cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Krepšėnis
Krepšėnis Lietovuo
Pagrindėni Lietuvuos krepšini lyga īr LKL (Lietuvuos Krepšini Līga), katruo 2009 m. luošė vėinioulėka kuomandū : Vilniaus „Lietuvuos ryts“, Kauna „Žalgeris“, Klaipiedas „Neptūns“, Šiaulių „Šiaulė“, Alytaus „Alytus“, Kauna „Trijuobets“, Panevieži „Teksasas“, Kiedainiu „Neviežis“, Vilniaus „Sakala“, Marijampuolis „Sūduva“ i Kauna „Aisčią“.
Godelē (Tītovienā)
Godelē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 50 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Lipidā
thumb|right|400px|Tonkē pasėtaikontiu lipidu pavīzdē - [[cholesteruolis ė oleina rūgštės (vėršuo), ėš oleata, stearina rūgštėis ė palmitata ė gliceruolė grandėnės sodarīts triglicerids vėdorie ė fosfolipids fosfatidilchuolins.]] Lipidā (ėš sen. gr. lipos – rėibalā) īr organėniu jongėniū gropė – rėibalā, vaškā, acilsteruolē, fosfolipidā, glikolipidā, sfingolipidā ir panašės medegas, netėrpstontės ondėnie, ale tėrpės nepoliniūs tėrpėkliūs (pvz., rėibalūs tėrpstontīs vitaminā A, D, E ė K).
Lipidu fonkcėjės - energėjės kaupėms ė keravuojėms, sėgnalizavėms, lōsteliu membranas stroktūrėnē komponentā. Lipidā nauduojamė kosmetėkuo ė jiedie pramuonies ė nanoteknuoluogėjuo.
Lipidus sodara - C, H, O, kai katrūsė - da P, N.
Šaltenē
Kateguorėjė:Uorganėnė kemėjė
Audruonīs II
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Somtis
thumb|250px|Vairūs medėnē somtē
Audruonīs II
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Somtis
Somtis ī rakonds, so katrou sem kuoki tās skīstėma (toniausē zopė, bet gal' ė kėsielio, kuompuota, potra). Būn ėš medė, metala. Ėšruoda somtis ī panašos kāp šaukštos, bet anuo kuots ėlgesnis ė gala doubalė daug gėlesnė ī. Medėnis somtis trompo galo šaukiams kaušo.
Kateguorėjė:Rakondā
Vėikšniū seniūnėjė
Veikšniū seniunėjė īr Mažeikiu rajuona rītūs, cėntros īr Vėikšnē. Onkstiau seniūnėjė priklausė Akmenes rajuonou, no 1999 metās par savivaldībiū refuorma priskėrta Mažeikiu rajuonui.
Staltėisė
thumb|250x250px|Stals, ėšriedīts so staltėisė ([[Žemaitė|Žemaitės moziejos, Bukontė)]] Staltėisė ī dailė druobė, so katrou ėšried stala.
XIX–XX a. pr. Lietovuo liuob austė lėnėnės staltėisės, paskom metmenā liuob būtė medvilnėnē, vuo ataudaa lėnėnē aba sėlkėnē. Anas liuob ėšrašītė dailēs raštās.
Kateguorėjė:Ūkis
Diplodon fontaineanus
Diplodon fontaineanus īr dvėgeldiu muoliosku rūšės, gīvenontė Brazilėjuo.
Kateguorėjė:Gīvē
Kėjuonīs
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 67 žmuonis.
Kena
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Kalveliū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 418 žmuoniū.
Kėjuonīs
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kena
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Barents AirLink
Barents AirLink īr Švedėjės uora lėnėju bendruove. Ana ėkorta 1974 metās.
Kateguorėjė:Švedėjės uora lėnėju bendruovės
Mario Lemjie
thumb|right|260px|Mario Lemieux Mario Leimieux (Mario Lemeuksos, gėme 1965 metās spalė 5 MonRealie, Kanaduo) – vėins geriausiu vėsū laikū svieta leda ritulininku. Kanadietis.
Lemeuks pravardie īr „Super Mario“, uns žaid cėntr pozicijuo.
Sava karjiera leda ritulininks pradieje Laval „Voisins“ komanduo QMJHL līguo.
1984 metū NHL naujuoku bėržuo anū pašauk Pirsbur „Penguins“ komanda kuriou uns ė žaide vėsa sava karjiera.
Nu 1983 lėgė 1978, vėliau nu 2002 lėgė 2004 metū žaid Kanadas rinktinie.
Kanadietis bova netiks „Penguins“ žaidies, bet daba dar īr ė savininks.
Uopenėške
Uopenėške - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 14 prieteliu.
Mario Lemjie
Nūruodas
Lemieaux Lemieux,Mario
Mėškėnē (Paberže)
Mėškėnē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Jiedis
thumb|240px|Jiedis
Jiedis (aba pavalgis) ī bikuokė gīvuojė (uorganėnė) medega, katra tik jiedėmou. Jiedis jiedams vėsū gīvatu ba prīdoud galingoma (energėjės), lēd vēktė. Jiedis tonkiausē būn augalėnės aba gīvuolėnės kėlmies.
Stėrta
thumb|240px|Sopresoutu šiaudū stėrtas
Stėrta ī dėdlė sokratū šiaudū, javū aba šėina krūva. Tep nūpjauti javā, šėins, šiaudā ī sokraunami laukūs, kluojėmūs – anūs gerā ėšposta vies, ėšsausėn, tep anūm naėšmėrka rasa. Javus, ka būtom galėma paprastiau nūrinktė, i stėrtas liuob kraus sorėšė̄ i kopetas.
Daba traktuorēs sosokts šėins, šiaudā tepuogė kraunamė i stėrtas ī.
Da stėtuom žemaitiūs sīkēs šauk i kuokė kituokė krūva – mediu, šakaliū, žabū.
Kateguorėjė:Žemės ūkis
Graužėkā
Graužėkā (Rodentia) īr skaitlėngiausis žvieriū būrīs.
Tonkiausē smolkė, vėdotėnė dėdoma, ale īr tēpuogė dėdliū (dabros, kapibara, mara). Kūna ėlgoms 5–130 cm, sonkoms 5 g–80 kg. Tonkiausē anū kailis tonkos, alē pasėtaika mažne plėkū (plėkė̄jė smielrausē). Plaukā, jēgo īr, trompė, ėlgė aba šmuots anū pavėrtės spīglēs (dīgletriošėnē). Škūruo būn specėfėšku liauku, prakaita liaukas tėktās pieduosė.
Gerolē (Staklėškės)
Gerolē - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 17 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Pėrmėnis skaitlios
Pėrmėnės skaitlios īr bikatros natūralos skaitlios, dėdlesnės neg 1 ė besėdalėnontės tėktās ėš savės ė vėineta.
Žīmas
Kateguorėjė:Skaitliu teuorėjė
Bolavienā
Bolavienā - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 90 žmuoniu.
