cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Bajambalės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Lelervėškē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Čekėškes seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 35 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Jolėjuonava (Trakā)
Jolėjuonava - gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Šiaurės Triuondelags
Šiaurės Triuondelags (Nord-Trøndelag) - vėina ėš vėdorė Nuorvegėjės apskrėtiū, katruos centrs īr Stėincherės.
Savėvaldībės
right|450px|Šiaurės Triuondelaga savėvaldībės Šiaurės Triuondelagė īr 24 savėvaldībės:
Kateguorėjė:Nuorvegėjės apskrėtīs
Lėpėkėškē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Čekėškes seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Oužuolėjā (Trakā)
Oužuolėjā - gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 40 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Korpėkā
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Kībartū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 41 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Nuordlands
Nuordlands (Nordland) - vėina ėš vėdorė Nuorvegėjės apskrėtiū, katruos centrs īr Bodė.
Savėvaldībės
Nuordlandė īr 44 savėvaldībės:
Kateguorėjė:Nuorvegėjės apskrėtīs
Žvėngelėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kaimalie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Pėlvėškiū seniūnėjė
Pėlvėškiū seniūnėjė - seniūnėjė Vėlkavėškė rajuona šiaurės rītūs, cėntros - Pėlvėškē.
Bogelovka
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Pėlvėškiū seniūnėjė
Nūruodas
Kateguorėjė:Vėlkavėškė rajuona seniūnėjės
Mėknēva
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Čekėškes seniūnėjuo.
Bogelovka
Istuorėjė
Kaimalie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Mėknēva
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Saluotis
thumb|240px|Garbėniouti saluotē
Ramuonā (Kauns)
Ramuonā - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Čekėškes seniūnėjuo.
Saluotis
Saluotis, kėtap saluota, saluotā, saluotė ī tuokė daržuovė, katra muokslėškā prigol prī grėižžėidiu augalū (Asteraceae) šeimuos.
Ramuonā (Kauns)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Pagraužopīs
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Ramuonā (Kauns)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Pagraužopīs
Istuorėjė
Kaimalie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Saluotis
Tasā augals vėinmetis ī, ožaug 30-100 cm aukštoma. Ėšaugėn statmena, plėka stombri, ont katruo sokraun mažus geltuonus žėidokus – anėi žīdia lėipas–rogpjūtė mienesēs.
Eglīns
thumb|250px|Eglīns Žemaitėjuo ([[Stėrbaitē)]]
Saluotis
Saluotiu lapā švėisē žali, būn vairiū skvarmu: garbiniouti, līgiakraštē, bongouti, kiaušė skvarmas, sosisokė̄ i gūžės ė panašē.
Eglīns
Eglīns ī tuokė medė, katruo aug daugomuo eglės.
Lietovuos eglīnūs aug paprasuosės eglės. Eglīnā ožėm ~19 % vėsū Lietovuos mediu. Anėm geriausē link driegnuoki prīsmėltė ė prīmuolė dėrvas. Šlapiūs vėitūs egliu šaknis grauža povėnīs, tūdie tokie eglīnā par oudras tonkē ėšlūžt. Eglīnū pakluotie daugomuo aug mielīnės, zoikė kuopūstā, samanas.
Saluotis
Saluotiu lapā vėins ėš pėrmūju pavasarė žalomīnu ī. Ėš anūm taisa saluotės, ded kap garnīra prī vairiū jiediu.
Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā Kateguorėjė:Daržuovės
Eglīns
Dėdliausi Lietovuos eglīnā ī Žemaitiu aukštomuo, prī Šošvės, Bėržu gėriuo, i rinki nug Truoškūnu, Balbėirėškė, Ragovuos, Daugu, prī Šešopės. Dėdliū eglīnu napalėka, ba anėi diel medegas bova ėškirsti, pasimainė i apošruotus, biržtvīnus.
Eglīns – tamsė medė ī. Anuo laikas smalka, pu eglėm mažā kas aug, tėktās samanas, kēsā, bet eglīnus miegst vairės grības.
Saulabruolē
thumb|250px|Saulabruolē žėimuos čiesė
Saulabruolē aba saulaštolpē ī tuokis abruozdielis dongou, kap Saulē tekont aba siedont anā ėš abėjū posiu pasiruod tuoki švėisuos štolpā. Tas ī dielē tuo, ka uorė būn tuoki mažītē leda krėslalē, katrėi atspinda saulės švėisa. Sīkēs saulabruolē gal atsirastė ėr šalėp Mienolė.
Jēb saulabruolē sošvint tekont saulē, tas ī prīš pagada, ė šep anūm pasiruodīms rēšk, ka uors mainīsėis.
Kateguorėjė:Dongos
Padobīsīs (Čekėškė)
Padobīsīs - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Čekėškes seniūnėjuo.
Rauduonė (Kauns)
Rauduonė - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Čekėškes seniūnėjuo.
Padobīsīs (Čekėškė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Rauduonė (Kauns)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Rītū Agderis
thumb|right|200px|Rītū Agdere vėita (randuona spalva) Nuorvegėjuo
Rauduonė (Kauns)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Rītū Agderis
Rītū Agderis (Aust-Agder) - vėina ėš pėitū Nuorvegėjės apskrėtiū, katruos centrs īr Arendalės.
Savėvaldībės
Rītū Agderie īr 15 savėvaldībiu:
Kateguorėjė:Nuorvegėjės apskrėtīs
Sauliegrōžā
thumb|240px|Vasaras sauliegrōžā Onglėjuo
Sauliegrōžā, kėtap da sauliegrōža, sauliegrōžos, sauliegrōžis, parāžā ī tuokis čiesos žėima ė vasara, kap Saulė būn tuoliausē nug dongaus posiaujė; tas ī, Saulė būn labiausē nutuolūs i šiaurė aba pėitus ė par sauliegrōžūs praded grīīžtė atgaliuos.
Šiaurės platomūs vasaras sauliegrōžu dėina birželė 22 ī, kūmet dėina būn ėlgiausė vuo naktės trompiausė. Tūmet ėš tikra prasided vasara. Par vasaras sauliegrōžas būn Šv. Juona dėina. Žėimas sauliegrōžā būn groudė 22 d., kūmet naktės ėlgiausė ī, buo dėina trompiausė. Tūm dėinuom žmuonis švėnta Kūčės ė Kaliedas.
