker,Anthony
Aruogancėjė
Aruogancėjė – neigama pasidėdžiavėma skvarma, kīlonti ėš par aukšta savis vertėnėma, tā „pasikakėnėma savėmi egocentrėzmos“ (vagol I. Kanta). Aruogancėjės esme sodara trīs pagrėndėnės īdas: pardiets ėšdėdoms, pasipūtėms ė poikībė. Anuos terposavie sosėjosės ėr vėina kėta papėlda.
Aruogancėjė pasėreišk geruokā padėdiejosiu pasitėkiejėmu savėmi, menku savėkritėškumu, kokloma stuoka, parnelīg gera nuomuone aple savi, sava ka ėr menkū teigamībiu ėškėlėmu ėr demonstravėmu, kėtū asmenū menkėnėmu ėr niekėnėmu, kartās cėnėzmu ėš nachalėškumu. Aruogants – savėmīla, sėikontis toščiagarbėškoma, karjeras, pėgaus popoliaroma, pasėpūtėns ėr ėšpoikėns, mėslėjontis tėk aple savi.
Kateguorėjė:Etėka
Jopalis
Juopalės īr miests Kasanarės departamentė, Kuolombėjuo.
Kateguorėjė:Kuolombėjės miestā
Bounce Patrol
Bounce Patrol - mozėkas gropė nūg Melborna, Australėjės, katra kor mozėka vākām. Gropė ėkūrė Shannon Jones 2012 m. Pėrms abruozdieliu klėps "Kid's life" bova ėkelts i YouTube 2013 m. balondė mienesie. Nūg ton gadīnės Bounce Patrol puopolēroms YouTube dėdlē ėšauga ė ton kanals palėka dėdlē puopolēros ė magtīngs.
Šaltenē
Kateguorėjė:mozėkontā
Aurimas Kieža
Aurimas Kieža (Aurėms Kieža, gėmė 1982 m. spalė 25 dėina Marėjampuolie) - Lietovuos krepšėninks. Ontruos rėnktėnės narīs.
Kiežas ūgis īr 203cm, svuoris 97kg. Ons žaid sonkiuojė ė lengvuojė "krašta" puozėcėjuosė.
A. Kieža īr pasėrašės ėlgalaiki sosėtarėma so Vėlniaus "Lietovuos rīto", ale kuomandas vaduovā anou nutarė sezuonou paskuolintė Šiauliū "Šiauliai" kuomandā.
Prīstuovā
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kūlopienu seniūnėjuo. Anuo gīven 14 prieteliu.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Lazdounienā
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Vainuota seniūnėjuo. Anuo gīven 97 žmuonis.
Paoužuolē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 52 žmuonis.
Vėlka
Vėlka ī dvė opė Žemaitėjuo:
Skuonė
Skuonė - truopniausē i pėitus esontė Švedėjės grapīstė. Anuos robežē atėtink istuorėnė Skuonės regėjuona terėtuorėjė. Ton regėjuona žmuonis tonkē rokounas so vėitas Skuonės tarmė, katra īr tonkē sonkē soprantata kėtū Švedėjės regėjuonu žmuonim.
Akanuomėka
Skuonie īr dėdlē gerā ešvīstīts žemės ūkis. Regėjuona ožaugėnamė geriausė derlē Švedėjuo.
Kateguorėjė:Švedėjė
Šomera
Šomera īr opės Kiedainiu rajuonė; Vuobelies kairīsės ėntaks. Prasided' pri Dargožiū kaima, rajuona šiaurėnie dalī. Tek' i pėitvakarios, itek' i Vuobelī šalep Žemūjū Kapliū.
Galvīdėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Artūras Darašas
Artūras Darašas (Artūrs Darašos, gėmė 1974 metās gegožes 18 dėina Kaunė) - Lietovuos krepšėninks. Bovės Mažeikiū "Naptas" krepšėninks ė kuomandas kapėtuons.
Galvīdėškė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Artūras Darašas
Daraša ūgis īr 205cm, svuoris - 100 kg. Ons žaid "cėntra" ė sunkiuojė "krašta" puozėcėjuos.
Šomera
Ėnatakā: Joupodis, Ringa.
Kateguorėjė:Lietovuos opis Kateguorėjė:Kiedainiu rajuons
Popšē
Popšē - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 5 prietelē.
Onienėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 12 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Šventėninkā (Pagėrē)
Šventėninkā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Pagėriū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Geronkštis
thumb|140px|Aptėnė geronkštės
Balticum TV
Balticum TV - regėjuonėnės TV kanals, transliounontės nū 1989 m. rogpjūtė 4 d. kabelėnēs TV tėnklās, vuo nū 2000 m. balondė 3 d. - eteriu vėsuo Klaipiedas apskrėtie ė Vakarū Lietovuo.
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos televėzėjės kanalā
Geronkštis
Geronkštis skėrtas jiedė trīnėmou, smolkėnėmou, gormoliavėmou.