Lukšėškē (Vėlkavėškis)
Lukšėškē  - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Ketorvalakiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Bolavienā
Ī Dobīsas gėrėninkėjė. Šalep suodas stuov Bolavienu pėlēkalnis.
Lukšėškē (Vėlkavėškis)
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Bolavienā
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Krīžkels (Vėlnios)
Krīžkels - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 56 žmuonis.
Pakenė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Kalveliū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 284 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Krīžkels (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Golden Air
thumb|right|200px|Saab 340B
Golden Air īr regėjuonėnė Švedėjės uora lėnėju bendruove. Ana ėkorta 1976 metās. Golden Air liekotovā skrend i Švedėjė, Soumėjė ė Nuorvegėjė. Krūvuo tor 21 liektova.
Kateguorėjė:Švedėjės uora lėnėju bendruovės
Vėlniaus onėversėtets
Vėlniaus universitets – seniausis ė dėdliausis Lietovuos onėversėtets, īkorts 1579 m.
Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos onėversėtetā
Paežerē (Paberže)
Paežerē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Baranava (Ruokėškis)
Baranava - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Andruomedas galaktėka
thumb|300px|Andruomedas galaktėka
Andruomedas galaktėka - rīškiausė šiaurės dangaus posrotolė galaktėka. Ana īr vėina patiū artiausiu galakėtku Paukštiu Keliō ė ož mėlėjardu metu gal so anom sosėdortė.
Kateguorėjė:Galaktėkas
Gėrātė (Merkėnė)
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Naujėninkā (Eržvėlks)
Naujėninkā - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 36 žmuonis.
Gėnēkuonīs
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Šlouta
Šlouta ī rakonds, so katrou šloun šiokšlės. Tas īr aplinkou šloutkuoti (lėgė 2 m ėlgoma) sorišts ponds berža, karkla virbu, katrū ėlgoms 20–50 cm. So tuokė šlouta šloun kėima, asla. Truobuo grindim aba aslā šluotė tonkiau nauduon minkštesnė šlouta ba kuota (šloutražė). Ėš pošėis skoju padėrbta šlouta liuob šloutė pečiu.
Kateguorėjė:Rakondā
Paberžē (Jorbarks)
Paberžē - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 11 prieteliu.
Bodrātē
Bodrātē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo, 4 km nug Tītovienū. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 288 žmuonis.
Jakobėškē
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo. Anuo gīven 46 prietelē.
Bodrātē
Bodrātiūs īr medėcėnas cėntros, muokīkla. Ont Gīžės kalna palėkė̄ senuobies žėimgaliu mėlžinkapē.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Jakobėškē
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Strigts
Strigts ī pastiposė gīvuolė, žvierėis aba kuokė kituokė gīvė kūns, anuo mēsa. Padviesė̄s gīvis, īpatingā jēb šiltuo vėituo, spierē praded pūtė, smėrstė, kėrmītė. Kap katrėi gīvē isigodrėnė̄ strigta jiestė – kap katrėi paukštē (īpatingā varnas), šonis, vėlkā, meškas, pacā.
Sa strigto žemaitiūs šauka ė bikuoki baisē kūda, sosenosi gīvuoli aba kuoki gīvi, katra kabėn meškeriuojėmou.
Kateguorėjė:Kūns
Kapuons
thumb|250x250px|Do kapuono. Kapuons (kėtāp kapuonė, kapuoklis) ī rakonds, so katrou kapuoj mēsa ė kėitas daržuovės. Tas ī kāp peilis, bet tor trompa ronkena ėr dėdlė, statēkompė skvarmas sonkė geležtė. Dėdlis kapuons ėšruod panašē kāp kėrvis.
Kateguorėjė:Rakondā
Vaza
thumb|180px|Dėdlė vaza
Vaza ī tuokis inds, katramė laik kvietkus. Tas būn ėš muolė, stikla, farfora, metala, plastmasės padėrbts statmens dākts so skīlė vėršou, tonkē par pluoti ėšgaubts. I anou pil ondeni kvietkam.
Dainios Zobros
1996 metās NHL naujuoku bėržuo ons bova pašaukts 15 nomerio – ana pakvėitė Fėladelfėjės "Flyers" kuomanda.
Vaza
Tonkē būn vėsāp ėšrašīta, ėšpaišīta.
Švt. Panuos Marėjės Jiemėma i Dongo bažninčė
'''Švt. Panuos Marėjės Jiemėma i Dongo bažninčė''' stuov Telšiūs ont Žaliuojė kalna. Pu 1863-1864 sokėlėma bažninčė bova paversta cerkvė. Ėšvadavos Lietova bažninčė grōžėnta katalikams, bet mainās bova pastatīta cerkvė ont kėta kalna ėš septīniū asontiu. Paprastė žmuonis bažninčė vadėnama "Mažuojė", nesgė Šv. Ontana Paduvietė bažninčė īr dėdlesnė.
Vaza
Kateguorėjė:Rakondā
Švt. Panuos Marėjės Jiemėma i Dongo bažninčė
Kateguorėjė:Žemaitėjės bažninčės Kateguorėjė:Telšē
Lokšėnė
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kousėnė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Kalveliū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 151 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Konfucėjos
thumb|[[Tang dinastėjės dailėninka U Daozi nutapīts puortrets.]] Konfucėjos (kėn.: 孔夫子; pinyin: Kǒng Fūzǐ; arbe 孔子 Kǒngzǐ; Wade-Giles transkripcija: K’ung – fu – tzu, tradėcėškā laikuoma, ka gīvena 551 m. pr. Kr. siejės 28 d. – 479 m. pr. Kr.) – žīmos kėnu filosuops, katruo muokīmā stėprē paveikė kėnu, japuonu, kuoriejėitiu, vietnamėitiu civilizacėjuoms, koltūruoms, filosuopėjē, vėsuomenėms.
Nūruodas
Kateguorėjė:Kėnėjės filosuopā
Viežīs (lėga)
Viežīs, muokslėškā vadėnamas viežėniem lėguom vuo neoplazmuom – lėgū gropė, katruoms īr būdėngas nakontruoliounamas genetėškā pakėtosiu lāsteliu daugėnėmasės ė tū lāsteliu gebiejėms naikintė aplinkėnius audėnius ėr ėšplėstė i kėtas kūna veitas (metastazės). Vieži sokel DNR pažeidėmā, vēkon lāsteliu augėma regolēvėma.
Diel nakontruoliounama ė bėstra pakėtosiu lāsteliu dalijėmuosė sosėdara auglis, katros vagol kenksmėngoma būn pėktībėnis vuo napėktībėnis (gerībėnis).
Kateguorėjė:Lėgas
Kickstarter
Kickstarter - JAV bėndruovė, katron intrrnėta pagelba paded sorīnkt pėnėgos vėsuokiem pruojiektam. Tonkiauaē renkamas lėišas mena ė teknuologėnems pruojėktams. Pruojėkts ėkorts 2009 m. Vēk ėš Niu Juorka. Kickstarter gal naudoutėis JAV, Kanadas, JK, Australėjės ė N. Zelandėjės pėlėitē.
