cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Potrėšē
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Balbėirėške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 86 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Gontolē
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Krioku seniūnėjė
Krioku seniūnėjė īr Juonėškė rajuona seniūnėjė, asontė Juonėškė rajuonė. Cėntros īr Kriokā.
Žemaitėški blīnā
thumb|250px|Žemaitėškė blīnā
Kateguorėjė:Žemaitiu jiedē
Vīdėikē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Šatėikiu seniūnėjuo. Anuo gīven 116 gīventuojū.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Šaltamalkē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Altuonėškē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Zapīške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 165 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Kaškaju kalba
Kaškaju kalba (Ghashghai, Ghashghayi, Qashqa'i aba Qashqayi) – tiorku kalbū gropės kalba. Kalba tonkiausē nauduonama Irakė ė Irana Farsa pruovėncėjuo. Kaškaju kalba rokounas aple 923,000. žmuoniu.
Šaltenē
Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Koksėne (Skouds)
Koksėne - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Lėnkėmū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 65 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Kavaliauskā
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Viežātiū seniūnėjuo. Anuo gīven 28 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Soupis
thumb|200px|Soupis
Soupis  dā klīkis, peslīs īr prī vanagū (Accipitridae) prėgolons paukštis.
Ėšruoda
Vėršotėnė anon posė roda. Oudega pilka, sīkēs roda, so 8-12 skersū siaurū joustu ė vėina platesnė galė. Apatė gal' būtė tomsė, ėšrašīta švėisiuom diemaliem. Pastaibis ba plonksnu. Jaunėklē švėisē rodė.
Ėšplėtėms
Gīven Eurazėjės vėdotėniūs platomūs. Žėimuo Pėitū Euruopuo, Afrėkuo, pėitū ė pėitrītiu Azėjuo.
Būds
Soupis gīven vairiūs mediūs: eglīnūs, pošīnūs, beržīnūs, joudalksnīnūs, epošīnūs. Anam tink ė tonkomīnā, griaumenā ė peskėrė medē. Gīven ė guojūs. Gūžta dėrb ėš pošū, egliu, joudalksniu šakū. Ded 2-4 balsvus taškoutus kiaušius. Perėn 31-34 dėinas.
Jiedėms
Soupis medioun pamedies, pėivūs, erčiūs, laukūs. Skraidiuo ratās, ožveiziejis gruobi pakimb uorė vuo paskiou kāp kūlis krent apatiuō. Jied pelienus, kormius, vuoverės, kerstelius, paukštius, varlės, ruoplius.
Kateguorėjė:Paukštē
Puozėngē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 53 žmuonis.
Barkėškės (Trakā)
Barkėškės - gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Puozėngē
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Pramezīs
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Balbėirėške seniūnėjuo.
Barkėškės (Trakā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Pramezīs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 49 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Liodvėks XIV
thumb|150px| Liodvėks XIV, Karalios Saulė (1638 m. siejės 5 d. Sen Žermenė – 1715 m. siejės 1 d. Versali) – Prancūzėjės karalios nu 1643 m. Ėš Borbuonu dinastėjės. Tai bova ipatėngā prabangoma miegės karalios.
Kateguorėjė:Muonarkā Kateguorėjė:Prancūzėjės valduovā
Kėrėbatis
Kėrėbatis aba Kėrėbatė Respoblėka ī valstībė Okeanėjuo, Polėnėzėjuo, Ramiajam ondenīnė esontiūs Gilbėrta, Linėjėnies ė Feneksa salīnūs. Vėsas Kėrėbatė salas žemas, vuos pakėlosės vėršom jūras, sosided ėš smiltiu ė palmiu mediu.
Kateguorėjė:Okeanėjės valstībės
Lėtvėnā (Skouds)
Lėtvėnā - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Lėnkėmū seniūnėjuo.
Koudėškē (Kauns)
Koudėškē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Rėngaudu ė Zapīške seniūnėjuos.
Lėtvėnā (Skouds)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 12 žmuoniū.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Koudėškē (Kauns)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Gāžātiu seniūnėjė
Gāžātiu seniūnėjė īr Juonėškė rajuona seniūnėjė, asontė rajuona vakarūs. Cėntros īr Gāžātē.
Raukā
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Sielenē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Šatėikiu seniūnėjuo. Anuo gīven 111 gīventuojū.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Indra
thumb|Indras abruozdielis prėlīg griausmō
Indra (skr.  इन्द्र  = Indra) īr senuobės arėju griausma, kara, jieguos dievs. Ons īr tonkiausē mėnavuojams Vėdūs. Ons nuogniausē glabuojams ož tā, ka nugalabėjė baisu smaka Vritra ė šėtēp palaida opės tekietė. Ka nugalietom Vritra, ons gierė magītinga gierala soma. Goldoma īr, ka ons ried par dongu auksėnēs tekėnēs, katrūs temp ašvē, tor dėdlinga viezda, katuo dauž neprietelius.
Ons prigol prī tuokiū indoeuropėitiu oudras dievū kāp Perkūns, Tuors, Dzeusos.
Paskiou indu vieruo ons palėka dievoko, nuors ė rokouta, ka ons īr dievū karalios.
Kateguorėjė:Indoėzma dievā
Gutautē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ontalėiptes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Snėigėškės (Dosetas)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Pabrastē
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Balbėirėške seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Balkanu torku gagaūzu kalba
Balkanu torku gagaūzu kalba (da gal būt vadėnama Balkanu torku kalba) – tiorku kalbū gropės kalba. Kalba tonkiausē nauduonama Graikėjuo, Makeduonėjuo ė Torkėjuo. Balkanu torku gagaūzu kalba skėras nū gagaūzu kalbuos.
Tarmes
Kalba tor ton tarmes:
Šaltenē
Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Sovėjos
Sovėjos senuovės baltu vieras dėdlēvīris. Ons mėnavuojams 1261 m. slavu kruonėkuo (Juona Malalas kruonėkas vertėmė).
Legėnda
Aple Sovėju rokounama tuokė legėnda:
''Sovėjos bova mirtingos. Vėina čiesa ons sugava šerna (kuili), ėšėmė anuo devīnēs bložnis ė prisakė ėškeptė krauja sūnams. Kraujė sūnā bložnis sojiedė. Sovėjos isiota. Tumet ons sumėslėje nukeliautė ī pekla. Anam nikāp nesėsekė praėitė aštuoniū pekluos vartu, ale anam pagelbėjė vėins anuo sūnū. Tep Sovėjos prasėbruovė ė par devintus. Bruolē atrade, ku vėins anū pagelbėjė tievō, nuognē ožpīka ė pagelbosės sūnos rīžas surastė tieva. Ons sutaisė vakarėine tievō, a ont vakara ėškasė anam doube žemie. Ont rīta tieva paklausė, a tas gerā miegās. Tievs sujenčījė, ku ana jied kėrmėnā ė šliožā. Ont kėtuos dėinuos sūnos pataisė vakarėine ė ikielė tieva kūna i medė kamėina mėiguotė. Ont rīta paklausts tievs atsakė, ku naktė ana kondusės bitės ė polkā koisiu. Tretė dėina sūnos pataisės vakarėinė ožkielė tieva ont lauža ė paklausės, a tas gerā mėiguojės. Tievs pasakes, ku mėiguojė, kap kūdėkis.''