Kateguorėjė:Kūna narē
Akstėns
thumb|200px|[[Ruožės akstėnā]]
Akstėns (kėtāp dīgolīs, dīglīs) ī kap adeta smāla, aštri, kėita, sīkēs kimbonti bikuokė augala atauga. Akstėnus kap katrėi augalā tora ont sava lapu, stombriu, žėidū, vaisiu. Tas ī anūm apsigīnėms nug anus jiedontiu žvieriu. Kimbūs akstėnā prīšingā - būn augala būds gausintėis: pvz., nuognē kimb prī rūbu, žvieriu kailė varnaliešas akstėna. Sausringūs truopėkus daug augalū tor akstėnus, ka mažiau ėšgarintom ondenė.
Akstėnās aba dīglēs da šaukiamas ežė kūna ataugas apsigīnėmou.
Kateguorėjė:Augalū narē
Struopelē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kūlopienu seniūnėjuo. Anuo gīven 12 prieteliu.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Gaugarē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 80 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Strazdos (dainė)
Strazdos - fuolkluorėnė dainė, katro žemaitiu kalba atlėkuo dainininke Aistė Smilgevičiūtė. Ana so šėta daine dalėvava 1999 m. Eurovėzėjuo ė ožiemė 20 veita.
Daines autorie: tekstā sokūrė Sigtas Geda o muzėkā - Linas Rimša.
Žuodē
''"Aja ja ja..." Strazdos dejava:'' "Strazda kuojas nušala" Nū strazda kuojū, ledā lūžiejė Šaltinielis tekiejė Tekiek, saulelė, onksti rītėli Tirpink strazda kuojalė "Ja ja ja ja..." ''"Aja ja ja..." Strazdos dejava:'' "Strazda kuojas nušala"
Nūruodas
Kateguorėjė:Euruovėzėjė Kateguorėjė:Dainės
Kiedainiu krašta televėzėjė
Kiedainiu krašta televėzėjė - regėjuonėnis TV kanals, transliounontis 60 km spėndolio i rinki Kiedainiu miesta. Translioutuos - UAB „Kėdainių krašto televizija“.
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos televėzėjės kanalā
Leonids Gaidajos
Leonids Iovičios Gaidajos (Леонид Иович Гайдай; 1923-1993) - vėins populiariausiu TSRS kina fėlmu režisierios, populiariausiu TSRS komediju scenarėjaus autuorios, tēp pat aktuorios.
Ons īr tuokiu puopolēriu kina fėlmu kāp "Brėlėjantėnė ronka", "Dvīlėka kėdiū", "Operacėj I ė kėtė Šurėka noutīkėmā", "Kaukaza balaisve aba naujė Šurėka nuotīkē", "Ivans Vasiljevičios keit profesėj" i daugel kėtū režisierios.
Gaidajos,Leonids Gaidajos,Leonids Gaidajos Kateguorėjė:Rosėjės aktuorē
Nerėms
Nerėms īr emuocėnė būsena, atsėrondonti neapėbriežtuos griesmies sėtoacėjūs ėr pasėrēškonti napalonkiū nutėkėmu lūkesniu. Reiškėnīs artėms baimē, ale nier baimė. Baimė – rēkcėjė ī konkretu pavuoju, vuo nerėms kīl diel galėma aba īsėvaizdounama pavuojaus. Nerėms kīl nujautont griesmė, katra nagal būtė īvēkta vėinēp ar kėtēp, aba diel konflėkta, katruo sobjėkts aba naīsėsamuonėn, aba nasūgeb ėšsprēstė nusluopīndams vėina konflėktoutė skatėnontiu muotīvu.
Plonkienā
Plonkienā - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 23 prietelē.
Films
Films - garsa ė vaizda (audiovizualinis) kurinīs, katrou sudara temas susėitė vaizdā, nuosekle užfiksuotė film jousto arba kėtuo laikmenuo ė skėrtė atkort technėnes vieša ruodima irangas priemuoniem.
Vagol trokm filmā gal būt pėlnametražē ė trumpametražē. Pėlnametraže filma trukmie ne trumpes kāp 60 min, a trumpametraže lėgi 60 min.
Filmu kateguorėjes:
Kateguorėjė:Filmā
Aivaras Jokubaitis
Aivaras Jokubaitis (Aivars Jokubaitis, gėmė 1974 metās vasarė 26 dėina Klaipieduo) - Lietovuos krepšėninks. Vėins geriausiu Mažeikiūs žaidontiu krepšėninku.
Ožopis
Ožopis īr Vėlniaus mėkrarajuons, asontis vėsėškā šalėp Vėlniaus senamiestė. 1998 m. per Melagiu dėina Ožopis posiau špuosās pasiskelbė liousa respoblėka ė nu tuo čiesa ons ofėcēlē vadėnams Ožopė Respoblėka, kuožnās metās mėnavuojama Ožopė "Naprigolėmībės dėina".
Sabalē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 18 žmuoniū.