Kateguorėjė:Šventės Kateguorėjė:Astruonuomėjė
Šimtažėidis
thumb|240px|Šimtažėidē
Šimtažėidis ī tuokis augals, katros muokslėškā prigol prī greižžėidiu augalū (Asteraceae) šeimuos.
Tas augalioks daugiametis, nedėdlis ī, ožaug 5-15 cm aukštoma. Lapā līgēs kraštās, so plaukalēs. Žėids ī tuokis greižos, tokiausē balts aba rūžavs.
Žīdia nug balondė lėg pat vielība rodėnė. Aug šimtažėidis pėivūs, paopiūs, paežeries, pakelies, augėnams darželiūs, kapūs.
Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā Kateguorėjė:Kvietkas
Severėnava
Istuorėjė
2011 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Ignats Asāns
Ignats Asāns (1874 – 1918 m.) gruomuotu ė raštu goldītuos latgaliu kalbuo. Liōb būt laikrašiu "Jaunys zinis" (1912-1914 m.) ė "Ļaužu bolss" (1917) redaktuorios. Kateguorėjė:Latvėjės žmuonis
Saulės kriesliokā
thumb|240px|Saulės kriesliokā Saulės kriesliokā ī tuokis augals, katros gėmėnioujas so Švėnta Petra raktās.
Tasā augals daugiametis, 10-25 (35) cm aukštoma, trompās stombrēs. Lapā līgēs kraštās, ėšruod kap paberti plienim aba mėltās. Vėršūnie sokraun kekė so 5-15 rožavu žėidoku.
Žīdia gegožė–biržielė mienėsēs. Aug daugomuo šiaurės Lietovuo, šlapiūs pėivūs, pamediūs.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Popuonīs (Trakā)
Popuonīs - gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kaimalie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Paprėinē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Čekėškes seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Saluotės
thumb|240px|Rėdėkieliu saluotės
Saluotės aba saluotas ī tuokis šalts jiedis ėš žaliū daržuoviu.
Vėrtū daržuoviu šalti jiedē šaukiami mišrainėm.
Pamerkē (Trakā)
Pamerkē - gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Saluotės
Saluotės taisa ėš vairiū augalū lapu, ruopaliu: saluotiu lapu, agorklu, muorku, pamėduoru, kuopūstu, rėdėkieliu, ruopiu, špėnatu, cėboliu, pėpėru, tepuogė tink vairės jaunas žuolės (pėinės, balondras, kvīnā). Ont sopjaustītu daržuoviu tink ožbertė vairiū žuolīnu (krapu, petrošku, cėboliu laiškū, meironu). Kap oždars ēn smetuona, alėjos, majuonėzos, actos. Ožberiama droska, pėpėrās.
Pamerkē (Trakā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Saluotės
Saluotės ēn kap jiedis prī mēsuos, žovėis, bolbiu jiediu.
Kateguorėjė:Jiedē
Paežerē (Pėlvėškē)
Paežerē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 376 žmuonis.
Scanorama
Scanorama (pėlns ožvadėnėms:, aba Euruopas šaliū kėna fuoroms „Scanorama“) kuožnās metās Lietovuo notīnkontės Euruopas šaliū kėna festėvalės. Pėrmuojė lėika festėvalės souorganėzouts 2003 m.
Nūruodas
Kateguorėjė:Notėkėmā
Paežerē (Pėlvėškē)
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Stėrnienā
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 357 žmuonis.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 357 žmuonis.
Dvarnė̄jė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 554 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Serentis
thumb|200px|Serentis
Serentis, da gvazdėks ī tuokė kvietka, katra muokslėškā prigol prī greižžėidiu augalū (Asteraceae) šeimuos. Tasā augalioks kėlėma nug Amerėkas ī, bet daba augėnams daug kor svietė.
Būn serentiu ė vėsā mažū, ė tuokiū, ka ožaug lėg 2,2 m aukštoma. Lapā žali, kap soraikīti i tuokės pluonas dalės. Žėidā būn muorkavas, rodas, geltuonas spalvuos, 4-6 cm skersmenė. Sieklas ī tuoki joudi spīgliokā.
Serentē toria tuoki lāška smuoka, katros baida vėsuokius varmus.
Serentē gerā vēša, nasibėjė sausmetė, nedėdliū šalnū. Anūs augėn prī nomū, kapūs, miestu ė miestaliu kvietkīnūs.
Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā Kateguorėjė:Kvietkas
Uopšrūtā
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 329 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Gondrsnapė
thumb|200px|Gondrsnapė Gondrsnapė aba gondrosnapis ī tuokis pėivu ė mediu augals.
Paprastā būn 20-80 cm aukštoma. Lapā ė stombrē so plaukalēs. Stombriu vėršou ėšaugėn žėidus, katrėi būn dėduoki, rīški, vairiū spalvū – balti, mielini, rūžavi, rauduoni, žīdri. Kap katrū rūšiu gondrasnapiu žėidokā maži ī. Kap nūžīdia, ėšaugėn tuoki vāsiu, katros ėšruod kap gervės aba gondra snaps.
Aug gondrsnapės pėivūs, pamediūs, mediu pruogomūs, atšlāties, pakelies, daržūs.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Khana akademėjė
Nūruodas
Uorganėzacėjės Khan Academy tėnklopis
Varnėškės (Trakā)
Varnėškės - gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Khana akademėjė
Nūruodas
Kateguorėjė:Muokslos
Varnėškės (Trakā)
Istuorėjė
Kaimalie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Vaznėčiuonīs
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kaimalie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Prėinā (Kauns)
Prėinā - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Čekėškes seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Sausbalē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 122 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Porvātē (Kauns)
Porvātē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Čekėškes seniūnėjuo.
Kairē (Kauns)
Kairē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Čekėškes seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniū.
Porvātē (Kauns)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Kairē (Kauns)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Varšovelė
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Rūdėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kaimalie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Alksnienā (Vėlkavėškis)
Alksnienā - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 32 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Ėlgoms
Ėlgoms īr bikuoke uobjekta ėlgoma miers.
Radvėliškē (Kauns)
Radvėliškē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Čekėškes seniūnėjuo.
Ėlgoms
Kateguorėjė:Fizėkėnē dėdomā
Radvėliškē (Kauns)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.