Kateguorėjė:Baltu mėtuoluogėjė
Andais
Andais īr baltu dievs. Senuobės slavu šaltėnius mėnavuojams kāp karės, muonu dievs, bat daba mėslėjama ku slavā Andajom galiejė palaikītė lietoviu keiksma „angės“. Jēgo Andais ėš tėkrā bova laikuoms dievo, to ano vards mosiet kėlės nu ondens aba angėis.
Kateguorėjė:Baltu dievā
Bražoulės Naujasuodē
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kaimalie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Euruopas mėgrantu bieda
Euruopas mėgrantu bieda - soucēlėnė bieda Euruopuo, katra notėka diel dėdlē skaitliaus parbiegeliu, atkeliavosiu i Euruopa. Tas pruocesos igava magtīngoma 2015 m., kūmat i Euruopa jiemė keltėis dėdlis šmuots žmuoniu ėš vainas nosiaubtū valstībiu (tonkiausē Sėrėjės, Afganėstana ėr Eritrėjės).
Atsakos
I ton bieda īr vėsuokiu puovėizu. Vėini rem žmuonis biegontius nū vainas, kėtė krėtėkoun anūs. Tonkiausē parbiegelē nuor pakliūt i Vuokītėjė ė Švedėjė. Tonkiausē anie atvīkst par Graikėjė, Balkanū valstībės, Vengrėjė ė link Vakarū Euruopas.
Kvīns
thumb|240px|Žīdia kvīnā
Kvīns aba kvīnā ī tuokis žuolīns, katros muokslėškā prigol salėirėniu augalū (Apiaceae) šeimā.
Augals 30-100 cm augoma ī, dvėmetis aba daugiametis. Šaknės paėlga ī. Lapā 2-3 sīkius plonksniškā soskaldīti. Žėidā mizerni, sogolė̄ i tuokius skietius. Žīdia nug gegožė lėg lėipas. Kap nožīdia, kvīns sonuokėn tuokės ėšėlgas, rodas, gardē kvepantės sieklas.
Kvīnā aug mediu pruogomūs, šalėp griuoviū, ont ežiu.
Kvīnā ī nug sena žėnuoms jiedė pagards. Anū ded kap kep jouda douna, bondielius, ded i sūri. Kvīnus žmuonis gera kap suop pėlvs, būn bluogs virškėnėms, traida. Kvīnėnė ė šep gardos gierals ī. Ėš kvīnėniu stagarū dėrb šluotalės.
Kateguorėjė:Žuolīnā Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
3D Robotics
3D Robotics - JAV bėndruovė, katra dėrb napėlotounamus skrādontius aparatus. Anuos centrėnė bovėinė īr Berklė miestė, Kalėfuornėjuo (JAV).
3D Robotics krūvuo so Yuneec International īr ikūrė adara kuoda UAV platpuorma Dronecode, katra īr nasėikontė pelna uorganėzacėjė, katra valda Linux fuonds.
Kateguorėjė:Bėndruovės
Margėninkā (Lėnkėmā)
Margėninkā - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Lėnkėmū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 35 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Jasiūnā (Zarasā)
Jasiūnā - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ontalėiptes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Skėnēkē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Nuova (suoda)
Nuova - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Zapīške seniūnėjuo.
Kvamė Nkruma
thumb|Kvamė Nkruma Kwame Nkrumah (1909 m. siejės 21 - 1972 m. balondė 27 d.) - vėins itakėngiausiu XX omžious panafrėkanėstu, Ganas ė anuos pėrmtakės šalėis, Brėtu Auksa Kronta, līderės nu 1952 ėkė 1966 m.
Nuova (suoda)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 65 žmuonis.
Kvamė Nkruma
Kateguorėjė:Ganas žmuonis
Nuova (suoda)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Vasilka
240px|thumb|Vasilkas žėids
Vasilka, kėtap vasilks, vasilkė ī tuokis laukū augals, katros muokslėškā prigol prī grėižžėidiu augalū (Asteraceae) šeimuos. Vasilka ī kėlėma nug Artėmūju Rītū ė Vėdoržemė jūras kraštū, no paskum pu bėški so rogēs ėšplėta pu vėsa svieta. Patsā žuodis „vasilka“ kėlė̄s nug grāku kalbuos, ė rēšk „karalėška kvietka“.
Vasilkas stombris statmens, tėisos, lapalē mažiokā, siauri. Žėids dongėškā mielėnuos spalvuos.
thumb|left|200px|Vasilkas ė [[agounas laukūs]]
Vasilkas laik laukū pėktžuolėm, ba anas aug mėšrē so rogēs. Bet vasilka kap ė tuokė laukū kvietka ī, ėš katrūm panas liuob pintė vānėkus, so anuom dailintėis.
Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā Kateguorėjė:Kvietkas
Gāžātē
Gāžātē - Juonėškė rajuonė, Gāžātiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Seniūnėjės centros. Anuo gīven 279 prietelē, vėik muokīkla.
Pagerdaujės
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Viežātiū seniūnėjuo. Anuo gīven 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Han dinastėjė
thumb|Vakarū Han dinastėjės žemielapis. Aple 2 m. pu Krėstaus gėmėma. Tomsē mielėnā numaliavuotas Kėnėjē prigolosės terituorėjės, švėisē - protektuorats. Han dinastėjė (tradėcėnēs hieroglėpās: 漢朝; sopaprastėntās: 汉朝; pinyin: Hàn cháo) bova Kėnėjės imperatuoriu dinastėjė, katra Kėnėjė valdė 206 m. pr. Kr. – 220 m. čieso, ėš karta pu Čin dinastėjės. Tradėcėškā Han perijuods skaituoms vėino svarbiausio klestiejėma čieso Kėnėjės istuorėjuo. Ligė šiuolē etnėnē kėnā savė vadėn „hanēs“.
Han dinastėjė dalėjama ė do perijuodo:
Kateguorėjė:Kėnėjės istuorėjė
John Ronald Reuel Tolkien
Džuons Ronalds Roelis Tolkins (John Ronald Reuel Tolkien, 1892 m. sausė 3 d. - 1973 m. siejės 2 d.) - onglu fėloluogs ė rašītuos, labiausē žėnuoms kāp „Žiedu valduovs“ trėluogėjės autuorios.