Ožopis
Istuorėjė
thumb|150px|[[Ožopė tėlpts.]] Suovėitėnio čieso ans bova vėins pavuojėngiausiu Vėlniaus rajuonu, baisībė bodīnku bova sogriovė. Tėktās Lietovā atgavos liousoma ė namū kainas čė bova menkesnės nekāp kėtor Vėlniou. 1996 m. rajuons jiemė atsigautė, nes anū apleistūs bodīnkūs liuob miegtė menėninkā. 1998 m. balondė 1 d. Ožopis pasiskelbė respoblėka ė nu tuo čiesa jiemė da labiau puopolērietė.
Pakalnē (Dūkštas)
Pakolnē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 5 žmuonis.
Sabalē
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pakalnē (Dūkštas)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ožopis
Nūruodas
Kateguorėjė:Mėkruošalis Kateguorėjė:Vėlnios
Guojos (Vėlnios)
Guojos - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Pagėriū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Plekātē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 32 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Naujuojė Ūta
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Naujuosės Ūtas seniūnėjuo, šalėmās kelė Prėinā-Marėjampuolė. Seniūnėjės cėntros. Īr medėnė šv. Vėncenta Paulietė bažnintalė (ėšbūdavuota 1924 metās), koltūras cėntros, Naujuosės Ūtas pamatėnė muokīkla, pašts, katruo indeksos īr LT-59021.
Istuorėjė
Aple 1780 metos, Prėinū seniūnou K. Sapėigā lēdos, G.H. Tierbachs ėkūrė dvė stėkla dėrbīklas. Anuos bova sogriautas aple 1812-1831 metos.
Varaunoms
Kateguorėjė:Etėka
Gėrgždielie
Gėrgždielie, kėtap da grėžos, gėrgžda, gėrgždos ī kaulu sānariu gėrgždiejėms. Gėrgždielie gal būtė paprastiausē azuota borbolieliu spruogėniejems sānariu skīstėmė – ana nesonkē galėma padėrbtė kėitiau solėnkus aba timpteliejus pėršta. Bet tonkiau gėrgždielė šaukiams nūlatėnis kuokė vėina sānarė (petėis, alkūnės, kelė) aba daugelė sānariu treškiejėms. Ons rondas diel vairiū sānariū lėgū (pvz., artrėta), sānarė gėrnielės ėšnīrėma, ėšsidievėjima.
Naujuojė Ūta
Istuorėjė
1959 metās Naujuosės Ūtas suoduo (čė rokounama ė aple miestalė krūvuo) gīvena 286 žmuonis.
Alisa
miniatiūra|Alisas narē Alisa ī Rosėjės ruoka gropė.
Naujuojė Ūta
Istuorėjė
1972 metās ėškasts ežerielis, vuo 1982 metās šalėp anuo ikorts parks.
Pjaules
Pjaules - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 19 prieteliu.
Naujuojė Ūta
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 321 žmuogos.
Alisa
Nūruodas
Kateguorėjė:Rosėjės ruoka kuolektīvā
Gelotē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Naujuojė Ūta
Vertas vėitas pavėiziet
Stėkla dėrbīklū lėikanas - degėma kruoniū dalīs, stėkla dėrbėniū šokės galėms pavėiziet ė daba 100-120 metrū nū kelė Prėinā-Marėjampuolė, ivažiavėma i Naujajė Ūta kairė šmuota.
Gelotē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Naujuojė Ūta
Šaltenē
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Dainios Razauskis
thumb|200px|Dainios Razauskis Dainios Razauskis–Daukīnts (gėmės 1960 metās) īr nu Žemaitėjės (Žarienu) kėlėma Lietovuos muokslėninks, habėlėtouts muokslu daktars. Ons īr vėins patiūm dėdliausium baltu mėtuoluogėjės žėnuovum. Tēpuogė rašītuos, verties, vierotīrėnėnks ī.
Dainios Razauskis bengė Vėlniaus onėversėteta matematėkas ėr ėnfuormatėkas fakolteta. Paskom muokies Rosėjuo, pas svietė žėnuoma indoeuropėitiu muoksla žėnuova Vladėmėra Tuoporova. 2005 m. apgīnė muokslu daktara disteracėjė „Mėtuoluogėniu sāvuoku leksėnė-semantėnė analėzė: „žovėis“ sėmbuolėka baltu-slavu tradėcėjuo (veizont i indu-iranienu doumenis)“.
Ons muokėn lietoviu viera ė mėtuoluogėjė Vėlniaus onėversėtetė, nug 2007 dėrb Lietoviu literatūras ė tautuosakas ėnstetotė. Īr žornala „Liaudėis koltūra“ vīriausis redaktorios.
Anuo vāks īr Duomonts Razauskis (žīmos mozėkonts, puoėts).