Bebrėninkā
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 167 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Jacques-Louis David
thumb|David 1794 .m Jacques-Louis David (gėmė 1748 m. rogpjūtė 30 d., mėrė 1825 m. groudė 25 d.) bova prancūzu tapītuos. thumb|
Kateguorėjė:Prancūzėjės dailėninkā
Baltiūnā (Vėlkavėškis)
Baltiūnā - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Verganėškės
Istuorėjė
Kaimalie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Sauliegrōžos
Sauliegrōžos, kėtap sauliegrōža, sauliegrōžis ī tuokis augals, katros muokslėškā prigol prī grėižžėidiu augalū (Asteraceae) šeimuos. Tasā augals kėlėma nug Šiaurės Amerėkas ī, bet daba augėnams cielam šmuotė kraštū, tepuogė ė Žemaitėjuo.
Verganėškės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Sauliegrōžos
Tas ī vėinmetis augals, katrou stombris ožaug lėg 0,6-3 m aukštoma, ėr ī statmens, kėits, stamontros, apaugė̄s šiorkštēs plaukalēs. Lapā nuognē dėdli, lėg 40 cm ėlgoma, tepuogė šiorkštē. Žėidā aug ont stombriu vėršaus – anėi dėdli, 30-50 cm skersā, ėš kraštū ēn rīškē geltuoni žėidlapē. Sauliegrōža žėidā nūlatuos grēžas paskom saulė, tiktās kap nūnuokst, tap nūsvėrst žemīn. Žīdia nug lėipas lėgė siejės. Ont rodenė žėida vėdorie nūnuokst tuokės sieklas, so joudo aba joudā-baltā drīžouto lokšto.
Sauliegrōžā dėdlē naudings augals ī. Ėš anūm spauda alėjo, anūm sieklas tink jiestė žalės aba paspirgintas, tepuogė tink dietė i douna, sausainius, pīragus. Sieklu ėšspaudas tink gīvuoliū šieralou. Tepuogė sauliegrōža žėids dailė kvietka ī. Sauliegrōžu alėju tink teptė ont ruonu, nūdegėmu, vuotiu.
Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā Kateguorėjė:Kvietkas
Apošruots
thumb|240px|Jauns apošruots
Gaigalā (Kauns)
Gaigalā - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Čekėškes seniūnėjuo.
Apošruots
Aple 3,7 % Lietovuos mediu apošruotā ī. Anėi aug vairiūs dėrvūs, bet īpatingā skalsiūs, šlapuokūs prīmuoliūs ė prīsmėltiūs. Nuognē gerā atžela ėškartūs, tonkē aug mėšrē so eglėm, beržās, ousēs, ōžoulās. Ka apošės gīven trompā, ta ė apošruotā ėlgā nasilaika.
Dokē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Čekėškes seniūnėjuo.
Apošruots
Apošruotā gausē Vėdorė Lietovuo ė Žemaitėjuo (īpatingā šiaurės ė rītū).
Gaigalā (Kauns)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 41 žmuogos.
Dokē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 21 žmuogos.
Kauna radėjė stuotės
Kauna radėjė stuotės (Kauna radiuofuons, Valstībės radiuofuons) - pėrmuojė radėjė stuotės Lietovuo.
Būda (Vėlkavėškis)
Būda - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Gaigalā (Kauns)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Dokē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Kauna radėjė stuotės
Kauna radėjė stuotės pradieta kortė 1910 m., kūmet carėnės Rosėjės kariaunas rīšiu tarnībos dalėnīs Kauna tvėrtuovės Žalēkalne fuortė pradė̄jė būdavuotė „Telefunken“ fėrmas 1,5 kW magtīngoma radiuotelegrapo stuoti.
Kateguorėjė:Radėjė stuotis
Apošruots
Apošruots ī šlapė, tonki medė, anuo gerā dīgst vairės grības.
Golbėnėškē (Vėlkavėškis)
Golbėnėškē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 25 žmuonis.
Apošruots
Kateguorėjė:Medė
Pėlvėškē
- gīvenvėitė Vėlkavėškė rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1493 žmuonis.
Golbėnėškē (Vėlkavėškis)
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Pėlvėškē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Vėlkavėškė rajuona gīvenvėitės
Būda (Vėlkavėškis)
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Bargavuonės (rēšk)
Bargavuonės īr:
Latgolys Radeja
Latgolys Radeja (žemaitėškā Latgalės radėjs) - radėjė stuotės, katruo transliounama latgaliu kalba. Isėkūrose Rėzeknie. Vėitėnis dažnis 103.0 FM. Galam paklausīt ėr interneto.
Žemaitėjuo analuogėškas radėjė stuotėis pa kuol kas nie.
Nūruodas
Kateguorėjė:Latvėjės radėjė stuotis Kateguorėjė:Latgaliu kalba
Jorgelē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 98 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Nanuoteknuoluogėjė
Nanuoteknuoluogėjės īr tarpdėscėplėnėnė taikuomuoje muoksla ė teknuoluogėju šaka, apėmontė darba so mažuom medegū dalelėm - nanuodalelėm, mieroujamuom nanuometrās (vėina mėlėjardėnė metra dalis) ė anū pritaikīma teknuoluogėjuosė. Nanuoteknuoluogėjos apim medegas ė uobjektos, katrėi nie dėdlesnė nego 100nm.
Kateguorėjė:Nanuoteknuoluogėjė
Oždolėnskē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Čekėškes seniūnėjuo.
Mėkliūnā
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Čekėškes seniūnėjuo.
Oždolėnskē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.
Mėkliūnā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Oždolėnskē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Mėkliūnā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Joudopē (Vėlkavėškis)
Joudopē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Teklėnava
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Čekėškes seniūnėjuo.
Morta Vaičkienė
Morta Vaičkienė (g. 1890 m. groudė 15 d. - m. 1977 m. vasarė 3 d.) bova Lietovuos uoperas dainėnikė.
Muokslioka ėšdėdoma dėina
Muokslioko ėšdėdoma dėina - dėina, katron švent vėsė muoksliokā. Švėntama kuožnās metās gegožė 25 d. Pėrmuojė lėika pamėnavuota 2006 metās.
Morta Vaičkienė
Biuograpėjė
Muotėnė nosmėrė, kūmet Muortā bova kelė metā, auga ana pas diede Mažėikiūs. Nū 1907 m. daineva kuorė. 1920-1930 m. bova valstībės teatra suolėstė.