Kateguorėjė:Rašītuojē
Bangladešos
thumb| Bangladešos īr valstībė Pėitū Azėjuo, pri Bengalėjės ilonkas. Tor robežio so Indėjė ė Mianmaro.
Nūruodas
Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Dīborē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Šatėikiu seniūnėjuo. Anuo gīven 45 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Rombėkē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Sėruotėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Pakalnėškē (Lėnkėmā)
Pakolnėškē - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Lėnkėmū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniū.
Talahasis
Talahasis īr miests JAV, Floridas valstėjės suostėnė. Anam gīven 171 922 žmuoniū.
Kateguorėjė:JAV miestā
Vānē (Trakā)
Vānē - gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Kėitis
thumb|200px|Kėitis palaukie
Vānē (Trakā)
Istuorėjė
Kaimalie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Kėitis
Kėitis kėtap dėdlė̄jis kėitelis, aukštajis kėitis, kėitžuolė ī tuokis astrėniu augalū (Asteraceae) šeimā prigolons augals. Onsā aug Euruopuo, Vakarū ė Vėdorė Azėjuo, Šiaurės Afrėkuo, ožvēsts Šiaurės Amerėkuo.
Tasā augals daugiametis ī, 0,5-2 m augoma. Stombris šakuots ė lapuots par vėsa ėlgi, tomsē rods aba vėjuoletėnis. Lapā minkšti, 2-3 sīkius skaldīti, 5-20 cm ėlgoma, tomsē žali, apatiuo plaukouti. Žėidā kėitė būn smulkūs, gausūs, naėšruodni, sogolė̄ i tuokės šloutalės. Žīdia kėitē nug lėipas lėg siejės. Sieklas nuokėn vasaras pabonguo ė rodeni.
Kėitis aug bavēk vėsor – šalėp keliū, aplēstūs laukūs, dīkrūs, ganīklūs, patuoriūs, ont ežerū, prūdu, opaliu krontū. Aug daržūs ė laukūs kap pėktžolė.
Kėitis smarkē kvepa, tūdie anou lapus žmonis sīkēs ded kap jiedė pagarda, ont anou sausėn grībus. Kėitius barsta, ka atbaidītom koisius, blosas. Ėš anou taisa liekvarstus nug virškėnėma lėgū, škropola. Ėš kėitė dėrb šluotalės pečiou šloutė.
Nakelamė̄jė metā, katrėi prasėded panedielie
Tas kalėnduorios tėnk kuožniems nakelamė̄sėms metāms, katrėi prasėded panedielie.
Kateguorėjė:Kalėnduorios
Salaru kalba
Salaru kalba (Salırça, سالارچا) – tiorku kalbū gropės kalba. Kalba tonkiausē nauduo salaru tautuos žmuonis, katrėi gīven Kvėnghai ė Gansu pruovincėjuos, Kėnėjuo. Salaru kalbuos ISO 639-3 kuods īr slr.
Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Rėmoulē
Rėmoulē - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Urumu kalba
Urumu kalba (Урум) – tiorku kalbū gropės kalba. Kalba tonkiausē nauduonama keliū tūkstontiu žmuoniū rītū Okraėnuo ė Graikėjuo. Kalbuos ISO 639-3 kuods īr uum. Apskaitliuota, ka ton kalba rokounas 192 729 žmuonis.
Šaltenē
Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Raistā
Rāstā - Juonėškė rajuonė, Gāžātiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 m. suoduo gīvena 103 žmuonis.
Papėškē (Kauns)
Papėškē - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Zapīške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 66 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Auchan
Auchan ī dėdlis terptautėnis Prancūzėjės prekības tėnklos. Auchan ī 35-s palē darboutuoju skaitliu prekības tėnklos vėsam svietė.
95 pruoc. Auchan akcėju prėgol Mulliez famėlėjē, katra ī vėina ėš baguotiausiu Euruopas famėlėju. Kateguorėjė:bėndruovės
Jorkėškės (Zarasā)
Jorkėškės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ontalėiptes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 8 žmuonis.
Balbėirėškis
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Balbėirėške seniūnėjuo.
Istuorėjė
Gīvenvenvėitė ėkorta XV omžiou. 1795-1807 metās prėgolė Prūsėjā. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 1180 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Rosėnā (Klaipieda)
Rosėnā - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 15 žmuoniū.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Perkūnā
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Viežātiū seniūnėjuo. Anuo gīven 48 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Skoudėškē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Šerkšnienu seniūnėjuo. Anuo gīven 141 žmuones. Par kama tek' Vėišetė, īr doubenioutasės kūlis.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Žokontē
Žokantē - Juonėškė rajuonė, Gāžātiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 m. Žokontiūs gīvena 8 žmuonis.
Plaušėnē (Lėnkėmā)
Plaušėnē - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Lėnkėmū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Guodelē
Guodelē īr senuobėnis kaims Plongės rajuonė, Žemaitėjės NP, 3 km i šiaurės rītus nū Vīdeikiu. Īr ėšlikė senuobėniu suodību, vėik tautuodailės ė etuograpėjės moziejos. Ont boviosiu kapėnaitiu stuov kuoplītštolpis. Šalep Godeliu īr Žemaitės gėmtinė Būkontė.
Sėratava
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Kraps
260px|thumb|Krapā Kraps tas ī tuokis žuolīns, katrou žmuonis augėn šalėp nomū, daržūs.
Ons būn 50-120 cm augoma, anou stombris kėits, tėisos, lapā nuognē smolkūs. Žėidokā gelsvi, mažiokā, sogolė̄ i skietius.
Kraps ī dėdlis pagards. Anou lapokus ė jaunus stombriokus ded i zopės, saluotas, mēsuos, daržuoviu jiedius, gardėn bolbės. Anūm ožpėls liekvarstos nug skrondė lėgū, nakvėšas ī.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Žuolīnā
Gerolē (Prėinā)
Gerolē - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Balbėirėške seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Koitenē
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ontalėiptes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Petros I
Kateguorėjė:Rosėjės carā Kateguorėjė:Rosėjės imperatuorē
Paprūdē
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Balbėirėške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 331 žmuogos.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Bruniejos
Bruniejos īr valstībė Pėitrītiu Azėjuo, pri Pėitū Kėnėjės jūras. Robežioujas so Malaizėjė.
Geuograpėjė
Bruniejos īr Borneo saluos šiaurėniam šmuotė, Pėitū Kėnėjės jūras ė Bruniejaus ilonkas pakrontie.
Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Šiolē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Zapīške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 49 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Pečenegu kalba
Pečenegu kalba (Peçenek) – tiorku kalbū gropės kalba. Kalba tonkiausē liōb būt nauduonama Pečenegu tautuos žmuoniu, katrie gīvena Krīmė, bat ana ėšnīka XII omžiou.
Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Maršala Salas
Maršala Saluos aba Maršala Salū Respoblėka ī valstībė Okeanėjuo, Mikronezėjuo, Ramiajam uondenīnė esontiūs Maršala salūs. Salīns skėrstas i dvė dalė: Rataka ė Ralėka.
Rėškuonīs
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Sausē (Vėivėržienā)
Sausē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Ožotrakis
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
Vėituovė mėnavuonama nū XIV omžiaus, ana vadinta Algėrda sala, katron valdė tuotuoriū dėdėkā. XIX o. dvara nosėpėrka Jūzaps Tėškevėčios II. Kaimalie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Vagnuorkas
thumb|230px|10 vagnuorku
Vagnuorkas bova laikėnė̄jė Lietovuos pėnėngā, katrėi Lietovā paskelbos liuosoma nu TSRS palėka šalėis valiota ė pakeitė robli. Uofecēlē tė pėnėngā vadėntė taluonās, bat žmuonis anūs vadėna „vagnuorkom“ vagol ana čiesa permjėra Gedėmėna Vagnuoriu. Tēpuogi da vadėnti „žveriokās“ nes ont anū bova paveizduotė visuoki žvierelē.
Vagnuorkas galiuojė nu 1991 lėgė 1993 metu. Anas keitont i lita santīkis bova 100:1.
Kateguorėjė:Valiota
2018
2018 īr Nekelamė̄jė metā, katrėi prasėded panadieli.
Nūruodas
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Vėncentavs
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Zapīške seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Sriauptā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 70 žmuoniū.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Pakotovienā
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Šatėikiu seniūnėjuo. Anuo gīven 57 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Kėmėnā
thumb|240px|Kėmėnā
Kėmėnā aba baltė̄jė kėmėnā ī tuokis pelkiu augals, samana.
Grētiūnā
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Viežātiū seniūnėjuo.
Kėmėnā
thumb|left|200px|Kėmėnuojīns
Grētiūnā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 21 žmuogos.
Kėmėnā
Kėmėnā aug vėsokiuos pelkies, sogol i tonkės, švėisės, porės vejės. Anėi natora juokiū šaknū, tūdie gera ondėni cielo sava kūno ė gal sosiorbtė 20-30 sīkiu daugiau ondenė nekap patīs svera. Kap kėmėnā sopūn, ėš anūm palėik torpė.
Grētiūnā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Kėmėnā
Kateguorėjė:Augalā
Kėmbarėškis I
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ontalėiptes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 8 žmuonis.
Šiepruons
thumb|200px|Šiepruonā
Kėmbarėškis I
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Šiepruons
Šiepruons ī tuokė kvietka, muokslėškā prigolontė ėrėsėniu augalū (Iridaceae) šeimā.
Pavasarėnē šiepronā žīdia onksti pavasarie, tėk notirpus snėigou. Kėti šiepruonā suodėnami vasara ė žīdia rodenie. Būn vairiū spalvū: geltuoni, melsvi, vėjuoletėnē, balti, margi.
Ėš daržėnė šiepruona (Crocus sativus) žėidu vėdorieliu (porku) Rītūs taisa tuoki brongu pagarda, katros tepuogė šaukiams šieprono.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Kvietkas
Afšaru kalba
Afšaru kalba (Afshar) – tiorku kalbū gropės kalba. Kalba tonkiausē nauduonama Torkėjuo, Sėrėjuo, šmuotė Irana ė Iraka. Šmuots žmuoniū mėslėn, ka afšaru kalba mūsintās īr torkuo kalbuos tarmie.
Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Semelėškės (Trakā)
Semelėškės - gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Moravėšks Žėžkuovs
Moravėšks Žėžkuovs (ček. - Moravský Žižkov) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2009 m. anam gīvena 1 432 žmuonis. Miestalės īr 198 metrū aukštomė vėrš jūras līgē.
Kriokā
Kriokā - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė, seniūnėjės centros.
Moravėšks Žėžkuovs
Nūruodas
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Kriokā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 602 žmuonis.
Grīžuorats
thumb|200px|Grīžuorats
Agnė Jagelavėčiūtė
Agnė Jagelavėčiūtė (1980 m. spalė 7 d. Kaunė – 2022 m. groudė 28 d. ) bova Lietovuos stėlėstė, drabožiu dėzainerė, maduos žornala „L'Officiel“ redaktuorė, televėzėjės laidu vediejė, ėšgoldė kolėnarėnės knīngas.
Grīžuorats
Grīžuorats (Grīžratis, Grīža Rats, Grīža Ratā, Grāžuorats, Grīža Vežėms, Grīžola Ratā, Grigratis, Grėga Ratā, Kaušos) īr vėins rīškiausiu žvāzdīnu, veizėms Šiaurės posrotolie. Tas ī ketorės žvāzdės so „dišliom“ (ėš 3 žvāzdiū).
Sodara tuos žvāzdės:
Kateguorėjė:Žvāzdės
Agnė Jagelavėčiūtė
Asmenėnis gīvenėms
2008–2011 m. bova krūvuo so Oskaru Kuoršunuovu.
2013–2019 m. bova žanuota so Mantu Vuolkom, so anuo sosėlaukė sūnaus Leuona.
Balienielē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Šerkšnienu seniūnėjuo. Anuo gīven 0 žmuoniū.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Raudankas (Dosetas)
Raudankas - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Vuolīnės sotartis
Vuolīnės sotartės – 1219 m. taikuos sotartės tarp Lietovuos, Deltovuos, Žemaitėjės ėr kėtū žėmiu konėgākštiu so Volīnės didlioujo konėgākšte Romano Mstėslavėčiom našlies Romanovas bei anuos sūnū Danėjieleus Halėtietiaus ėr Vasīlkas. Sodarīta Volīnės Vladėmīre.
Istuorėjė
Volīnės sotartė trompā aprašė Ipatėjaus mētraštis. Vagol šiū metraštė, sotartė sodarė: pėnkė vė̄riausė Lietovuos konėgākštē (Žėvėnbuds, Daujuots, anuo bruolis Vilėgaila, Dausprūngs ėr anuo bruolis Mindaugs), Žemaitiu konėgaikštē (Erdvils, Vīkints), Deltuvuos konėgaikštē Bulaitē ė Ruškaitiu atstuovā. Sotartės galiuojė maždaug lėgė 1238 m. Mėslėnama, ka šiuo sotartie mėnėmū žėmiu konėgākštē īsėpareiguojė padiet] Vuolīnės konėgākštīstē gīntėis nu Lenkėjas ė Černėguovaus konėgākštiu, katrie prėtėndava ī Vuolīnės suosta, Vuolīnės konėgākšīē īsėpareiguojė netrogdītė Lietovuos polėtėnės ītakas stėpriejėmou Jouduojuo Rosėjuo, prėklausantiuo Vuolīn's konėgaikštīstē.