Nūruodas
Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis Kateguorėjė:Lietovuos muokslėnīnkā
Auksienā
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Bartninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Niaukē
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Pajūrėškē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Vainuota seniūnėjuo. Anuo gīven 31 žmuogos.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Svieta pabėnga
Svieta pabėnga vuo svieta gals īr mėslėjams atsėtėkėms, pu katruo ėšnīktom Žemė aba žmuoniū cėvėlėzacėjė. Tuoks atsėtėkėms vėsuokēs vardās mėnavuojams daugomė svieta vieru: krėkštiuonis vierėj ka būstian Paskotėnė Teisma dėina, kumet prėsėkels nabašnėnkā ė bus teisiamė ož sava gīvenėma ė vīksiant Armagedons - kuovė terp Dieva ė Biesa.
Ale svieta pabėnga tēpuogė arokounama ėr ėš muokslėnės, pasaulėitėnės puozėcėjės. Rokounama, ka Žemė gal būtė sonaikėnta diel natūraliū atsėtėkėmu, pavīzdiuo:
Tēpuogė, svieta pabėnga galietom atsėtėktė ė diel žmuogaus aba kėtū gīvū sotverėmu kalties:
Vairūs žmuonis tonkē skelb, ka anėi žėna, kumet tėkslē būsiant svieta pabėnga. Ta dėina tonkiausē „apskaitlioujama“ vagol vėsuokės senuobėnes kningas, pranašīstės, magėškus znuokus. Daba nuognē puopolērė pranašīstė rokoun, ka svieta pabėnga būsiant 2012 m. groudė 21 d.  Kateguorėjė:Nutėkėmā
Papuokšė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Liuoliū seniūnėjė
Gīvenvėitės
Kateguorėjė:Kelmės rajuona seniūnėjės
Otenuos televėzėjė
Otenuos televėzėjė - nakuomercėnės, pramuogėnė, ėnfuormacėnė, kabelėnė televėzėjė. Adresos: Adresas: Maironio g. 8, II aukštas. LT-28142, Utena.
Istuorėjė
Pėrmuojė televėzėjės transliacėjė bova 2010 m. gegožė 1 d.
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos televėzėjės kanalā
Būda (Naujuojė Ūta)
Būda - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Naujuoses Ūtas seniūnėjuo.
I rinki suodnas īr Ėvuonėške mėšks. I pietvakariū šmuota nū suodnas patiam mėškė īr Lietovuos partėzanū kapā.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Jouduojė Vuokė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Pagėriū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Aruozā
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 17 žmuoniu.
Žemaitkėimis (Prėinā)
Žemaitkėimis - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Naujuoses Ūtas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 172 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Sharon Drucker
thumb|right|230px|Sharon Drucker Sharon Drucker (Šarons Driukeris, gėmė 1967 metās lėipas 26 dėin) – Izrael krepšėn treneris.
Pasiekėma
Drucker,Sharon
Šieta
Šieta īr miestālis Kiedainiu rajuona rītuos, pri keliuo Kiedainē-Okmergie ė Vuobelies opės. Seniūnėjės centros. Onkstiau veikė sūriū gamīkla. Īr ambulatorėjė, koltūras namā, muokīkla, gėrėninkėjė, Švt. Trejībis bažnīčė.
Kekė
thumb|210px|[[Ėiva|Jievas žėidā kekie]] thumb|210px|[[Šermukšlis|Šermokšlė ougas kekie]]
Šieta
Istuorėjė
Šieta minavounama nū XIV omžious. 2001 metās Šietuo gīvena 1025 žmuonis.
Dėbavuojėms
Dėbavuojėms – kėta asmens vertėngoma naprėpažėnėms ar sumenkėnėms, ėšreiškams īvairiuom skvarmuom: īžeidėmu, patīčė, apšmeižėmu. Vėsas žmuogaus vertėngoma naprėpažėnėma skvarmas īr smerktėnas. Kėtus dėbavuodams asmou pėrmiausē dėbavuo pats savi.
Kateguorėjė:Etėka
Šarkėškės (Nemenčėnė)
Šarkėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 30 žmuoniū.
Kekė
Kekė īr ont vėina stėiba, šakalės krūvuo augontis rėišotā, ougas, žėidā ė panašē. Kekė buotanėškā būn paprastuojė (kap nug vėina stėibalė šakuojas žėidalē) aba sodietėnė (kap stėibalē vis šakuojas ėr ont kuožna da būn žėidalē).
Kateguorėjė:Augalū narē
Šarkėškės (Nemenčėnė)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Cássio Gabus Mendes
Cássio Gabus Mendes (g. 1961 m. rogpjūtė 29 d. San Paulos) īr Brazilėjės aktuorios ė pramuogėniu laidū vedies.
Šaltenē
Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
Pīvuorā
Pīvuorā - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 5 prietelē.
Skėržemė (Šėlotė)
Skėržemė - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Vainuota seniūnėjuo. Anuo gīven 46 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Kartena
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kartenas seniūnėjuo, anuos cėntros.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1022 žmuonis.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Žagata
thumb|200px|Žagata
Žagata aba šarka ī baltā jouds paukštis so ėlga oudega, katros prėgol prī varnėniu (Corvidae) šeimuos.