Kateguorėjė:Fėnansā
Gālātē (Tītovienā)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Ėntopuonīs
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Kiaunuorē
Kiaunuorē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 237 žmuonis.
Ėntopuonīs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 80 žmuoniū.
Bolbėnē blīnā
miniatiūra| Bolbėnē blīnā īr tuokis jieds, katras īr taisuoms ėš bolbiu, dėdlē popoliaros Euruopuo ė Žemaitėjuo. Kateguorėjė:Jiedē
Ėntopuonīs
Istuorėjė
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Kiaunuorē
Kiaunuorē stuov Žemaitiu aukštomuo, i pėitrītius nug suodas prasėded Tītovienu regėjuonėnis parks. Vakarėnio šmuoto tek Šimša. Šalep suodas aug sens Kiaunuoriu ōžouls.
Suoduo stuov Kiaunuoriu Šv. Jūzapa bažninčė (nug 1991 m.), pradėnė muokīkla, paštos (LT-86055), palėkė̄s Kiaunuoriu dvars.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Sosiestovės
thumb|250px|Sosiestovės Rosėjuo (XIX o.)
Sosiestovės aba pintovės, mergvakaris ī vakars prīš veselė (svotba), kap nūtaka rėngas ėšė̄tė ėš sava nomū. Būsėma nūtaka atsisvēkėn so sava tievās, seserėm, nomās. Ta ī liūdna dėina, bet ė veselė – seniau i pintovės liuob sosirinktė ėr ėš kėtū suodu jaunėms, mozėkontā grajīs so mozėkuoms, vėsi šuoks. Par sosiestovės nūtaka mieruojas svotbėnius rūbus, anā seseris pin rūtu vainėka, šokoun plaukus. Apvedama aplinkou stala nūtaka atsisvēkėn so sava nomās.
Sosiestovės paprastā būs pondielė vakarė.
Kateguorėjė:Papruotē
Zaksa kalns
thumb|250px|right|Zaksa kalns, veizont ėš kėta [[Mastis|Mastė kronta]] Zaksa kalns - donks Telšiūs, īr palē Mastė ežera, rītėniam krontė. Smetuonas čiesās ons priklausė žīdou, katruo pavardie bova Zaksos. Tarībėnēs metās ont anuo bova apžvalguos rats, deja, bova ėšvežts i metala lauža. Dabā ont kalna vīkst ivairė rėngėnē, tautuodailinikā īr ėšbūdavuojėn gražius souliokus ė statolas.
kateguorėjė:Telšē
Jiega
Jiegas gal būtė mekanėnės ė fondamentalės):
Kateguorėjė:mekanėka
Astruovka
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Mantošē
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 37 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Darios Kasparātis
thumb|Darios Kasparātis Darios Kasparātis (gėmė 1972 metās spalė 16 dėina Elektrienūs) bova Lietovuos leda rėtolėninks. Tora Rosėjės pėlėitībė ė liōb žaistė ož Rosėjės nacēnalėnė rėnktėnė.
Kasparātis īr kairīsis gīnies. Anuo pravardie īr Kaspars. D. Kasparātis īr tėtoluočiausis Lietovuos leda rėtolėninks.
1992 metās NHL Naujuoku bėržuo bova pašaukts 5 nomerio. Ana pasirinka Niojuorka „Islanders“.
Pasėikėmā
Kasparaitis,Darius Kasparaitis Kasparaitis
Padvarnėnkā (Jorbarks)
Padvarnėnkā - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.
Vėtkā (Vėlnios)
Vėtkā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Droskėnė
Droskėnė ī nedėlis ėndalis, katramė laik droska. Paprastā tas būn medėnė diežalė so dongtalio, sokalta ėš lentaliu ė dailē ėšrašyta. Tēpuogė būn droskėniu ėš berža tuošėis, glazūrouta muolė.
Vėtkā (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Droskėnė
Kateguorėjė:Rakondā
Dėdliuojė Kousėnė
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Kalveliū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 112 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Janauka (Variena)
Janauka - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo. Anuo gīven 11 prieteliu.
Doborē (Kelmė)
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Italu kalba
thumb|upright=2|Italū kalbuos pasėskirstīms Svietė: stombes italū kalba nauduonontės valstībės īr žaliuos spalvuos; slabnē žīdra spalva pažīmietas valstībės, katruos italū kalba liōb būt nauduota, kūmet Italėjė bova kolonėjėnė valstībė.
Italu kalba - vėina ėš ruomanu kalbū. Tor daug dialektū, vuo muoderni italū kalba īr soformouta ėš Florencėjės, Pėzas ė Sėinas dialektu pagrinda. Dantes "Dievėškuojė komedėjė" īr pėrmasis korėnīs parašīts modernė italū kalba.
Paplėtėms
Italū kalbo rokounamuos zars vėsuo Italijuo, kor ana īr valstībėnė kalba. Daug italėškā besirokoununtiū žmoniū gīven pėitū Šveicairijuo, kor italū kalba īr pripažistama kāp uoficēlė kalba. Mažesnes italėškā besirokounontiū žmoniū bendruomenes ī Sluovienėjuo, Prancūzėjuo, Etėjopėjuo, Eritriejuo, Somalie ė Lėbėjuo.
Links
Kateguorėjė:Ruomanu kalbas
Daugėnē (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Žībartuonė̄s
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 3 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Jauniuonīs
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Šepetē
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Gėžū seniūnėjė
Gėžū seniūnėjė - seniūnėjė Vėlkavėškė rajuona rītūs. Cėntros - Gėžā.
Nūruodas
Kateguorėjė:Vėlkavėškė rajuona seniūnėjės
Mia
thumb|200px
Vilija Pilibaitytė (Mia; g. 1983 m. lėipas 19 d. Kaukuolėkā, Lietova) - žėnuoma dainė, dainū autuorė, lādū lediejė ė gerā žėnuoms pramuogū svieta žmuogos. Kėlėma ana īr nū Kaukluolėku, Skouda rajuonė. Karjiera pradiejė 2004 m. Tor vēna vāka. 2015 m. mėigėna pakliūt i Euruovėzėjė.
Kateguorėjė:Mozėkontā Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis
Kalabarėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Kalveliū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 112 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pagatopīs
Pagatopīs - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Gaštīnā
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 99 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Kaibūtē
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo. Anuo gīven 8 prietelē.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Bazėlėškis
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Unilever
Unilever - terptautėnė JK plataus nauduonėma ėšdėrbėniū ė jiediu bėndruovė. Bėndruovė ikorta 1930 m. par jongėmos. Cėntrėnės bovēnės ī Ruoterdamė (Olandėjuo) ė Luonduonė (JK). Bėndruovė valda 400 ėšdėrbėniū znuoku, bat dėdliausē sosėtelkosēs prī 14, katrū kuožna apīvarta īr daugiau ož 1 mėlėjarda euru: Axe/Lynx, Dove, Omo, Becel/Flora, Heartbrand ice creams, Hellmann's, Knorr, Lipton, Lux, Magnum, Rama, Rexona dā žėnuoms, kāp Sure\Degree\Rexena\Shield, Sunsilk ė Surf. Anuos ėšdėrbėnē prėēnamė 190 svieta valstībiu.