Muokslioka ėšdėdoma dėina
Nūruodas
Kateguorėjė:Šventės
Lėntvarė seniūnėjė
Lėntvarė seniūnėjė - seniūnėjė Trakū rajuona šiaurės rītūs, centros - Lėntvaris.
Morta Vaičkienė
Biuograpėjė
Vaičkienė, Morta
Teklėnava
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Lėntvarė seniūnėjė
Nūruodas
Kateguorėjė:Trakū rajuona seniūnėjės
Asmik Grigorian
Asmik Grigorian (g. 1981 m. gegožė 12 d. Vėlniou) īr Lietovuos uoperas dainėnikė, suoprans.
Biuograpėjė
Muokėnuos Naciuonalėnie M. K. Čiorliuonė menū gėmnazėjuo fuortepėjuona, vuo pu tuo ė chuorėnė dainiavėma klasies. Tor sūnu Nuoju (gėmė 2002 m.), toriejė vīra, uoperas suolėsta Giedrio Žali.
Grigorian, Asmik
Sūra
thumb|200px|Sūra
Sūra, kėtap suora aba pruosā ī tuokis grūdėnis augals, katros muokslėškā prigol prī varpėniu augalū (Poaceae) šeimuos. Tas ī nug onkstības žmuoniu senuobės augėnams augals, katrou kor tās prīš 7000 metu pradiejė augintė Rītū Azėjuo ė Kaukazė. Lietouvuo sūras liuob augintė senuobie, bet paskom anas ėšmainė ont kėtū javū, vuo palėka daugomuo kap šierals.
Sūra ta vėinmetis augals ī. Anou stombris šakuots nug pat šaknū. Lapā siauri, ėlgi, kap lendrės. Žėidā sogolė̄ i tuokės šloutas, katrūs paskom sonuokst grūdā. Žīdia sūras lėipas-siejės mienėsēs.
Sūru kroupas gera skuonė, spierē soverd. Ėš anūm taisa kuošės ė zopės, tink kepėmou. Tepuogė sūru grūdā gers šierals paukštiam ė kiaulėm ī, vuo šiaudus jied karvės.
Kateguorėjė:Javā
Vītios
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Taurakėime seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Regina Maciūtė
Regina Maciūtė (g. 1946 m. bėrželė 18 d. Šašātiūs, Kretingas apskritie) īr Lietovuos uoperas dainėnikė (suoprans), pedaguogė.
Kalvā
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Naujasės Lėntvaris
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Lėntvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 176 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Uomentėškē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 8 žmuonis.
Regina Maciūtė
Biuograpėjė
1971 m. bėngė Lietovuos kuonservatuorėjė. 1971–2006 m. bova Lietovuos naciuonalėnės pėlharmuonėjės suolėstė.
Barīsē
Barīsē - Juonėškė rajuonė, Gatautiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 22 žmuonis.
Pėliouna
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Taurakėime seniūnėjuo. Seniūnėjės centrs.
Istuorėjė
Istuorėniūs šalteniūs Pėliouna pėrmuojė lėika pamėnavuota 1586 metās Darsūnėške ėnventuoriou. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 752 žmuonis.
Alberts Kviesis
right|thumb|200px|Alberts Kviesis
Taurakėimė seniūnėjė
Kėtas soudnas
<div class="references-small" stīle="-moz-column-count:4; column-count:2;">
Nūruodas
Kateguorėjė:Kauna rajuona seniūnėjės
Lėntvare kaims
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Lėntvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 142 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Jorkšā I
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 94 žmuonis.
Vėršožėglis
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Taurakėime seniūnėjuo.
Jorkšā I
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Vėršožėglis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 356 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Žiūrē (Vėlkavėškis)
Žiūrē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 27 žmuonis.
Alberts Kviesis
Biuograpėjė
1907 m. bėngė Tartu universiteta. Nu 1917 m. prigolė Latvėjės valstėitiu sājongā. 1930-1936 m. Latvėjės prezidėnts. Ons nedalīvava Kārle Ulmane sokėlėmė, bat ons pū tuon iteisėna Karlė Ulmanė autuorėtarėni riežėma duokūmentūs.
Kateguorėjė:Latvėjės prezidėntā
Vėsgėrdā
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 24 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Piliūnā
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Baltiūnėškē (Vėlkavėškis)
Baltiūnėškē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Kėimelėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Lėntvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 46 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Motörhead
thumb|right|400px|Motörhead
Albomā
Kateguorėjė:Mozėkas kuolektīvā
Būdvėitē (Pėlvėškē)
Bōdvėitē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Muolovienā (Trakā)
Muolovienā - gīvenvėitė Traku rajuonė, Lėntvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 25 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Ožopē (Kauns)
Ožopē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Taurakėime seniūnėjuo.
Tadžmahals
thumb|right|360px|Tadžmahals
Ožopē (Kauns)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 46 žmuonis.
Valā (Trakā)
Valā - gīvenvėitė Traku rajuonė, Lėntvare seniūnėjuo.
Ožopē (Kauns)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Valā (Trakā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 99 žmuonis.
Tadžmahals
Tadžmahals laikuoms geriausio Mogolu imperėjės bodīnko, anam īr vėsuokiū arkitektūras stėliu alemantu: persu, indu, torku ė islama. Dedliausē žėnuoma Tadžmahala vėita īr balta marmora mauzuolėjos, bat vėsos bodīnkos sosėded ėš šmuota kėtū arkitektūras alemantu.
Vladėškē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 23 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Tadžmahals
1983 m. Tadžmahals palėka irašīts i UNESCO Svieta pavelda sāraša.
Valā (Trakā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Dabravuolė (Pėlvėškē)
Dabravuolė - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 9 žmuonis.
Tadžmahals
Torėzmos
Tadžmahala kuožnās metās aplonka aple 2-4 mėlėjuonā žmuoniū, ėš katrū aple 200 tūkst. ėš ožrobežė. Dėdliuojė daugoma anū atvīkst vėisesnēs metu mienesēs (spalė, lapkristė ė vasarė mienesēs). Diel saugoma i Tadžmahala galem atsėneštė 5 dalīkos, katrėi īr: ondou parmatoumuos buonkies, mažas video kameras, puortėoapėratā, muobilė̄jė tilipuonā ė mažė muotrėškėnē rėdėkiolē.