Ėšruoda
Žagata nesonkē galam atpažėntė ėš anuos aprieda. Ė patėna ė patalės makaulė, kaklos, pagorklis, nogara, oudega ė sparnā joudė ī, žvilg būtom mielinā žalis metals. Skėlvis ė krūtėnė baltė ī. Žagatas kūna ėlgoms ī 40-51 cm, ėš katruo 20-30 cm prėgol ėlgā oudegā. Sonkoms ī 175–300 g.
Būds
Žagatas given paopiū, paežeriū krūmīnūs, anuom patink giventė krūmīnūs, katrėi aug vėdor pėivu ė laukū. Čaižē riek „šėk-šėk-šėk… " Kėni jau kuova dėrbėn beržūs, karklūs, pošīsė. Balondė pradiuo ded 7-8 kiaušius, katrus perėn 18-20 dėinū.
Žagatas paprastā given puoruo. Īr atsargės ė žmuogaus prī savėms neprėlaid. Ožveiziejosės kuoki tās žvieri aba žmuogu praded riekautė aba tīkē noskrend. Žagata ī ne tėktās vėins ėš pruotingiausiu svieta paukštiu, no ė vėins pruotingiausiu gīviu.
Nūruodas
Kateguorėjė:Paukštē
Varnātē
Varnātē ī suodas:
Pažads
Pažads – žuodėnė īsėpareiguojėma skvarma kū nuorintās atlėktė kėtam asmeniou. Pažads tor dėdėle duoruovėne prasme. Natesiedamė žuode, navīkdėdamė pažadū ne tėk prarondam pasėtėkiejėma, bėt ėr dėbavuojam ėr sava oroma. Tudie pažada rēk laikītėis napaisont juokiū aplėnkībiu.
Fėlasuops I. Kants īr pasakėns: „Jēgo kam nuorintās pažadiejau, torio laikītėis pažada net ėr tumet, jē tā darītom monėi ėškadas“.
Kateguorėjė:Etėka
Vuobelėškis
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Dalgienā
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Bartninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 45 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Pauškes
Pauškes'' - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 12 prieteliu.
Rondo
miniatiūra|Aleksandros Ivanovs Rondo ī rosu ruoka gropė.
Ona pradėjė sava karjėra 1984 metās.
Salamanka
Salamanka gal rēkštė:
Rožėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 17 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Salamanka (Čilė)
Salamanka (ispanėškā Salamanca) ī Čilės miests. Ons ī Kokėmba regėjuonė, šalėis vėdorie. Čoapas pruovincėjės cėntros.
Kateguorėjė:Čilės miestā
Pėitoškē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Muokslos
thumb|Eksperimenta lazeriu Muokslos īr sistemings procesos, katruo tėkslas īr gilesniū žėniū supratėma igavėms.
Kateguorėjė:Muokslos
Pan TV
Pan TV (Panevėže naprėklausuoma televėzėjė) - regėjuonėnės TV kanals. Translioutuos TŪB „S. Bukelis ir Ko“. TV kanals transliounams Panevėže mieste ė rajuonė.
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos televėzėjės kanalā
Daugėntē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kartenas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 216 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Gerbienėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Rėizgē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Osienū seniūnėjuo. Anuo gīven 41 žmuogos.
Šietuos Švt. Trejībės bažninčė
thumb|right|180px '''Šietuos Švt. Trejībės bažninčė''' stuov Kiedainiu rajuonė, Šietuos miestalė cėntrė, prī kelė Kiedainē-Okmergie.
Kateguorėjė:Kiedainiu rajuons Kateguorėjė:Lietovuos bažninčės
Tartopis
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Naujuoses Ūtas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 65 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Čerelē (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Krīžėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Pagėriū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 17 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Gėrėškē (Kelmė)
Gėrėškē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Radėvuonėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Gīvībė
Gīvībė ī kuokė gīvata bovėms palaikont pati savė, augėms, gausėnėmāsis, gīvata lāsteliu svēkoms. Gīvībė terp žmuoniū ė žvieriū pasirēšk kap kostiejėms, alsavėms, šėrdėis mošėms (platiau – kap kraujė, kėtū skīstėmu kostiejėms, tekiejėms), svāmingoms (svāmies toriejėms), jiedėms. Smolkesniu gīviu, grību, augalū gīvībė rēškias par anūm augėma, jiedė mediagu siorbėma, vešloma (augalū). Gīvībės pabonga smertės ī – tūmet sostuoj vėsi gīvībėnē vīksmā, gīvats vėrst i nabvēkiantė uorganėnė mediaga, praded ėrtė, pūtė.
Jerozalės tvėnkėnīs
miniatiūra|Jerozalės tvenkėnis Jerozalės tvenkėnis īr tvenkėnis Lietovuo, Vėlniaus miestė. Anuo pluotībė ī 0,0319 km².
Aduomtėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 30 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Gozėks
thumb|240px|Vairē gozėkā
Gozėks ī tonkiausē apvalos, retiau ėšėlgs dākts, skėrts drabožiam aba kėtuokiam audeklū šmuotam sosegtė. Gozėkā būn ėš vairiū medegu – plastmasėnē, metalėnē, medėnē, kaulėnē, mondresni puošti brongiasēs metalās, emalio. Gozėks siūlās prīsiūnams prī vėina audėnė šmuota, vuo kėtuo posie parneriams par tam tīčiuom padėrbta skīlė.