Kateguorėjė:bėndruovės
Paguojīs (Jorbarks)
Paguojīs - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė, seniūnėjės centros.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Šakė
thumb|250px|Vairės šakės
Šakė ī tuokis ūkė rakonds – medėnis baslīs katruo galė ī ėšplatiejėms so nagās: tuokēs pluonās ėšėlgās vėrbās katrūm gal būtė 2, 3, 4. Senuobie šakė liuob dėrbs ėš ciela šakuota medė, krūma, ėš kuokės šakuos. Paskom atsirada metalėnē ontgalē so rēkiamo nagū skaitliom.
Tas ī dėdlē naudings ūkė rakonds – so šakė kraun miešla, kabėn šėina, šiaudus, jem lėnus, orbėn dėrva.
Kateguorėjė:Žemės ūkė dāktā
Elbarā
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Karklėnėškės (Prėinā)
Karklėnėškės - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 12 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Seduos seniūnėjė
Seduos seniūnėjė īr Mažeikiū rajuonė, cėntros Seda.
Ruokā (Vėlnios)
Ruokā - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Zatėšios (Rokānē)
Zatėšios - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 22 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Magnus Carlsen
thumb|Magnus Carlsen 2013 m. Tata Steel tornīrė|320px
Sven Magnus Øen Carlsen (g. 1990 m. lapkristė 30 d. Tønsbergė, pėitū Norvegėjuo) - 2013 m. palėka geriausiu šakmatu luošiejū svietė.
Kateguorėjė:Nuorvegėjės žmuonis
Radėjėaktīvoms
Radėjėaktīvoms īr kai katrū liousū atuoma kondoulū ė nuklidu savībė patėim savaimė skėltė padėrbont elementarės dalelės (pvz., alektruonus, neutruonus) aba kondoula fragmentus. Radėjėaktīvoms gal būtė:
Īr žėnuoma daugiau kāp 3000 radėjėnuklidu, ėš katrū aple 300 rondamė gomtuo, lėkosė̄jė - padėrbtė.
Radėjėaktīvoms mieruojams SI sėstemas vėinetās bekerelēs, da egzėstou nesėstemėnē vėinėtā – kiuris ė rezerfords. Radėjėaktīvoma atradėmns paskatėna muoksla ė teknėkas pruogresa, buo pradieta nauduotė kondoulėnė energėjė energetėkuo, pramuonie (ale iskaitont vainuos pramuonė).
Tonkiausē radėjėaktīviuojė skėlėma produktā tēpuogė īr radėjėaktīvė ė anū skėlėms tronk pakuol gaunams stabėlos kondouls. Tēp vīkst radėjėaktīviuojė skėlėma grandėnė. Pruocesos gal būtė nepaprastā veikos 10−21 s ė baisėngā ėlgs (1019 m.)
Galerėjė
Galerėjuo paruodītas glabnas radėjėaktīvaus spėndolevėma rūšīs
Muonėka Pondziūtė
Muonėka Pundziūtė - Lietovuos dainė, 2016 m. vasarė 14 d. ėšluošė TV3 televėzėjės kuova X-faktuorios. Muonėka mikėnas Vėlniaus Jūzapa Tallat-Kelpšas kuonservatuorėjuo.
Radėjėaktīvoms
Galerėjė
Kateguorėjė:Fizėka
Three Star Club
Three Star Club īr Nepala futbuola klubs nū Lalitpūra miesta. Žaid Nepal A- Division līguo, katra īr laimiejis 4 kart (1997, 1998, 2004, 2012–2013).
Nūrodos
Kateguorėjė:Fotbuols
Muonėka Pondziūtė
Šaltenē
Kateguorėjė:Lietovuos mozėkontā
Suleimans Dėdlīsės
thumb|150px|Suleimans Dėdlīsės Suleimans Pėrmasės (osmanu torku k.: سليمان Sulaymān, torku k.: Süleyman; mažne vėsumet Kanuni Sultan Süleyman) (1494 m. lapkristė 6 – 1566 m. siejės 5/6/7) bova dešimts Osmanu imperėjės valduovs ė ėlgiausē, nu 1520 m. ligė smertėis 1566 m., valdės sultons. Vakarūs žėnuoms kāp as Suleimans Dėdlīsės, vuo rītūs - kāp Īstatīmu Leidies (arabėškā: القانونى‎, al‐Qānūnī), diel dėdlės pertvarkas Osmanu teisėnie sistemuo.
Kateguorėjė:Osmanu imperėjė Kateguorėjė:Sultonā
Vuoverē (Vėlnios)
Vuoverē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 8 žmuonis.
Gaštīnokā
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Svēkata
Svēkata ī žmuogaus tuokė būklie, kap ana kūns, anuo ciels gīvats, dūšė vēk kap rēk, kap žmuogos jautas ciels, stipros, drūts, tora sīlas, nie liguons, netora lėgū. Gera svēkata prigol nug daugelė prīžastiū – jaunoma vuo senoma, gīvenėma būda, prīgėmėma, aplinkuos, katruo gīven, laimės. Dėdlė dalėm žmuogos sava svēkata gal prīveizėtė ė gerintė – jiedont svēka jiedi, nakūrėjont, nageront alkaguolė, namūčėjont sava dūšė dėdlēs rūpesnēs, gīvenont svēkuo, čīstuo, tīkiuo vėituo, gerā ėšmiegont, gerā sotariant so kėtās žmuonim, ė panašē. Bet dėdlė dalės svēkatās parēn ė nug žmuogaus laimės – anuo prīgėmėma (a gėmė drūts, napasilėguojė̄s, naparsinešė šeimuos lėgū), a napasigava ožkretamū lėgū, a nepakliova i kuokė nelaimė (naparkrėta, nabova kuo tās ožpolts, nasosiruonėjė). Gera kūna svēkata prīgol ė nug geras dūšės svēkatas – ramė, čīsta dūšė tonkē paded ėšsilėnktė so senatvė atēnontiu lėgū, vuo sosirgus – spieriau pasvēktė.
Gaštīnokā
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Amkula
Amkula (beng. আমকোলা) īr miests Indėjuo, Vakarū Bengalėjuo. 5,9 tūkst. gīventuoju.