Dabravuolė (Pėlvėškē)
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Aukštė̄jė Semeniokā
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Lėntvare seniūnėjuo, šalėp grētkele Vėlnios - Kauns - Klaipieda.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 92 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Leuonavs (Kauns)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Žemė̄jė Semeniokā
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Lėntvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 37 žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Leuonavs (Kauns)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Šačkā
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 29 žmuonis.
Vātā
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 29 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Šačkā
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Margėninkā
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Taurakėime seniūnėjuo.
Duobėlėjė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 120 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Margėninkā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 178 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Švarplėškē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 9 žmuonis.
Varakėškė
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 23 žmuonis.
Švarplėškē
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Varakėškė
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Pončekē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Uoželē (Vėlkavėškis)
Uoželē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 33 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Gougā
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Taurakėime seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Strēltėškē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Naudē (Vėlkavėškis)
Naudē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Naudotis 2001 metās gīvena 26 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Arlavėškes
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 162 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Vuosīliokā
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Lėntvare seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 131 žmuogos.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Mažotē (Pėlvėškē)
Mažotē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 42 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Sarmačėnā
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 28 žmuonis.
Kim Džiuong Ils
Kim Džiuong Ils (김정일, 1941/42 m. vasarė 16 d. - 2011 m. groudė 17 d.) – bovė̄s Šiaurės Kuoriejės vaduovs, Kuoriejės darba partėjės generalėnis sekretuorios, Šiaurės Kuoriejės liaudėis armėjės aukštiausės vaduovs, „dėdliuojė vada“ ė Š.Kuoriejės ikūriejė Kim Il Sunga sūnos.
Sarmačėnā
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Kim Džiuong Ils
Kateguorėjė:Šiaurės Kuoriejės žmuonis
Smalinīte (Vėlkavėškis)
Smalinīte - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 22 žmuonis.
Dognā (Vėlkavėškis)
Dognā - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 14 žmuoniū.
Smalinīte (Vėlkavėškis)
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Dognā (Vėlkavėškis)
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Gabrėškė
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 33 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Nadrausvė
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Lētmargē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 20 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Nadrausvė
Istuorėjė
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Kopčėškē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Našėškē (Vėlkavėškis)
Našėškē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Koprelėškē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniū.
Starkā (Vėlkavėškis)
Starkā - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Jorkšā II
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Jouzūnėškė
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Garšvėnē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Klausotiū ė Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Rīkontā
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Lėntvare seniūnėjuo.
Garšvėnē
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Padorpėnītė̄s
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo.
Gorbšėlės
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 24 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Pasuodna (Vėlkavėškis)
Pasuodna - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 25 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Galiakaušē
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Rīkontā
Istuorėjė
Kaimalie īr 1585 ėšbūdavuota Rīkontū šventuosės Trejībės bažnīčė. Nū XVII o. mėnavuonams Rīkontū dvars. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 412 žmuoniū.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Penkvalakē
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Padorpėnītė̄s
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 110 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Domtē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Gėžū ė Pėlvėškiū seniūnėjuos. Anuo 2001 metās gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Beržnavėinė (Vėlkavėškis)
Beržnavė̄nė - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Ramuonėškē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 318 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Talkėškės
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Stuotės (Vėlkavėškis)
Stuotis - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo.
Kariuotėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Lėntvare seniūnėjuo. Šalėp miestalė (ož 5-6 km Rīkontū šmuotė) īr vėsa Vėlniaus miesta sāvartīns.
Stuotės (Vėlkavėškis)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 571 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Kariuotėškės
Nūruodas
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Kamėinėnės lāstelės
thumb|200px|Pelies embrėjuonėnės kamėinėnes lāsteles
Parausē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 31 žmuogos.
Kamėinėnės lāstelės
Kamėinėnė lāsteles - uorganėzma lāsteles, ėsėjongontes i sožėista uorgana "ramuonta". Nu XX o. pabėnguos anuos imtas platē tėrtė daugele Svieta labuoratuorėjū tīrėmū uobjiekto. So anuom sosėjoses galėmas naujas medėcėnas galėmībės ė perspektīvas, bat īr ė daug sonkomo, īpatingā sosėjosiū so etėkas klausėmās.
Parausē
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Kamėinėnės lāstelės
Taikīms
Kamėinėniu lāsteliu parsoudėnėms, nuorėnt pagerėnt, aba regenerout sožėista miuokarda, īr nauja, grētā basėvīstontė muoksla srėtės. Svieta praktėkuo lėgėklėnėkėnē kamėinėniu lāsteliu paruodėnėma tīrėmā pradietė vīstėtė 1993-1998 metās.
Šaltenē
Kateguorėjė:Medėcėna
Maišelē (Vėlkavėškis)
Maišelē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Čėžėškē (Pėlvėškē)
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Labušėškē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Stānėškė (Vėlkavėškis)
Stānėškė - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Paprūdē (Vėlkavėškis)
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Pakalvėškē
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Mēstėškė
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
Mēstėškies 2001 metās gīvena 27 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
1
thumb|300px|Sviets 1 m.
Gėmėma dėinas
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
0er
Vėnta
Venta gal rēkštė:
Pėncėškė (Vėlkavėškis)
Pėncėškė - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Ožprūdē (Vėlkavėškis)
Ožprūdē - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Vėikšnē
Vėikšnē - miestalis Mažeikiu rajuonė pri Vėntas opės, 13 km ī pėitrītios nu Mažeikiu. Vėikšnē īr Veikšniū seniūnėjės cėntros. Miestalie īr Vėikšniū Šv. Juona Krėkštītuojė bažnīčė ė parapėjė, senė̄jė kapā, gėmnazėjė, isikūrusė Vėntuos regijuonėnė parka direkcėjė. Vėikšniūs īr avėjacėjės pradėninka Lietovuo A. Grėškevėčiaus, vaistėninka V. Aleksandravėčiaus muziejē.
Šergalē
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Mastis
thumb|left|250px
Remedy Entertainment
Remedy Entertainmet īr Soumėjės kuompioterėniu žaidėmu kūrėma kuompanėjė, geriausē žėnuoma kāp Max Payne serėjės žaidėmu kūriejė. Ana ikorta 1995 m.