Reikšmie
Vuolīnės sotartės – pėrms patėkėms istuorinis fakts, kad XIII a. pradiuo jau gīvāv Lietovuos žėmiu konfederacėjė, pėrmāsis žėnuoms besikorėntiuos Lietovuos valstībės dėplomātinis akts ėr svarbos istuorinis šaltėnis. Remdamāsis sutartīm ėr kėtās istuorėjas šaltėnēs istuorėks Edvards Gudavėčios apītėkrė nostātė minėmū konėgaikštiu ėr anū gropiu vāldas, anū santīkios. Sotartis atspīnd dėdiejantė Lietovuos žėmiu konfederacėjs ītak Vėdor' ėr Rītū Euruopas šiaurinie dalī, akėvaizdē ruod, ka XIII o. pėrmāsēs dešīmtmetēs konfederacėj sugebiej ne tėk gīntėis, rėngt' žīgios ī grētėmas šalis, bet ėr pliēstė dėplomatėn veikla.
Šaltėnē
Rimantas Jasas, Vytautas Spečiūnas "Lietuvos-Voluinės sutartis".
Kateguorėjė:Lietovuos istuorėjė
Botiūnā
Botiūnā - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Sakals
thumb|200px|Sakals keliauninks (Falco peregrinus)
Sakals īr jiedros, dėinuos čieso kostantis paukštis. Sakalā padėrb Falconiformes paukštiu būri.
Ėšruoda
Kūna ėlgoms terp 14-65 cm. Kūns sodiets drūtā, krūtėnė platė. Kuoju ė krūtėnės moskolā nuognē poikūs, kramė dėdlė ė apvala. Tor poiku veiziejėma. Snaps tromps, prī makaulės ožkluots skūra, lenkts ė drūts.
Sakals īr mažesnis kāp vanags. Ons nuognē kėits, drōsos ė baisē vėkros paukštis.
Lietovuo
Lietovuo gīven 9 sakalu rūšis, vėsas anas īr retas.
Liaudėis šnekuo sakalo dailē pavadėnams bruolalis, sūnalis.
Nūruodas
Kateguorėjė:Paukštē
Sōkorē
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Balbėirėške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 191 žmuogos.
Vartā (Prėinā)
Vartā - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Balbėirėške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 131 žmuogos.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Glitėnėškės
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kaimalie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Sōkorē
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Glitėnėškės
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Vetē
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Lėnkėmū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniū.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Qin Shi Huang
thumb|250px| Qin Shi Huang (aba Qin Shi Huangdi,, , tradėc. Cinšichvangdi; 259 m. pr. Kr. - 210 m. pr. Kr. siejės 10 d.) - vėinuos ėš Kėnėjės regiuonė bovosiu Čin (Qín) karalīstės valduovs, vieliau sovėinėjės Kėnėjė ė pėrmasės pasėvadėnės imperatuoriom (huángdì).
1934
1934 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided permadeinī.
Nutėkėmā Svieti
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Qin Shi Huang
Kateguorėjė:Kėnėjės valduovā
Dacē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Šerkšnienu seniūnėjuo. Anuo gīven 5 žmuones.
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Karsava
Karsava – miests rītū Latvėjuo. Miests īr Latgalas regėjuonė, natuolėi nū Rosėjės-Latvėjės robežiaus. Gīventuoju sk. 2210 (2016 m.).
Zizā
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Zapīške seniūnėjuo.
Karsava
Žmuonės
2008 m. Karsavuo gīvena 2 452 žmuonės.
Zizā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 57 žmuonis.
Karsava
Žmuonės
Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Zizā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Lėipuorā
Lēpuorā - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 226 žmuonis.
Šarkėškē (Klaipieda)
Šarkėškē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 10 žmuoniū.
Istuorėjė
Kaimalės mėnavuojams 1695 m. Šviekšnas dvara ėnventuoriou. 1861-1950 metās Šarkėškiū kaims prėklausė Šviekšnas valstiou. Pėitėnio šmuoto ēja vėiškelės Šviekšna-Loišė.
Suovietėnes uokopacėjės čieso kaimalės bova „Pavasare“ vieliau „Piuoniere“ kuolūke ožkompės.
Potēkē (Zarasā)
Potēkē - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Landėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ontalėiptes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kiaulakē (Klaipieda)
Kiaulakē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Viežātiū seniūnėjuo. Anuo gīven 5 žmuonis.
Landėškės
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Kiaulakē (Klaipieda)
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Septīni Šėinpjuovē
thumb|250px|Septīni Šėinpjuovē
Sodara šėtas žvāzdės:
Baltmėškē
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Katpiedis
thumb|250px|Katpiedielē žīdia
Katpiedis, kėtap da katpiedė, katpiedielē (lot. Antennaria dioica) tas ī tuokis dailīžėidiu šeimuos (Asteraceae) augalioks.
Ons daugiametis ī, 7-20 cm augoma, dvėnomis. Katpiedė šaknis ī laibas, lėg 20 cm ėlgoma. Stombrē paskėri aba anūm šmuots ī, anėi būn statmeni, bašakē, apaugė̄ pūkelēs. Žīdia smolkēs rožavās žėidokās, gegožė-bėrželė mienėsēs.
Okainē
Okainē - Kiedainiu rajuonė, Truskavas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 278 prietelē.
Katpiedis
Katpiedē aug sausūs pėivūs, pamedies, šlātūs, ont kalnū, sausuos medies.
Tasā augals ēn kap liekvarstos, tink i sausus bukietus.
Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā
Edvards Godavėčė
Edvards Godavėčė (, (1929 m. siejės 6 d. Kaunė – 2020 m. sausė 27 d. Vėlniou) bova Lietovuos pruopesuorios, habėlėtouts homanėtarėniu muokslu daktars, istuorėks.
Ons truopnē ėštīrė ė ėšgoldė muoksla darbū aple Lietovuos istuorėjė. Lioub vestė, krūvuo so istuorėko Alfredo Bomblauskio, puopolērė televėzėjės laida apie Lietovuos istuorėjė „Būtovės slėpiniai“.
Bėbliuograpėjė
Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Krakīnė (Trakā)
Krakīnė} - gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kaimalie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Mėluovėcē
Mėluovėcē (ček. - Milovice) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2006 m. anam gīvena 450 žmuoniū. Miestalės īr 180 metrū aukštomė vėrš jūras līgē.