Kateguorėjė:Indėjės miestā
Vėndiūnā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Kalveliū seniūnėjuo. Vėndiūnūs 2001 metās gīvena 111 žmuoniū.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kampā (Variena)
Kampā - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniū.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Strazdės
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Ēmontē
Ēmontē - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 59 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Smėlgē (Vėlnios)
Smėlgē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Bodrėškis
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Petkātē (Jorbarks)
Petkātē - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Bodrėškis
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Petkātē (Jorbarks)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 66 žmuonis.
Kėiliuonīs
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Didlė̄jė Medėninkā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Kalveliū seniūnėjuo. Didliūsiūs Medėninkūs 2001 metās gīvena 20 žmuoniū.
PETA
PETA ( – „Prietelē ož etėška elgėmasi so gīvūnās“) īr svietė dėdliausė gīvūnu teisės keravuojontė tarptautėnė organėzacėjė, ikorta 1980 metās ė daba torontė 2 milijuonos nariū. Anuos prezidėntė Ingrid Newkirk īr.
Kateguorėjė:Gīvūnu teisės Kateguorėjė:Organėzacėjės
Kėiliuonīs
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Gaugarėškē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Kvedarėškės
- gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Gaugarėškē
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Kvedarėškės
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Mėlē (Šėlalė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Ožoprūdē (Vėlnios)
Ožoprūdē - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Verdena sosėtarėms
thumb|300px|right|Geuopoulėtėnė padėitis pū Verdena sosėtarėma
Prigolmībė
thumb|Svēkū ė nu [[kokains|koksa prigolontiu smagėnū palīgėnėms.]] Prigolmībė, da vadėnama žalėngo ipratėmo, īr psikėkas sotrėkėms, lėgoistos puolėnkis kartuotė ton pati vēksma aba vartuotė ton patė medega dėdli kėiki sīkiu, tēp nuoront pajostė pasėtenkėnėma, neveizėnt numatuomu aba akėvaizdiū neigemu padarėniū patiam inivėdou aba anuo aplinkā.
Verdena sosėtarėms
Kateguorėjė:Istuorėjė
Prigolmībė
Prigolmībė gal būtė fizėnė (narkuotėkam, alkuoguoliou, kofeinou, tabakou) ė psėchuoluogėnė (azartėniam luošėmam, kuompioterėniam ė internetėniam grajam, pornograpėjē ė kt.) Prigolmībė tonkē sokel socēlėnės, psėchuoluogėnės, patuoluogėnės biedas.
Verdena sosėtarėms
Kateguorėjė:Prancūzėjės istuorėjė‎
Prigolmībė
Kateguorėjė:Lėgas Kateguorėjė:Medėcėna Kateguorėjė:Psėchuoluogėjė
Tomsa
thumb|250px|Tomsa
Tomsa īr švėisuos nebovėms. Fizėkuo gal būtė tėktās somažints švėisuos šmuots. Emocėnis tomsuos sopratėms palėka ana svarbio sėmbuolio literatūruo, menė, koltūruo.
Fizėkuo tomsa padėrb nuognē mažos veizėmū dažniu fuotonu skaitlios, katros īr mažesnis ož krėtėnu žmuogaus akėis jautoma. Aplėnka gal būtė tomsė tėktās kumet nie veizėmuos švėisuos šaltėniu aba esont vėsėškā joudū kūnū aplėnkuo.
Koltūruo tomsa īr šešieliu, bluogė, liūdnoma karalījė. Tomsuo žmougaus veiziejėma galės nuognē somažie, tudie atsėrand nesaugoma, baimės jausmos. Daugoms vieru tēpuogi laik tomsa bluogė sėmbuolio. Ale, pavīzdiuo, guotu subkoltūruo tomsa īr miegstama.
Kateguorėjė:Gomtuos rēškėnē
Regenėškės
Regenėškės - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 1 žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ožodvarės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 26 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pavėščiuovīs
Pavėščiuovīs - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 51 prietelės.
Lapanka
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Gėžū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Ryanair skrėdėms 4978
miniatiūra| Rīanair skrėdėms 4978 – (skrīdėma nomarės  FR4978) 2021 m. gegožė 23 d. Airėjės uora lėnėju "Ryanair" skrėdėms ėš Atienu i Vėlnio. Liektovs bova, devos žėne, ka būktās liektovė ī buomba, notopdīts Mėnskė, Godėjuo. Bova sojīmts godu žornalėsts, katrs toriejė prīgluobsti Lietovuo.
Guotā (subkoltūra)
thumb|250px|Guotė [[kapā|kapūsė]]
Ryanair skrėdėms 4978
Mėslėnama, ka ton bova sorēžėsouts loektova notopdīms, ka Godėjės valdė pagruobtu uopuozėcėjės žornalėsta.
Šaltenē
Kateguorėjė:notėkėmā
Guotā (subkoltūra)
Guotā īr subkoltūra. Anā prėklausontīs žmuonis tonkiausē tor tuokias bendras savībes: apsėried tėktās joudās (čiesās da so balta, fėjuoletėnė) apriedās, domės meno, koltūra, fėluosuopėjė, mėstėka, miegst tomsa, dalīkos, katrėi sosėjė so smertėm, tonkē būn mėzantruopā. Guotu puolitėnės, vieru puovīzas gal būt nuognē vairės. Diel sava ėšruodas ė paėnkėma i smerti guotā tonkē palaikuomė satnėstās, ale tėktās nuogē maža dalės guotėkas īr sosėjos so satanėzmo.
Guotā īr neatskėriamė nu guotėškas mozėkas, katra īr nuogē vairi: guotekėnis roks, post-punk, neofolk, darkwave, doom/gothic metals, dark ambient ė kt.
Kateguorėjė:Koltūra
Šėinėks
thumb|250px|Šėinėkā luovūs
Šėinėks (matrasos) ī tuokis patėisėms goliejėmou luovuo – dėdlis ėšėlgs maišos, prīkimšts šėina vuo kuokė kėtuokė minkštėma. Tonkiausē i šėinėka liuob dies ajėirus, saidrius. Daba šėinėkus ded vata aba paraluona ė kėtuokė sintetėka. Šėinėkā būn vairaus stuoroma ė minkštoma. Šėinėks rēkalings ka žmuogos galietom liousā ė minkštā golietė, ka par nakti paėldietom anou moskolā.
Kateguorėjė:Dāktā
Šetuons
thumb|200px|Šetuons. XVI o. abruozdielis
Šetuons ī, palē krėkštiuoniu, žīdu ė mosolmuonu viera, načīsta dūšė. Rokounama, ka tas bovė̄s mīlėmiausis Dieva aniuols, katros, kap Dievs sokūrė žmuogo, anam nanūsilėnkė, tūdie bova ėštremts Dieva i pekla.
Žīdėškā „Šetuons“ rēšk „kaltintuos, prīštarautuos“. Da Šetuons šaukiams Bieso, Liucėperiuo, Velniuo. Tėi skėrtingi vardā radas, kap krėkštiuonībė plinta pu vairius kraštus, tap pajėmė vardus nug vėitėniu dievū aba dūšiu.