Kateguorėjė:Kuompioterėniu žaidėmu kūriejē
Vėnta (miests)
Vėnta - miests Akmenies rajuone, tarp Veikšniū ė Papiliēs, dešėniajem Vėntos kronte, vėngiuotam opės roužę. Tėn gīvēna 2195 gėventuos, īr senionėjos cėntras. Pastatīta Švč. Mergēlės Nėkalto Prasėdėjėmo bažnītia. Šiaurėno pakraščio eina gėlžkelio linėja: Šiaulē-Mažeikē.
Istuorėjė
Onksčiau Vėnta bovo mėsto tėpo gīvenveitė, 1995 m. tapo mėstu.
Negriešnoms
Negriešnoms aba skaistoms īr gīvenėms ba lītėniu santīkiu. Paprastā ons prarandams puo lītėnė sobrendėma. Bat daugoms vieru negriešnoma laik dėdlė vertībė ė bikuokius lītėnius santīkius prīš sosėvėnčiavuojėma laik dėdlio grieko.
Kateguorėjė:Etėka
Šarūns Jasėkevėčė
thumb|right|270px|Šarūns Jasikevičios Šarūns Jasikevičios ( g. 1976 m. kuova 5 d. Kaunė) īr Lietovuos krepšėninks, treneris, bovė̄s NBA žaidies. Ons īr vėins geriausiu vėsū čiesu Lietovuos krepšėninku.
Grūšlaukė
Istuorėjė
Pėrmuojė lėika ožvadėnėms pamėnavuotas XVI o. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 631 žmuogos.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Mažeikiu Gabėjės gimnazėjė
thumb|right|260px|Mažeikiu Gabėjės gimnazėjė thumb|right|260px|
Mažeikiu Gabėjės gimnazėjė (lt: Mažeikių Gabijos gimnazija) - īr Mažeikiūs. Ana īr ontra gimnazėjė miestė.
Muokīkla īkorta 1970 metās. 1994 metās vėdorėnē muokīklā suteikts "Gabėjės" vards. 1998 metās muokīklā suteikts gimnazėjės statusos.
Mokīkluo šiou meto muokos 931 mokslėivis.
Rockstar Games
Rockstar Games īr JAV kuompioterėniu žaidėmu kūrėma ė leidėma gropė, isėkūrosė Niojuorkė, JAV. Žėnuoma diel Grand Theft Auto serėjės žaidėmu.
Kateguorėjė:Kuompioterėniu žaidėmu kuompanėjės
Tėrkšlē
right|thumb|200px|Pėnkiuolėkas šėrdiū kuoplītštolpis Tėrkšlē ī miestielis Mažeikiu rajuonė, 6 km ī pėitus nu Mažeikiu, prī Vėišetės opalė. Tėrkšliū seniūnėjės cėntros. Miestelė cėntrė īr pabudavuots pėnkiuolėkas šėrdiū kuoplītštolpis (iš trijū posiu trīs štolpelē po pėnkes širdis), vuo prī mėistelė aug Tėrkšliū pošīns. ī Krėstaus Karaliaus bažninčė, katra pabudavuota 1939 metās.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Sausė 1
Sausė 1 īr pėrma metu dėina vogol Grėgaliaus kalėnduorio. Nu šiuos dėinuos lig metū pabėnguos lėikt 364 dėinas.
Smertis
Kateguorėjė:Dėinas
Lordi
thumb|right|260px|Lordi 2023.
Lordi īr suomiu mozėkas gropė, katra so daina "Hard rock hallelujah" 2006 metās ėšluošė euruovėzėjės dainiu kuonkorsa.
Anėi vėslaik dainiuo so kaukiem, todie stebėn žmuonis.
Fėlmuograpėjė
Kateguorėjė:Euruovėzėjė Lordi
Septīnė smėrtėnė griekā
thumb|200px|Septīnė smėrtėnė griekā. Jérôme Bosch abruozdielis
Septīnė smėrtėnė griekā īr katalėku bažnīčės paskelbts grieku sārašos. Anė giekā ved i dūšės pražūti.
Kateguorėjė:Katalėkībė
Septīnės dongėškas duorībės
Septīnės dongėškas duorībės īr katalėku bažnīčės sārašos duorībiu, katrū laikontis bus pasėikts ėšganīms ė Dongaus karalīstė. Anuos īr prīšėngībė septīniem griekam.
Kateguorėjė:Katalėkībė
Žėdėku Marėjės Pečkauskaitės vėdorėnė muokīkla
Istuorėjė
Mokīkla ėkorta 1865 metās. Api pėrmūsius anuos gīvenėma metus žiniū išlėkė nier. Žėnuoma tik ka 1904 m. muokīkluo bov 4 klases, mokėn muokītuos nė žuode nesuprates lietovėška.
1948 m. muokīkla performouta ė pruogimnazėjė, katra veik Sugaudžiūs, o 1954 m. pruogimnazėjė performouta ė vėdorėnė muokīkl. 1989 m. tuometėne dėrektuoriaus P. Permėna pastanguom muokīkla gražints Marėjes Pečkauskaites vards.
Žėdėkū vėdorėn muokīkl īr bėngė tokėi žīmos žmuones: R. Grušas (Mažeikiū muzikoas muokīklas dėrektuorios), L. Liukinevičienė (ŠU docėntė), P. Vasiliauskas (Vėlniaus OMNITEL tinkla pruojektavėma vaduovs), S. Vainutis (Lietuvuos Respublikas Krašta Apsauguos ministerėjs ginībėne štaba luogistikas valdīma skīriaus viršininks), V. Kesmėns (VU Ekuoluogėjes instituta vondenū ekuoluogėjes skīriaus viršininks), K. Inta (puolitks, Atkoremuoje Seima narīs).
Vėikšniū gimnazėjė
Veikšniū vėdorėnė muokīkla - īr Mažeikiū rajuonė, Vėikšniū miestelie.
1636 metās Vėikšniūs atėdaruoma parapijėnė muokīkla. 1940 metās Vėikšniū rosėškuojė muokīkla tamp vėdorėnė muokīkla. 1941 vėdorėnė tamp pruogimnazėjė, vuo jau pu metū - gimnazėjė.
1950 metās Vėikšniū gimnazėjė sojongama so pradėnė muokīkla ė tamp vėdorėnė muokīkla.
Muokīklā vaduovaun Rimants Grėcios.
Sedas Vītauta Mačernė gėmnazėjė
Seduos Vytauta Mačerne gėmėnazėjė - īr Mažeikiu rajuonė, Sedas miestelie, S. Dariaus ė S. Giriena g. 16.