Nūruodas
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Plaštakėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Veitā
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Lėnkėmū seniūnėjuo.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Girkalē
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Šerkšnienu seniūnėjuo. Anuo gīven 15 žmuoniū.
Latvėjės rajuonā
thumb|350px|Latvėjės admėnėstracėnis soskėrstīms
Lėg 2009 m. lėipas 1 d. Latvėjė bova skėrstuoma i 26 rajuonus (skliaustūs nuruodomė centrā) ė 7 miestus. Dabā Latvėjės terituorėjė suskīrstīta i 109 savėvaldībes ė 9 miestus.
Girkalē
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Estā
thumb|250px|Estu tautėnē apriedā
Estā īr tauta, katra gīven tonkiausē Estėjuo ė rokounas estu kalba. Anie īr artėmė suomiu tautā.
Kateguorėjė:Euruopas tautas
Madagaskars (Zarasā)
Madagaskars - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ontalėiptes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Durpīns
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Zapīške seniūnėjuo.
Madagaskars (Zarasā)
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Durpīns
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniū.
1951
1951 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided permadeinī.
Durpīns
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
1951
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Žėrnikā
- gīvenvėitė Skouda rajuonė, Lėnkėmū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Pajoudopis (Klaipieda)
Pajoudopės - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Viežātiū seniūnėjuo. Anuo gīven 25 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Blauzdiūnā
Blauzdiūnā - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 165 žmuonis.
Mikronezėjė
Mikronezėjė reišk:
Aukštasės Balbėirėškis
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Balbėirėške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 21 žmuogos.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Fėlėpinā
Fėlėpinā īr valstībė Rītū Azėjuo, salīnė Ramiajam ondenīnė. Dėdliausės saluos: Lusuons, Mindanao, Negrosos, Pagans.
Nūruodas
Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Margareta Tečer
thumb|150px| Hėlda Margareta Tečer (Hilda Margaret Thatcher; g. 1925 m. spalio 13 d. Gretheme, Linkolnšyre) – brėtu puolitėkė, 1979-1990 m. iejosė Jongtėnės Karalīstės mėnėstra pėrmėnėnka parėigas.
Bočnē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Šatėikiu seniūnėjuo. Anuo gīven 26 gīventuojā.
Grūšlapė
thumb|200px|Grūšlapė
Grūšlapė ī tuokis medės augalioks, žuolie.
Aug grūšlapė smalkuo medies. Būn so lapās aba ba. Katras grūšlapės būn ba lapu, tas solpa jiedė medegas ėš grību (parazėtā ī). Žėidā balti aba rūžavi, soiejė̄ i žėidīnus.
Bočnē
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Mikronezėjė (valstībė)
Mikronezėjė aba Mikronezėjės Federacėnės Valstėjės ī valstībė Okeanėjuo, Mikronezėjės salīne, Ramiajam ondenīnė.
Grūšlapė
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Mikronezėjė (valstībė)
Mikronezėjė sodara 4 valstėjės:
Kateguorėjė:Okeanėjės valstībės
Naujasuodnē (Trakā)
Naujasuodnē} - gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Jodrātē
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Zapīške seniūnėjuo.
Peškātėškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.
Naujasuodnē (Trakā)
Istuorėjė
Kaimalie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Peškātėškės
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Naujasuodnē (Trakā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Jodrātē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Dargopē
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Balbėirėške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Maderā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ontalėiptes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Kuobė Brajants
240px|thumb|right|Kobe Brīant
Kuobė Bīns Brajants ( 1978 m. rogpjūtė 23 d. – 2020 m. sausė 26 d.) bovė̄s NBA ė JAV nacėnalėnės krepšėnė rėnktėnės luošies. Vėsa sava karjiera NBA puošė Luos Andžela „Lakers“ klobė. Žova, krūvuo so sava dokra ė draugās helėkuoptere avarėjuo.
NBA rekuordā
Kateguorėjė:JAV krepšėninkā
Gudėškė
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Šerkšnienu seniūnėjuo. Anuo gīven 10 žmuoniū.
Dargėnē
Dargėnē - Juonėškė rajuonė, Krioku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Gudėškė
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Dargėnē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 142 žmuonis.
Borbātē (Plongė)
Borbātē īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Šatėikiu seniūnėjuo. Anuo gīven 22 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Kraustaba
thumb|200px|Kraustabas
Kraustaba ī tuokis eršketėniu augalū šeimuos (Rosaceae) augals.
Tas augals liekvarstos ī: so anūm stabda kraujė sroviejėma, gīda žarnū lėgas. Lapā tink jiedėmou.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
1962
1962 - īr nakelamė̅jė metā, katrėi prasided pėrmadėini.
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Gaidougė
thumb|230px|Gaidougės
Gaidougė, kėtap gaidkuojė, katougė ī tuokis i avietė panašos augals, muokslėškā prigolons eršketėniu augalū šeimā.
thumb|left|230px|Gaidougės kēsos
Ougas jied žalės aba taisa ėš anūm ougīnė. Gaidougies ī gausoms vėtamėna C, anas liekvarstos nug paršalėma, puodagras, sānariū suopolė, mažkraujīstės ī.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Ougas
Bolbė
240px|thumb|Bolbės kēsos thumb|240px|Bolbės
Bolbė, kėtap boilė ī tuokis jiedams augals, daržuovė. Bolbės kėlėma nug Amerėkas (Andu kalnū) ī, ale XV–XVI omžiūs atvežtas i Euruopa. XVīI–XIX omžiūs pradiejė bolbės augintė ė Lietovuo, tap anas palėka kap vėina dėdliausē augėnamu ė jiedamu daržuoviu Lietovuo.
Bolbės kēsos būn 50-120 cm augoma, vėsos ons tročīzna ī, kap ė bolbiu vāsē (ougas) – tuoki mizerni žali puomėduoriokā. Suodėn bolbės pavasarie, gegožė pradiuo. Žīdia anas vasaras pradiuo baltās aba fijuolėtėnēs žėidās. Kap nūžīdia tap jau tink kasėmou. Bolbėm tink lengva dėrva.
Ėš bolbiu gombū Žemaitėjuo taisa vėsuokius jiedius – jied paprastā ėšvirtas aba ėškeptas, taisa bolbiu potra, bolbėnius blīnus, žemaitiu blīnus, kleckus, virtėnius doud kap garnīra, ded i zopės. Mizernas bolbės šierals gīvuoliam ī.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Daržuovės
Šlėinava
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 796 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Pempės (Zarasā)
Pempės - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 7 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Rajūnā
- gīvenvėitė Traku rajuonė, Traku seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kaimalie liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Epistemoluogėjė
Epistemoluogėjė aba gnoseologėjė īr pažėnėma teuorėjė, fėluosuopėjės šaka, katra gvėlden žėnuojėma ė pažėnėma prigėmėma, kėlėma, stroktūras ė robežiaus pruoblemas. Palē žėnuojėma samprata skėrama nuormatīvėnė ėr aprašomuojė epistemoluogėjė.