Šomska GS
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Lėngienėškė
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 1 km i rītū šmuota nū Ėžduonū miestalė.
Šetuons
Lietovuo žuodis „Šetuons“ palėka kap kēksmos, kap vėins ėš žuodiu nečīstā dūšē, kuokē bluogībē pavadintė.
Lėngienėškė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.
Šetuons
Kateguorėjė:Viera
Sarkajėidā
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo, ož 8 km i pėitvakariū šmuota nū Merkėnės miestalė.
Būdas (Tītovienā)
Būdas - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo, ož 10 km nug Tītovienu.
Sarkajėidā
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Būdas (Tītovienā)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
The Drop
The Drop - 2014 m. ontruo posie pasėruodiosė JAV krėmėnalėnė drama. Ton bova paskotėnis James Gandolfini kins.
Kateguorėjė:Filmā
Muockuonīs (Prėinā)
Muockuonīs - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Analėzėnė kemėjė
Analėzėnė kemėjė aba analėtėnė kemėjė īr kemėjės atšaka, katruos tėkslos - kortė ė pritaikītė metuodus, rakondus ė strategėjė medeguos kemėnē sodietē, stroktūrā ė energėnē būsenā erdvie ė laikė nustatītė, reagentu ė rakondu nauduojėma analėzē ė anuos atlėkėma teknėka, kemėnės analėzės metruoluogėjė. Gal būtė skėrama i dvė gropė:
Kėtuokė skėrstīmā. Palē medegas, katras īr analėzounamas, gal būtė skėrama i dvė gropė:
Palē analėzounamas medeguos dėdoma gal būtė skėramas:
Tēpuogė veizieket
Kateguorėjė:Kemėjė
Gerdiuogalėkė
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Ėšdėrbėma ruobuots
thumb|Artėkolouts ėšdėrbėma ruobuots, katras dėrb lījīkluo.
Ėšdėrbėma ruobuots - palē ISO 8373, ī valduoms, parpruogounams, šmuota paskėrėmu manėpuolētuorios pruogramounams trījūs, aba daugiau ašiū. Gera šmuota ėšdėtbėma ruobuotu ėšdėrb JAV ė Japuonėjės bėndruovės. Ėšdėrbėma ruobuotā grētā ėšplėta Euruopuo, kūmat 1973 m. i rėnka prėstatė sava ruobuotos ABB Robotics ė KUKA Robotic.
Ėšdėrbėma ruobuotu padavėms i rėnka vėsam Svietė (vėinetās):
Šaltenē
Kateguorėjė:rakondā Kateguorėjė:ruobuotėka
Degotē II (Ruokėškis)
Degotē II - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Muomakalnis
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 6 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pruogramėnė īronga
Pruogramėnė īronga - infuormacėjės apduoruojėma sėstemas pruogramu, pruocedūru, taisīkliu vėsoma aba tuos vėsomuos dalės sīkiom so atėtėnkama dokumentacėjė.
Kateguorėjė:Infuormatėka Kateguorėjė:Pruogramėnė īronga
Šliožas
- gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 4 km i pėitvakariū šmuota nū Kaltinienū miestalė.
Rodnė (Merkėnė)
Rodnė - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo. Anuo gīven 5 prietelē.
Šliožas
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniū.
Rodnė (Merkėnė)
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Šliožas
Istuorėjė
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Kvėitkėnė (Prėinā)
Kvėitkėnė - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Dieveniškiu seniūnėjė
Dieveniškiu seniūnėjė - seniūnėjė Šalčėninku rajuona rītūs, cėntros - Dieveniškės.
Gīvenvėitės
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona seniūnėjės
ā ē ī
Šiaurės vaina
Šiaurės vaina bova vaina terp Rosėjės, Danėjės-Nuorvegėjės ė Saksuonėjės-Abidvėju Tautū Respoblėkas unėjės kuolėcėjės (nū 1715 m. prėsėjongė ė Prūsėjė ė Hanuoverės ė Švedėjės nū 1700 lėgė 1721 m.
Kara rezoltats bova ton, ka Švedėjės valdė šalies i rinki Baltėjės jūras somėnka (Švedėjė prarada lėgė kara torietas terėtuorėjės Estėjuo, Lėvuonėjuo ė Vuokītėjuo), bat ėškėla Rosėjės valdė, katra palėka magtīnga valstībė.
Vainuos gadīnie siautė̄jė Dėdlīsės mars.
Kateguorėjė:Euruopas vainas
Barvuonėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Kalveliū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 92 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
LitPol Link
LitPol Link - alektras tėnklū jongtės terp Lietovuos ė Lėnkėjės. Ta jongtės somėslīta 2000 m., vuo dėrb nūg 2015 m. groudė. Jongtėis magtingoms īr 1000 MW.
Kateguorėjė:energetėka
Veriepā
Veriepā - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė, seniūnėjės centros. Anuo gīven 20 prieteliu.
Ruomans Pruotasievėčios
miniatiūra| Ruomans Pruotasievėčios (gėmė̄s 1995 m.) ī Godėjės žornalėsts, onkstiau bovė̄s „Telegram“ kanala Nexta gl. redaktuorios.
Anou 2021 m. gegožė 23 d. areštava Godėjės valdė, ons naprītink prezėdėntou Aleksėndrou Lokašėnkā. Anuo valdė pagruobė kūmet ons skrėda ėš Atienu i Vėlnio.
Kateguorėjė:Žornalėstā Kateguorėjė:Baltarosėjės žmuonis
Paopīs (Jorbarks)
Paopīs - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 44 žmuonis.
Dargėškė (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 34 žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Žarā (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniu.
Kalnā (Kelmė)
Kalnā - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Žarā (Kelmė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Alka (Vėlnios)
Alka - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena nivėins žmuogos.
Kalnā (Kelmė)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Juons Paulios I
thumb|right|260px|Juons Paulios I Juons Paulios I (tėkrasis vards Albins Lučijani (Albino Luciani), 1912 m. spalė 12 d. – 1978 m. siejės 28 d.) īr 263 Ruomas puopėžios. Vėins ėš trompiausē puopėžiaus parēgībės iejosiu žmuoniū.
Biuograpėjė
1935 metās lėipas 7 dėina bova išvėntints ī konėgus. 1958 metās A. Lučijani paskėrams Veneta vīskopo. 1969 metās puopėžiaus Pauliaus VI bova paskėrts Venecėjės patriarko. 1973 metās palėka kardėnuolo. 1978 metās rogpjūtė 26 dėina ėšrinkts puopėžio.