1538 metās Seduo ėkorama parapijėnė muokīkla. 1921 metās atidaruoma pėrmuojė vėdorėnė muokīkla. Praejos 14 metū muokīkla bova oždarīta. 1939 metās apėntās atidaruoma. 2005 metās muokīkla sotēkams rašītuojė Vītauta Mačerne vards.
2007 m. bėrželė mienesie muokīklā soteikts gimnazėjės statusos. Muokīkla palėka ketvėrtuojė Mažeikiū rajuona gimnazėjė.
Nu 1993 metū muokīkla vadovaun Genoveita Gricienė.
Nūruodas
Uoficēlos poslapis
Skakā
Skakā - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 133 žmuonis.
Vėlkėjė
Vėlkėjė īr miests Kauna rajuonė, šalėp kelė Kauns-Jurbarks. 25 km i šiaurės vakarūs nū Kauna miesta. Dešėniajamė Nemona krontė. Miests tor seniūnėjės statosa, tēpuogė īr apīlėnkiu seniūnėjės cėntros. Miestė stuov neogotikėnė Švėnta Jorgė bažninčė (pabūdavuota 1908 m.), īr vėdorėnė muokīkla, aukštesniuojė liaudėis amatū muokīkla, žemės ūkė muokīkla. Senūsiūs kapūs īr do XIX o. koplītstolpio. Ėšlėka noms, katramė 1862-1864 m. gīvena tautuosakėninks Untuons Joška.
Istuorėjė
Vėlkėjė mėnavuojama nu 1364 m. (kāp Wilkenbethe), ale kai katrėi šaltenē nuruoda 1426 m. Nu 1512 m. mėnavuojams miestielis, vieliau miesta teisės pratruotījė, 1792-1795 m. apėntās toriejė, kol galiausē pu Ontras svieta vainas lig šiū dėinū tebie miests. 1998 m. lapkrėtė 16 d. Prezidėnta dekreto patvirtints naujēsis miesta herbs.
Nūruodas
kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Kintū seniūnėjė
Kintū seniūnėjė - seniūnėjė Šėlotės rajuona šiaurės vakarūs, centros - Kintā.
Nūroudas
Kateguorėjė:Šėlotės rajuona seniūnėjės
Telšiū Ateitėis vėdorėnė muokīkla
Muokīkla īr ikorta 1995 metās. Anuos atėdarīmė dalīvava i tūmetėnis Lietovuos prezidėnts Algirds Brazauskos ė tūmetėnis švėitėma mėnėstros V. Duomarks. 1999 metās muokīklā soteikts "Ateitėis" vards.
Muokīkluo muokėnas vėrš 1000 muokėniū.
Lazdėninkā
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo. Dėrb Darbienu muokīklas pradėne ogdiema skīrios.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 344 žmuonis.
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Laukžemė
- gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo. Anuo gīven 342 prietelē. Stuov medėne Šv. apaštala Andriejaus bažnīče (nu 1850 m.).
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Mažeikiu Merkėlė Račkauska gimnazėjė
thumb|260px|right|Mažeikiu Merkėlė Račkauska gimnazėjė
Mažeikiu Merkėlė Račkauska gimnazėjė īr vėina seniausiu Mažeikiu rajuona muokīklū. Muokīkla 1919 metās ikūrė Merkelis Račkausks. Anuo garbē muokīkla tēp ė pavadėnta.
Muokīklas statusa keitėmā
Tarībėnio čieso muokīkla vadėnuos Mažeikiu vėdorėnė muokīkla, vuo vieliau ikūros kėta muokīkla bova pavadėnta Mažeikiu 1-uojė vėdorėnė mokīkla.
Batgalē
Batgalē - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Valontiūnā (Juonėškės)
Valontiūnā - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 4 prietelē.
Vėnta (opės)
Vėnta (latvėškā ė lietovėškā Venta) īr opės šiaurės Žemaitėjuo, Lietovuo ė Kuržemie, vakarū Latvėjuo.
Tiekmie
Prasėded Kelmės rajuonė, Veniū apīlinkie, 10 km i pėitvakariu posė nu Ožvėntė. Pradiuo tek i šiaurės rītū posė; paskum nu Vėntas-Dobīsas perkasa tek i šiaurė par Koršienus Šiauliū rajuonė; tropoti aukštiau Papėlies, opė priartie prī Šiauliū-Mažeikiu gelžkėlė ė pasok i šiaurės vakarū posė, tek par Akmenės ė Mažeikiu rajuonus. Nu Leckavuos 3 km teka Latvėjės robežiom vuo paskum par Latvėjė i šiaurė ė šiaurės vakarus. Šalep Kuldīgas miesta Vėntuo īr nuognē platos kriuoklis (Vėntas kriuoklis), katron aukštoms īr 2 m. Vėnta ītek i Baltėjės jūra prī Latvėjės oustamiestė Vėntspėlė.
Hidruoluogėjė
Vėdotėnis opės nūlīdis Lietovuo īr 85 cm/km. Aukštopie vaga īr 3–5 m platoma, nu Ožvėntė lėgė Vardovuos žiuotiū platoms īr 30–50 m. Būdings vaguos gīloms īr 1–2 m. Aukštopie īr daug kūlėnioutu rievu. Būdings slienė platoms īr 0,3-0,8 km. Sruovės bistroms īr 0,1-0,4 m/s.
Reikšmie
Seniau vuokītē opė liuob mėnavuotė kāp Windau, vuo lėnkā - kāp Windawa.
Nūruodas
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis Kateguorėjė:Latvėjės opis Kateguorėjė:Nedielės straipsnis
Salontā
Salontā - miests Kretingas rajuonė, abėpos Salonta opės (Mėnėjės intaka), 31 km i šiaurės rītus nu Kretinguos. Miests tor seniūnėjės statosa, tēpuogė īr Imbarės seniūnėjės cėntros. Miestė rondas Švč. Mergelės Marėjės Emėma i Dongo bažninčė (pabūdavuota 1911 m.), vēk trīs muokīklas: Salontū gimnazėjė, Salontū specialiuojė muokīkla (čė muokuomė vakā su nežīmio pruotėnio atsėlėkėmo) ė mena muokīkla (su mozėkas ė dailės skīrēs). Tēpuogė īr pašts, vakū daržielis, puolicėjes nuovada, lėguonėnė, koltūras cėntros, poliklėnėka, Salontū regijuonėnė parka dėrekcėjė, dvė aptiekas, dvė degalėnės, daugiau kāp 10 kreutuviū, dounas kepīkla, kelės smolkės individualės īmuonės.