Epistemoluogėjės ėštakas īr da Platuona dijalogūsė.
Kateguorėjė:Fėluosuopėjė
Tikruobė
Tikruobė aba realībė īr tėkros dāktū ė rēškėniū būvis, naprigolons nu sovuokėma ė sopratėma būdu: fikcėjės, iliuzėjės, fantazėjės, idealībės prėišėngībė.
Terptautėnis žuodis realībė kėla ėš luotīnu kalbuos realitatem.
Kateguorėjė:Fėluosuopėjė
Josātē
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo. Suodas vakarū šmuotė i Dobīsa ėtek Tėlžes opielis.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 42 žmuonis.
Saladėns
Kateguorėjė:Turku Kateguorėjė:Vainvedē
Mijokarda infarkts
Kateguorėjė:Lėgas
Vėktuorėjė (karalienė)
thumb|150px|Karalienė Vėktuorėjė Vėktuorėjė (Alexandrina Victoria, 1819 m. gegožė 24 d. - 1901 m. sausė 22 d.) – ėlgametė Jongtėnės Dėdliuosės Brėtanėjės ė Airėjės Karalīstės karalienė. Tatā īr ontra ėlgiausē suostė ėšbovosė brėtu karalienė pu Elžbietas II.
Kateguorėjė:Jongtėnės Karalīstės valduovā
Dead Can Dance
thumb|250px|Dead Can Dance, 2005 m.
Dead Can Dance (ėš onglu k. - „nabašnėnks gal šuoktė“) īr mozėkėnis doets ėš Australėjės. Ana sodara Liza Džerard ė Brendans Peris. Kuolektīvs gīvava terp 1981–1998 m., ale 2005 m. trompam atsėkūrė ė sotaisė tura par svieta.
Dead Can Dance ešsėskėr sava onėkalia mozėka: anuo persėpin guotėšks ruoks, liaudėškas mozėkas alementā, eterėnė, darkwave, ambient mozėka.
Nūruodas
Kateguorėjė:Mozėkontā
Mėkėškės
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Skouda seniūnėjė
Skouda seniūnėjė - seniūnėjė Skuoda rajuona šiaures vakarūs, centros - Skouds.
Nouruodas
Kateguorėjė:Skouda rajuona seniūnėjės
Vagorklos
thumb|240px|Vagorkla žėids thumb|240px|Vagorklā Vagorklos aba agorklos, vagorks, agorks ī tuokis augals, nuognē tonkē žmuoniū augėnams kap daržuovė.
Vagorklā ī kėlėma nug Vėdoržemė jūras kraštū, Azėjės, ale par vuokītius, žīdus atsirada ė Lietovuo. Anūs žmuonis augėn ė šiltnomiūs, ė daržūs. Vagorklos aug kap vėjuoklė ba aba rongas ont žemės, aba jēb anou doud virvė, tap vėjas ont viršaus. Žīda geltuonās žėidās, katrūs apdolkėn bėtis.
Vagorkla vāsios ėšėlgs, žalis, spīgliouts būn. Anamė gausoms ondens ī. Agorklus jied so medom aba sokrom, ded i saluotas, ožkond so kelbasa, kompio, bolbėm. Tepuogė taisa raugėntus, marėnoutus vagorklus.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā Kateguorėjė:Daržuovės
Mikronezėjė (salīns)
thumb|240px|Mikronezėjė. Japa sala Mikronezėjė īr vėins ėš 3 Okeanėjė sodarontiu daliū. Ana īr Okeanėjės šiaurės vakarouse. Būdėngi dėdli no žemi koralėnė atuolā. Mikronėzėjuo gīven mikronezėitē.
Mikronezėjuo īr šėtos valstībės ėr teritorėjės:
Kateguorėjė:Okeanėjė
Konėgėškē (Prėinā)
Konėgėškē - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Balbėirėške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 98 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Kėpros
Kėpros – valstībė ė sala Vėdoržemė jūruo. Saluo gīven daugomuo grākā, bet nug XX o. vėdorė šiauėnė saluos posė īr ožėmė̄ torkā ėr ikūrė svietė platiau naprėpažinta Šiaurės Kėpra Torku valstībė.
Admėnėstracėnis soskėrstīms
Kėpros soskėrstīts ė šešias apskrėtis, katru pavadėnėmā sotamp so apskrėtiu centru pavadėnėmās:
Kateguorėjė:Euruopas valstībės Kateguorėjė:Kėpros
Vītauts Kernagis
Vītauts Kernagis (g. 1951 m. gegožė 19 d. Vėlnio – 2008 m. kuova 15 d.) bova lietoviu mozėkas, dainoujamuosės puoezėjės atlėkies ėr autorios, pramuogėniu rengėniū režėsėrios, televizėjės laidū vedies. Deiniuojamuosės puoezėjės pradėninks Lietovuo. Anam īr ėšbūdavuots pamėnklos Nėduo.
Apduovėniuojėmā
Kernagis
Pėktėikē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Viežātiū seniūnėjuo. Anuo gīven 53 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Moon Far Away
Moon Far Away (ėš onglu k. - „Mienou tolumuo“) īr Rosėjės naujuovėška fuolkliuora, eterėnės ė gotėkėnės mozėkas kuolektīvs nu Arkangėlska. Veik nu 1994 metu.
Atlėik rėtoalėzouta senuobėška mozėka, reng teatralėškus pasėruodėmus.
Narē
Dabartėnē:
Pažēgė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 8 žmuonis.
Moon Far Away
Nūruodas
Kateguorėjė:Rosėjės mozėkontā
Pažēgė
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Lėipgėrē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Šatėikiu seniūnėjuo. Anuo gīven 63 gīventuojā.
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Joškātē I
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
1973
1973 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided permadeinī.
Nutėkėmā Svietė
Kateguorėjė:Metā Kateguorėjė:Kalėnduorios
Valotē (Klaipieda)
Valotē - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 22 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Lietovuos valdītuoju sārašos
Tas īr sārašos prieteliu, katrėi par istuorėjės čiesa bova Lietovuos valdītuojē.
Dėdliuojė Lietovuos Konėgākštīstė (1236-1569)
Dėdlė̄jė Lietovuos Konėgaikštīstė kerava šėtė dėdlė̄jė konėgaikštē:
Carėnė uokopacėjė (1795-1917)
Pu Lenkėjės-Lietovuos padalėjėmu Rusėjės imperatuorē savi (pri vėsū titulu) liōb tėtolout ė Lietovuos dėdlēsēs konėgākštēs bēgė Lenkėjės karalēs.