Nūruodas
Kateguorėjė:Italėjės žmuonis Kateguorėjė:Ruomas puopėžē
Alka (Vėlnios)
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kalnā (Kelmė)
Istuorėjė
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Olienā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 32 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Šėinpjūtė
thumb|245px|Šėinpjūtė Okraėnuo
Šėinpjūtė ī vėins dėdliūju vasaras ūkė darbū – šėina sopjuovėms, sogriebėms, sodžiuovėnėms ė sovežėms. Būn daugomuo vasaras vėdorie, kap žuolie gerā sovėnšta. Šėina liuob pjaus pjautovās aba dalgėm. Ton darba žmuonis liuob dėrbs krūvuo, sava bėndrūs pėivūs, bet kap kaimā ėšiejė suoduom (vėinkėimēs) tap kuožna šeimīna dėrbs skīriom. Vīrā liuob šėina pjaus, vuo muoterėškas – vartīs pradalgės, griebs ė kraus i stėrtas.
Nūpjauta šėina, jēb pėiva atstē nug gīvenėma, palėks džiūtė laukūs. Tam rēkalou, ka šėina nasolītom, pabūdavuos braga. Sodžiūvė̄s šėins vežams i kluojėma, stuogėnė.
Liuob būs dėdlē svarbo, ka par šėinpjūtė būtom pagada, ba solīts šėins sopūn ė nalėik gīvuoliam jiedė žėimā.
Kateguorėjė:Žemės ūkė darbā
Pablo Escobar
Kateguorėjė:Kolumbėjės žmuonis
Gėžā
- gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Gėžū seniūnėjuo, anuos centrs.
Miestalie īr Šv. Ontuona Padovėitė bažnīčė (ožbėngta būdavuotė 1850 m.), K. Baršauska pagrėndė̄nė muokīkla, pašts (pašta kuods LT-70013), īr kaima bendroumenė (nū 2003 m. spalė), palėkės Gėžū dvars.
Istuorėjė
Gėžūs 2001 metās gīvena 548 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Paneviežė apskrėtės
Paneviežė apskrėtės - Lietovuos apskrėtės šeurėniam Lietuvuos šmuotė. Paneviežė apskrėtie gīven 292 376 žmuonis.
Paneviežė apskrėtėis terituorėjuo īr 6 savivaldībės:
Apskrėtie īr 11 miestu, ėš katrū dėdliausė īr:
Kaihans Kalhuors
thumb|180px|Kaihans Kalhuors 2010 m.
Kruokova
Kruokova īr Lėnkėjės miests-apskrėtės, Mažuosės Lėnkėjės vaivadėjės admėnėstracėnis cėntros. Kruokova īr trets palē dėdloma Lėnkėjės miests. Īr 761 900 gīvėntuoju (2014 metās).
Kaihans Kalhuors
Kaihans Kalhuors (persėškā كيهان كلهر; gėmės 1963 m. lapkristė 24 d.) īr kurdu kėlėma mozėkonts nu Irana. Ons grajėn kamančo ė īr klasėkinės persu mozėkas kuompozėtuorios.
Kruokova
Istuorėjė
Nū 1038 m. lėgė 1596 m. Kruokova bova Lėnkėjės suostėnė.
Kaihans Kalhuors
Gėmė Teheranė, kėlėma nu Kermanšaha kurdu šėimuo. Būdams 7 metu ons pradiejė muokītėis mozėkas, paskum (nu 13 metu) grajėna Irana nacēnalėnė radėjė ė televėzėjės uorkėstrė. Mokies pas vairius muokītojus radif mozėkėnės tradėcėjės. Istuojė i Teherana mozėkas konservatuorėjė, katruo muokies pas Mohamada Reza Lotfi. Kalhuors keliava pu skėrtėngus Irana regėjuonus, kur muokies tū vėitu mozėkas tradėcėju. Paskum Romuo ėr Otavuo stodėjava Euruopas klasėkėnė mozėka.
Kruokova
Admėnėstracėnis paskėrstīms
Admėnėstracėškā nū 1990 m. Kruokova ėšdalinta i 18 apīlėnkiu:
Kaihans Kalhuors
Ka Kaihanas Kalhoras grajėn daugomuo kamančo ė setaro, ons īr variū ėnstromentu ė mozėkas stėliu meistros. Dėrb kuoncertus tėik so Irana, tėik so kėtū šaliū mozėkontās. JAV Kaihans Kalhuors pagelbiejė violončelėninkō Yo-Yo Ma sokortė mozėkas pruojekta „Silk Road Project“, tēpuogi dalėvava „Kronos Quartet“ pruojektė. Ton mozėkontā šmuotā bova panauduotė Francis Ford Copolla fėlma „Youth without youth“ garsa takeliō.
Kruokova
Nūruodas
Kateguorėjė:Lėnkėjės miestā
Kaihans Kalhuors
Kaihans Kalhuors daba sava karjiers tēs JAV, 2004 m. do ano albomo bova nomėnioutė „Grammy“ apdovenuojėmās.
2012 m. groude mienesie ton Irana mozėkonts kuoncertava Lietovuo (Kaunė ė Vėlniou).
Krekenava
Krekenava īr miestalis vėdorė Lietovuo, Paneviežė rajuonė, pri Neviežė opės ė anuo ėntaka Linkavuos opalė. Seniūnėjės centros. Par Krekenava ēn kelē i Kiedainius, Panevieži, Ramīgala, Skiemius. Dėrb paštos, bėbliuoteka, gėmnazėjė, medpunkts, darželis. Īr 1902 metās padėrbta neoguotėkėnė bažnīčė, bovos sinaguoga, žīdu kapā. Krekenava īr urbanėstėkas pamėnkluos ė regėjuonėnė parka cėntros.
Istuorėjė
Krekenava šaltėniūs mėnavuojama nu 1409 metu. 1419 metās čiuonās pastatīta pėrmuojė bažnīčė. Nu 1550 metu Krekenava palėka miestalio.
Kateguorėjė:Paneviežė rajuona gīvenvėitės
Benedikts XVI
right|thumb|150px Benedictus XVI (Benedikts XVI, gėmė 1927 metās balondė 16 dėina, mėrė 2022 m. groudė 31 d.) bova 265-asis Katalėku Bažnīčės vaduovs. Puopėžios. Vuokītiu kėlėma. Tėkruojė pavardie Juozeps Ratcingeris (Joseph Ratzinger). Nu 2005 metū balondė 24 dėinuos ligė 2013 m. ofėcēlē iejė puopėžė pareigībės. Benedikts XVI īr atvėrā pasėsakės prīš tuos patiuos lītėis sosėvėnčiavuojėms, eutanazėjė, abuortus, kluonavėmos, prezervatīvus ė konėgės muotrėškas, ale ož ekumenėni dijaluoga so pruotestantās, mosolmuonās ė žīdās.
Trompa biuograpėjė
Būsėmasis puopėžios gėmė Marktl pri Ina opės miestelie. Anuo tievs bova policėjes karėninks. 1937 metās uns bova priversts atsistatīdintė ė kelis kartus kraustītėis ėš vėitas i vėita diel priešėšku naciams pažiūrū.