Senuobie gozėkā bova labiau kap papoušėms, tėktās paskotėniuo gadīnie iemė plistė kap būtėna rūba dalės – daba gozėkās seg marškėnius, švarkus, kelnės, ožseg kėšenės.
Kateguorėjė:Dāktā
Paloknė seniūnėjė
Paloknė seniūnėjė - seniūnėjė Trakū rajuona rītūs, cėntros - Paloknīs.
Aukštpamedē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 42 žmuonis.
Vuobeliu Prīmiestis
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Aukštpamedē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Vuobeliu Prīmiestis
Istuorėjė
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Kiaulakē (Kelmė)
Kiaulakē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Mėrkalėnė
Mėrkalėnė īr inds, skėrts laikītė mėrkalō. Gamėnams ėš keramėkas, metala. Vėins gals īr so ōsa, a kėts so griuovelio mėrkalō pėltė.
Patīrės (Rėitavs)
Patīrės - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 24 prietelē.
Mėrkals
thumb|250px|Mėrkalā
Mėrkals aba pamėrkals ī tuokė skīsta aba tėršta kuošė, i katron mėrkuoms kuokis jiedis, ka būtom gardesnis, skalsesnis, vilgšnesnis. I mėrkala paprastā mėrka kuoki sausuoka, spronga jiedi – bolbės, kroupas, douna, marakuonus, kleckus, kėtus tešluos jiedius.
Žemaitiūs paprasti būn tuoki mėrkalā – smetuona, kuokis rasals, alėjos so cėbolēs. Gerā žėnuoms žemaitėškos mėrkals ī sokrošta apvėrinta bolbė aba kepta sėlkė, sokrošta so cėbolēs. Daba ī vairuovė mėrkalū – tuomats, majuonėzos, garstītis ė kt. Inds mėrkalou laikītė vadėnams mėrkalėnė.
Stremenē
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Bajuorātē (Kelmė)
Bajuorātē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Babrokėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Laužā (Rėitavs)
Laužā - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 13 prieteliu.
Palīgānē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Pagėriū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Skersabalis
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Naujuoses Ūtas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 59 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Vėlka (Mėnėjė)
Vėlka īr opalis Žemaitėjuo, Telšiu ė Plongės rajuonūs; Mėnėjės dešėnė šmuota ėntaks. Prasėded Žemaitiu aukštomuo, i pėitrītius nug Žilvitiu. Tek vingorioudama daugiausē pėitvakariūsp, partek Dieva Kriesla, Klaišiū medės. Ītek i Mėnėjė 185,5 km nug anuos žiuotiū, pėitvakariūsp nug Saušėlė.
left|thumb|250x250px|Opievardis kelie  4614 [[Žarienā–Lėiplaukė–Alsiedē ]]
Ėntakā: Linmarkis (kairīsis), Gargždopis (dešėnīsis).
Prī Vėlkas īr anas suodas: Vėlkas, Varnātē, Zalepūgā.
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Tyus Edney
Tyus Edney (Tajos Ednis, gėmė 1973 metās vasarė 14 dėina Gardenijuo) - JAV krepšėnīnks. Bovėns "Kauna Dievs". Vėins geriausiu Europuo žaidontiu JAV krepšėnīnku.
Ednei ūgis īr 178 cm, svuoris 80 kg. Uns žaid īžaidiejaus puozicijuo.
Rieva (Boivīdē)
Rieva - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Godmuonėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.
Kalnėškē (Kartena)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 189 žmuonis.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Baldegē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 90 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Jakotėjė
thumb|right|260px|Kuolīmas basėina pėizažs right|thumb|250px
Geuograpėjė
Jakotėjė ī dėdliausė svietė pasaulyje admėnėstracėnė terėtuorėjė (pluots – 3083,523 tūkst. km² ).
Šaltenē
Kateguorėjė:Rosėjės respoblėkas
Eglėnė (Nemenčėnė)
Eglėnė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pėluotėškės
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Naujuoses Ūtas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 44 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Svarātkėimis
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Osienū seniūnėjuo. Anuo gīven 32 žmuonis.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Ožobrastis
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Pagėriū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Jaka Lakovic
thumb|right|Jaka Lakovič, 2008 Jaka Lakovėčios (, gėmė 1978 metās lėipas 9 dėina Liublijanuo) - Slovienu krepšėninks. Vėins geriausiu Slovienėjes krepšėninku.
Pasėikėmā
Lakovic,Jaka
Daukšātē (Vėlkavėškis)
Daukšātē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Bartninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Jankātē (Rėitavs)
Jankātē - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 12 prieteliu.