Naujuosės valstībės prezidėntā (1919-1940)
Pu Pėrmuos svieta vainuos Lietova bova atkorta ė paskelbė liuosuma nu Vokītėjės 1918 metās vasarė 16 diena. Nu tuo čiesa Lietovuos prezidėntā patapa renkamė. Švėisesne spalva pažīmietė laikinė̄jė vaduovā.
LKP vaduovā (1940-1990)
Kumet Tarību Sājonga ožėmė Lietova, Lietovuos Komunėstu Partėjės (LKP) sekretuorē palėka glavnās LTSR vaduovās:
Atkortuos valstībės prezidėntā (nu 1990 m.)
Švėisesnė spalva numaliavuotė laikinė̄jė vaduovā.
Naršienā
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ontalėiptes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 65 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Emma Goldman
thumb|Emma Goldman
Emma Goldman (1869 m. bėrželė 27 d. – 1940 m. gegožė 14 d.) bova Lietovuo gėmosė anarkuokuomonėstė.
Kateguorėjė:Anarkėstā
Kalnėškē
Kalnėškē īr kaimā Mažeikiu rajuonė:
Gėriuonīs
- gīvenvėitė Kauna rajuonė, Samīlu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 684 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Daukšē (Skouds)
Daukšē - gīvenvėitė Skouda rajuonė, Skouda seniūnėjuo. Anuo gīven 601 prietelės.
Tėkruojė Jezaus bažninčė
Berdadera Ilesia de Chesús Sachcha Yeshu Girjaghar eml:Vera Césa ed Gesù La Verdadera Iglesia de Jesús Véritable Église de Jésus 𐍃𐌿𐌽𐌾𐌰 𐌰𐌹𐌺𐌺𐌻𐌴𐍃𐌾𐍉 𐌹𐌴𐍃𐌰𐌿𐍃 Հիսուսի ճշմարիտ Եկեղեցի Verdadera Eglesia de Jesus Үнэн Есүсийн Сүм mzn:Isa re Rastin Kilisa Yexutzin Melāhuaquīxtianāyotl szl:Prowdźiwy Kośćou Jezusa کلیساۓ عیسوی حقیقی
Daukšē (Skouds)
Daukšē mėnavuojamė nu 1597 metū.
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Veržova
Veržova aba Varžovka īr opalė, katra tek Vėlniaus miesta savėvaldybės šiaurės rītūs. Prėgol prī Nerėis mažūju ėntaku (so Nerėm) basėinō, Nerėis kairīsā ėntaks, katros ītek anon ož 179,2 km nū anas žiotiū.
left|thumb|240x240px|Prī Veržovuos suodnu
Opė prasėded Kairienu medie, pelkīnūs, tek ėš rītū vakarūmp. Žemopī kert plėnta 102  Vėlnios–Švėnčiuonē–Zarasā <span style="border: 1px
Prī Veržovuos īr: Aukštuojė Veržova, Vagova, Vismaliokā, Žemuojė Veržova, Vinciūnėškės, Veržova.
Opės vards kėlės nū žuodė "vežtėis".
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos opis Kateguorėjė:Vėlnios
Roigē
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Viežātiū seniūnėjuo. Anuo gīven 27 žmuonis.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Pašė̄lė (Zarasā)
Pašė̄lė - gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Mamē
īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Šatėikiu seniūnėjuo. Anuo gīven 5 gīventuojā.
1979
1979 - īr nakalāmieji metā, katrie prasided permadeinī.
Mamē
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Krūmsarga
thumb|200px|Krūmsarga
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Ispanėjės nacionalėnė krepšėnė rinktėnė
thumb Ispanėjės nacionalėnė krepšėnė rinktėnė - krepšėnė kuomanda, katra tarptautėnies' varžībuos atstuovaun Ispanėjės valstībē. Ispanėjės rinktėnė īr 2006 m. Svieta čempijuonė. FIBA reitingė ožjem 2 vėita.
2011 m. Euruopas čempijuonatė ožjiemė 1 vėita.
Sodietės 2008 m. Olimpinies žaidīnies
Kateguorėjė:Krepšėnė rinktėnės
Šalčėnėnkā
Šalčėnėnkā – miests Lietovuos pėitrītious, 45 km ė pėitos nu Vėlnious, rajuona ėr senionėjės centros.
Šalčėnėnkous īr do tvekėnē - Šalčes opės praplatiejėmā: pėrms īr arčiau centra ėr mažesnės, ontras - šiauries rītous ėr dėdlesnės. Miestė stuov Šalčėnėnku Šv. apaštala centra bažninčė, pašts, rajuona centrėnė lėguonėnė, savėvaldībė, pėitrītious - Šalčėnėnku mišks. Pėitous īr paseiniuo kontruolies ponkts.
Pri miesta īr ėsėkorės dėdlis Šalčėnėnku kaims.
Kateguorėjė:Lietovuos miestā Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Paežerē (Kiedainē)
Paežerē - Kiedainiu rajuonė, Truskavas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 120 prietelē.
Pajevė̄nė
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Ontalėiptes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Gėrātėškės
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Balbėirėške seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 44 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Ondėns cėklos
Ondėns cėklos aba hidroluogėnis cėklos īr pastuovos ondėns košiejėms Žemie terp hidruosferas, atmuosferas, lituosferas ė bijosferas, katrou sokel Saulės spėndolioutė. Kumet vīkst ondėns cėklos, kėnt ondėns agregatėnės būklės, dinamėškoms ė anuo atsargū santīkis ivairiūsė hidruosferas šmuotūsė. Glabniausė ondėns cėklou īr garavėms ė krėtolē.
Opėtienā
- gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 31 žmuogus.
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Joškātē II
- gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Vaišvīdavas suodna
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 323 žmuonis.
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Žana d'Ark
Tēpuogė veizieket
Kateguorėjė:Katalėku švėntė̄jė
Pakniškės
- gīvenvėitė Zarasū rajuonė, Dosetū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 28 žmuonis.
Kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Kėrklē (Mažeikē)
īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Šerkšnienu seniūnėjuo. Anuo gīven 3 žmuones.
Godėškė (Prėinā)
Godėškė - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Balbėirėške seniūnėjuo.
Kėrklē (Mažeikē)
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Godėškė (Prėinā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Boisė
Boisė īr miests JAV, Aidaha valstėjės suostėnė ė dėdliausis miests. Anamė gīven 205,314 žmuoniū.
Nūruodas
Kateguorėjė:JAV miestā