Istuorėjė
XIX a. untruo pusie Salontūs pastatīts ondebs malūns, veik' pašta stuotes, aplė 80 kreutoviu, kelės smolkes dėrbtoves. 1906-1911 m. vagol švedū arkitekta Karla Eduarda Štrandmana pruojėkt bova pastatīta neogotėkėne plana dabartėnė bažninčė. Buokštū aukštis sėik aplė 70 m.
XIX - XX a. pėrmuo pusie Salontā bova valsčiaus cėntros. 1950-1959 m. - rajuona cėntros, nu 1959 m. - rajuonėne pavaldoma miests. Pu Untruoj' pasaulėnė kara Salontā gīventuojū skaičio nedaug teatsilėka nu dabartiniū rajuonū cėntrū, tokiū kap Skouds, Plungė, bet Salontūs nebova vīstuoma pramuonė, dėltuo miestielis beveik nesipliet'. 1993 m. tėis bovosio ondens malūno pastatīta užtvanka. Užtvankas ondens pluots aplė 5 ha.
Pavadėnėma kilmie
Salontū miesta varda kilmie aiški - susidar' iš opes Salonta (dešėnėsis Mėnėjes intaks), katras pru miest tek iš šiaures ritū i pėitvakarius, daugėskaitas.
Nūruodas
Kateguorėjė:Žemaitėjės miestā Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Mažeikiu Kalnienu vėdorėnė muokīkla
thumb|right|260px|Mažeikiu Kalnienu vėdorėnė muokīkla
Mažeikiu Kalnienu vėdorėnė muokīkla (lt: Mažeikių Kalnėnų vidurinė mokykla'') - Mažeikiūs esuntė vėdorėnė muokīkla.
Nūruodas
oficialos puslapis
Diego Maradona
thumb|right|160px|Maradona v. Italia, 1986. Diego Armando Maradona īr vėins geriausiu ė skondalingiausiu vėsū čiesu svieta futbolėstu. Diego Maradona gėmė 1960 metās spalė 30 dėina Villa Fiorito, Argentėnuo - 2020. Anuo ūgis īr 166 cm, uns žaid puoliejė puozicėjuo.
Geuograpėjė
thumb|333px|right| Geuograpėjė - pėzėniū ėr žmuogėškojū reiškėniū kėtėmā erdvie tėrāntis muokslos. Žuodės kėles ėš graikū Ge (γη) aba Gaia (γαια) "žemė" ir graphein (γραφειν) "rašītė", "aprašītė".
Diego Maradona
1986 metās so Argentėnas rinktėnė patapa svieta čempėjuono. Anuo pravardie bova "Dieva ronka" kadongi 1986 metu svieta čempionata ketvėrtfinalė i Onglėjės rėnktėnes vartus ivart uns imošė ronko, vuo teisies šėta nepastebiejė. 1994 metās bova pašalints ėš svieta čempėjuonata diel dopinga vartuojėma, vartuojė narkuotikus, šaudė i žornalistus ėš pneumatėnė šautova. Paskum ėšsigīdė, bova īr "Boca Juniors" vadībininko, ved televizėjės laidas.
2008 m. Maradona patapa Argentėnas futbuola rinktėnės vīr. trenerio. Anuo vadovaunamā rinktėnē pradiuo sekies žaistė sonkē, Argentėna patīrė sarmata pralaimejus Buolėvėjē nat 6-1. Ale paskom žaidėms pastaisė, ė kuomanda pateka ė 2010 m. svieta čempėjuonata.
Karjiera
Kateguorėjė:Futbolininkā Kateguorėjė:Argentėnas žmuonis
Brūverē
Brūverē - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nebgīvena žmuonis.
Ronaldinho
Ronaldinho (žemaitėškā Ronaldinjo, tėkrāsis vards Ronaldo de Assis Moreira, gėmė 1980 metās kuova 21 d. Porto Alegrie, Brazilijuo). Žaid „AC Milan“ ėr Brazilėjės nacionalinie rinktinie. Uns īr saugs.
Nūruodas
miniatiūra|kairėje|260px|Ronaldinho
Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis Ronaldinho
Baimė
thumb|250px Baimė (baugoms) īr čīstā prīgimts jausmos, ēnons ėš savėsaugas instīnkta. Ksp īr aprašīta, ana apsauguo nu nerēkalīngas rėzėkas, vuo baimė prarastė artėmus žmuonis sāded ėšlaikītė rīši so anās, pastuovoma. Kūmet baimės, pavīzdiuo, baimė prarastė darba, vert geriau dėrbtė ėr tuobolėntėis. Nuors bikatra baimė, jēgo ana īr par dedlē stipri, tamp patoluogėnė (nesvēka) ėr vėituo tuo, ka padietom geriau prītaikītėis aplėnkuo, praded tam trokdītė.
Patoluogėnės baimės īr dedlē īvairės. Psikiatrėjės vaduovūs aprašīta daugiau kāp 300 baimiu rušiū. Anuos gal būtė ėr sosėjosės, ėr nesosėjosės su savėsaugas instīnkto. Pavīzdiou, baimė sosėrgte viežio, vadėnama kancerofuobėjė, īr pardieta kuožnam būdīnga baimė. Nuors grafofuobėjė, rāšėma baimė, kūmet žmuogos bėjė paėmtė i ronkas rašėma prīmuonė, daugeliou īr nasoprontama.
Tonkiausē sotīnkamas baimės īr tanatofuobėjė (baimė nūmėrtė), nozofuobėjė (nesvēka baimė sosėrgtė naėšgīduoma lėga), niktfuobėjė (tomsuos baimė), agorafuobėjė (erdvies, atvėrū vėitu baimė), klaustrofuobėjė (onkštū, oždarū vėitu baimė), mizofuobėjė (nesvēka baimė nusitēpte arba užsikriėste mėkruobās).
Tonkės īr vadėnamas socialėnės fuobėjas, kumet žmuogos bėja rokoutėis audėtuorėjē, laikītė egzāmenos a net būtė vėišuos vėituos, valgītė kitėms veizontėis.