Eleksėndravielė
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo. Stuov pagrėndėnė muokīkla, bėbliuotėka, pašts. Miestalės garsie Dieva Muotėnas atlaidās.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 227 žmuonis, vuo 2011 m. - 162. Suoduo ī Aleksandraveles suodas bėndroumanė.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Papėlē (Vėlnios)
Papėlē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Buenas Airēs
thumb|left|Buenas Airēs Buenas Airēs (isp. Buenos Aires išvertos reišk "Gerė ora") īr Argentinas suostėnė. Tor 2,7 milijuonā prieteliu. Tas miests īr pri La Platas estuarijės. Miests īr vėins dėdliausiu vėsuo Pėitū Amerikuo. Dėdliausis Pėitū Amerikuo teatros "Colon" isėkūris Argentinuo. Miests īr svarbos ousts ė transporta mazgos. Buenas Airės īr stambiausis Argentinas pramuonės cėntros.
Istuorėjė
thumb|280px|Buenas Airės klimatograma Miests ikorts 1535-1536 metās. Nūg 1776 m. - La Platas vicekaralīstės suostėnė. 1816-1826 m. Jongtėniu La Platas provincėju suostėnė. Nūg 1880 metu oficēlē Argentinas valstībės suostėnė.
Nūruodas
thumb|700px|center|Buenas Airės
Grabėjuolā (Vėlnios)
Grabėjuolā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven vėins žmuogos.
Dvars (suoda)
Dvars - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Pagėriū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 21 žmuogos.
Grabėjuolā (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Dvars (suoda)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Galiuorėškės
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Bartninkū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Nuorgalvē
Nuorgalvē - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 25 prietelē.
Baltiūnėškės (Vėlnios)
Baltiūnėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 15 žmuoniū.
Kiaušis
thumb|250px|Krežis so kiaušēs
Kiaušis īr paukštiu ė ruopliū dedams gamals, ėš katruo ėšsėrėden jaunėklis. Kiauši deng kėits lokšts, pasėdarė̄s ėš kalcė karbuonata. Vėdou ī trīnīs, ėš katruo pasėgamėn gīvis, vuo aplėnkou trīni jous baltėms. Tas ī medegas jaunėkliou kiaušie jiestė.
Kiaušiu dėdloms skėras prėgolamā nug paukštė: patīs dėdliausė ī strotė kiaušē (1,2 kg), vuo mažiausė - kuolėbrė (0,5 g).
Ėš kiaušė jaunėklis ėšsėrėt tėktās esant tinkamā šėlomā, tūdie paukštē tor anon nūlatuos perėntė: tas gal tēstėis nug 14 lėgė 55 dėinu. Diel kiaušė kieravuojama paukštē padėrbėn kėni. Ruoplē tonkiausē ožkas kiaušius pu žemė ė anūm nebkeravuo.
Kiaušē ī gers, daug suotiū medegu torėns jiedis, tūdie žmuonis augėn paukštius kiaušiams dietom (paprastā vėštas, žōsis, daba ė potpalas, strotius).
Kateguorėjė:Gausėnėmasės Kateguorėjė:Jiedē
Lobē
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kartenas seniūnėjuo.
Ėngrėjė
thumb|right|299px|Ėngrėjė Lenėngrada sritie, Rosėjuo.
Lobē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 148 žmuonis.
Ėngrėjė
Ėngrėjė, da žėnuoma kāp Ėngermanlandėjė (, SV Ingermanland), Ėžuorėjė -  ī istuorėnė žemė šiaurės vakarū Rosėjuo, i pėitū šmuota nug Karelėjės, katruo nug senuobės gīvena fėnaogru tautas vuodā ir ėžuorā.
Lobē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Televisa
thumbnail thumbnail thumbnail thumbnail thumbnail thumbnail Televisa īr Meksėkas televėzėjės translioutuos, ikorts 1973 metās.
Paloknīs
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Palokne seniūnėjuo, anuos centrs. Miestalie īr medėnė bažnītalė, 2 muokīklas, pašts (LT-21013), miegiejū avėjacėjės aeruorduoms.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Joudlė (suoda)
Joudlė - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Uostėškē
- gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Osienū seniūnėjuo. Anuo gīven 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Būdėninkā
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Naujuoses Ūtas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 28 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Baltmėškis
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 28 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Madiūnā
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Palokne seniūnėjuo.
Džianloidži Bufuons
thumb|Gianluigi Buffon Gianlugi Buffon (Džianloidži Bufuons, gėmė 1978 metās sausė 28 dėina Kararuo) - Italėjės futbola rinktėnes vartėninks, vėins geriausiu svieta vartėninku. Prėpažints naudingiausio 2006 metu svieta čempėjuonata vartėninko. 2006 metu svieta čempėjuons.
Nūruodas
Buffon Buffon
Vāra
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Pagėriū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 51 žmuogos.
Robert Langdon
thumb|right|240px|Roberts Lengduons i Sofi Nevė (aktorē T. Hanks i A. Tatou) filmė "Da Vinč kuods" Roberts Lengdons - ėšgalvuots veikies, Harvard ikonografėjes i religėn men profesuorios, Den Braun romanūs "Angelā i Demonā", "Da Vinč kods" i da neišleistam "Saliamuon rakts". Pėrmuos dvijuos kninguos R. Lengduons gelbie pasaul nu pražutingu ivikiu.