1941 metās J. Ratcingeris istuojė i Gitlerė jaunėma organizacėjė (tas bova privaluoma vagol istatīmus), ale entuziastings narīs ans nebova. 1943 metās Jozefs palėka ėšsiūsts i prīšliektovėnės ginības dalėnius, a vieliau — i piestėninku apmuokīmus, vuo galiausē paskėrts tarnautė pri Vengrėjės robežiaus, i prīštankėnės ginības dalėnius.
Bova pervests atgal i Bavarėjė, būsėmasis Katalėku bažnīčės vaduovs dezertīrava kelias dėinas priš vuokiečiu kapitulēcėjė. Grīžės nomėi uns bova 6 nedielės laikuoms belaisviu stuovīkluo diutuo, ka vėlkiejė vuokītiu uniforma.
Pu vainuos anodo so bruolio Georgo istuojė i konėgū seminarėjė. 1951 metās bėrželė 29 dėina abodo bova išventintė i konėgus. 1957 metās gava teoluogėjes daktara laipsni, vuo 1958 metās tapa Freizinga kuoledža diestītuojo. Nu 1959 ligė 1963 metu diestė Buonas universitetė. Vieliau diestė Miunsterė universitetė.
Ontramė Vatikana sosėrėnkėmė J. Ratzingeris bova glabns teologėjės eksperts. 1977 metās palėka Miunchena arkivīskopo. 1981 metās puopėžios Juons Paulios II paskīrė būsėmuji sava īpiedėni prefekto.
1989 metās kardinuols Juozeps Aloizos Ratcingeris Miunchenė bova apduovėnuots humorista Karla Valentina vardo pavadėnto ourdino.
2013 m. Benedikts XVI atsėsakė sava puopėžīstės ėr anon pakeitė naus puopėžios Prancėškos.
Kateguorėjė:Ruomas puopėžē Kateguorėjė:Vuokītėjės žmuonis
Miša Jakuobs
miniatiūra|Miša Jakuobs Miša Jakuobs (g. 1949 m. rogpjūtė 7 d., Telšē, Telšiū rajuons) bova Lietuovos pedaguogs, Vėlniaus Šoluoma Aleichėma ORT gimnazijas dėrektorios (1991 – 2020). Kateguorėjė:Lietovuos pedaguogā
Gedmėniškė
Istuorėjė
Kaimalės mėnavounams 1561 m. Jorbarka valstiaus ėnventuoriau. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 50 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Ėlgis
Ėlgis, vuo ėlgė rėišk:
Tomuosā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 32 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Avietīnė (Paberžė)
Avėitė̄nė - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ožpakalis
thumb|220px|Merguos ožpakalis
Ožpakalis (da nuognē vairē vadėnams: sobėnė, šėkna, šėktovā, šėkmenīs, šėkgalis, šėkalėnė, rėitā, siedietovā, pastorgalis ė kt.) ī žmuogaus kūna dalės, katra ī nogaras apatiuo, vėršom kuoju. Sosided ėš dvīju daliū: boliu – tas ī, moskolū, katrūs dėnga stuors taukū šmuots. Terp tūm daliū ēn „ravs“, katros ožsibėng šėkskīlė i katra ėšēn šėkgruobis. Apatiuo ožpakalis parēn i rėitus ė kėrkšnis. Tas ī vėita, ont katruos žmuogos sied.
Kateguorėjė:Kūns
Ėntaks
thumb|222x222px|Ėntaks, ītekons i pagrindėnė opė Ėntaks aba ītakīs īr tuokis opiekšlis aba opės, katra ītek i kėta, tonkiausē dėdlesnė opė. Ėntaks tonkiau būn trompesnis ė siauresnis nekāp opės, katruo ons ītek.
Vagol kronta ėš katruo (veizant nug ėštakas) ėntaks atsrūn, ėntakā ī vadėnamė dešėnēsēs ė kairēsēs. Vėita, kor ėntaks ītek i kėta opė, vadėnama santaka īr.
Kateguorėjė:Opis
Pamėškė (Prėinā)
Pamėškė - gīvenvėitė Prėinū rajuonė, Staklėškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Dėiliūnā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Kalveliū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 34 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Drotkā
- gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Vânia Fernandes
thumb|200px|Vania Vânia Fernandes (g. 1985 m. Funšalī, Madeiruo) īr Portugalėjės dainininkė. Atlėk fado, džiaza stėlė daines.
2008 m. laimiejė nacēnalinė Portugalėjės atranka i Eurovėzėjė, katruo pasėruod so dainė Senhora do Mar ė apmaudē paslėka tėktās 13 vėituo, nuors ana nuognē palaikė tėik salės žiūruovā, tėik žornalėstā.
Daukėntėškė
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniu.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Varnātē (Jorbarks)
Varnātē - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 13 prieteliu.
Kipšē
- gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Tampėks
Tampėks (ispanšėkā: Tampico) īr miests šiaurės rītū Meksėkuo, šalėp Meksėkas īlonkas. Miestė īr glabns naptas pardėrbėma ėr ėšskīrstėma centrs.
Istuorėjė
Miesta 1823 m. ikūrė ispanā.
Kateguorėjė:Meksėkas miestā
Anetans
miniatiūra|Apskrėtėis vėita vėsuo Nauru saluo Anetans īr Nauru apskrėtės. Anuos pluotībė ī 1 km². Apskrėtie gīven aple 928 žmuoniū (2004).
Šaltenē
Kateguorėjė:Nauru apskrėtis
Lauksargis (suoda)
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniū.
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Ponsks
Ponsks  – miests šaiurės rītū Lėnkėjuo. Miestalie gīven aple 1327 (2014 m.) žmuonis, ėš katrū aple 75 pruoc. īr lietovē. Miestalės īr aple 5 km nūg robežiaus so Lietova.
Nūruodas
Kateguorėjė:Lėnkėjės miestā
Erelėškės
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Paberžes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena nivėins žmuogos.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Albertėna
Albertėna - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo.
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 30 žmuoniu.
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Otenuos apskrėtės
Otenuos apskrėtėis terėtuorėjuo īr 6 savivaldībės:
Apskrėtī īr 10 miestū, ėš katrū didliausė īr:
Ožakmenē
Ožakmenē - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 11 prieteliu.
Trėbėlā
- gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rokāniū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 48 žmuonis.
Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ruodoka
- gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo.
Kaimalė rītūs tek opės Merkīs. īr kapėnės, šalėp kele stuov medėnės krīžios.
Rūda (Vėlkavėškis)
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Ruodoka
Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 34 žmuonis.
Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Lėnkėjės zluots
Lėnkėjės zluots (zł; PLN) - uofėcēlos Lėnkėjės pinings. 1 zluots sosėded ėš 100 grašiū.
Kateguorėjė:Valiota Kateguorėjė:Lėnkėjė
Saluomiejė Nierės
thumb|right|260px|Saluomiejė Nierės
Saluomiejė Nierės (tėkruojė pavardie Salomiejė Bočinskātė-Bočienė; 1904 m. lapkristė 17 d. – 1945 m. lėipas 7 d.) bova Lietovuos puoetė.