Kningas
Abijuos kninguos R. Lengduons (tėksliau pats autuorios) atskleid idomiu faktū apie masuonus i krikščionīb.
Angelā i Demonā
Pačiuo pradžiuo R. Lengduons iškvėitams tėrt žiauriuos muokslinink žmogžudīstes i Šveicarėj. Vėliau veiksmos persikel i Vatikan. R. Lengduonou tenk imint daug misliu susijusiu su architektūra i iliuminatas. Anam paded nužudīr profesoriaus duktie muokslinink Viktuorėj Vetra.
Da Vinč kuods
Pačiuo pradžiuo R. Lengduons apėntās ėškvėitams tėrt žmogžudīstes tik šī kart i Luvra, Prancuzėjuo, bat ši kart nužodėm aplinkībes labā mistėškas. Kūrėn eiguo Lengdonou tenk biegt nu policėjes i netgi sprokt i Anglėj. R. Lengdonou tenk imint daug mislius susijusiu su Sijuon vienolīno, tamplieriās, men kurėnes. Šiou kninguo mīsles profesoriou paded imint nužudītuoj anūk Sofi Nevė.
Kins
Filmė "Da Vinč kuods" R. Lengdon vaidėn Tuoms Henksos.
Langdon,Robert Langdon,Robert
Gomėltienā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Miltā
thumb|240px|Grėku miltā
Miltā ī nuognē pluonā sosmolkinti (somalti) grūdā. Miltus Lietovuo tonkiausē mal ėš kvėitiū, rogiū, retiau ėš žėrniu, grėku, kokorūzu, mėižiu, sūru. Miltā ī vėina svarbiausiu medegu jiediou taisītė – ėš miltu, somaišītūm so ondenio gaunas tešla, ėš katruos dėrbami vairē kepalā ė vėralā, ėš miltu minka douna, maiša kleckus.
Senuobiškiāusis miltu malėms – trīnėms terp kūliu aba gėrnu ī. Paskom miltu malėmou pradiejė būdavuotė melnīčės, katrūs grūdus mal terp dėdliū gėrnu.
Kateguorėjė:Jiedis
Garnėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Nemenčėnės seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Salamanka (Ispanėjė)
Salamanka ī miests šiaurėis vakarū Ispanėjuo, Kastėlėjės ė Leuona kraštė; pruovincėjės cėntros. Tas miests garsos sava senuobėnė arkėtektūra. Anamė ī XII-XVIII o. bodīnkā – dvė katėdras, ruotošė, onėversėtets, Šv. Estebana bažninčė.
Salamanka irašīta i svieta pavelda sāraša.
Miestė gīven mažne 150 000 žmuoniū.
Kateguorėjė:Ispanėjės miestā
American Broadcasting Company
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV televėzėjės kanalā
Daugielalē
Daugielalē - Rėitava savivaldībie, Rėitava seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Bukuonīs
thumb|right|240px Bukonīs īr suoda Juonavuos rajuona šiaurie, pri kelė Kiedainē-Okmergie. Seniūnėjės centros. Stuov' Šv. arkangela Mīkuola bažnīčė. 553 gīventuojē (2011).
Žadėikē (Kretinga)
Žadėikē - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kartenas seniūnėjuo.
Bukuonīs
kateguorėjė:Juonavuos rajuona gīvenvėitės
Žadėikē (Kretinga)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 108 žmuonis.
Pamarnakėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Saulios Karuosos
Saulios Karuosos (1958 m. balondė 22 d. Kaunė – 2019 m. sausė 16 d.) bova Lietovuos verslėninks, mozėkas mecenats, istuirėniu mašėnu kuolektiounoutuos, paramuos puonda stēgies. 2012 m. ons buva baguotiausis Lietovuos žmuogos.
Versls
Saulius toriejė šmuota verslū nug naptas lėgė medėcėnas srėtėis.
Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Dūmėškės
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Naujuoses Ūtas seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 56 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
João Paulo Batista
thumb|170px João Paulo Batista (Žoans Pauls Batista, gėmė 1981 metās spalė 29 dėina Parambukė) - Brazilėjės krepšėninks žaidontis Rīgas "Barons" komanduo.
Batistas ūgis īr 206 cm, svuoris 123 kg. Ons žaid "cėntra" puozicėjuo.
Ėnkartis
thumb|200px|Ėnkartis
Ėnkartis ī tuokis dėržielis, katros rėšams šoniou ont kakla. Ož ėnkartė galam šoni pajėmtė, tepuogė prī anou galam prīrištė saita aba lenciūga.
Kateguorėjė:Dāktā
Kačergėškės
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
MTV Lietuva
MTV Lietuva - mozėkėnės TV kanals Lietovuo, ėkorts 2006 m. siejės 4 d.
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos televėzėjės kanalā
Jurgoniškē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės