cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tschechische Litratua
Dej Zeid nou 1989
Nou da Nufemma-Rewoluzja vo 1989 is d Zensua afghom woan, a Autorn han zrugg kumma vonn Exil, d vabotn gwenganen Kinstla hom irna Bejcha offezjell valeng kinna, dass kumma is zaran gáachn, rapidn Zouwaks vo Vaeffntlichungan, wou owa aa vill qualitetfreia u boflata Litratua assakumma is.
D Poesi
In Joua 1989 hom dej vo da bolschwikischn Herrschoft proteschiatn Autorn afghejat in absurd houchn Aflong assazenkumma. Fiwahoft hod ma Klassika drukt, wou d komunistischa Zensua ned zouglossn ghobt houd, z.B. wals pro-katolisch gweng han (wej da Jakub Deml u da Jan Zahradníček) oda wal s i s Exil han (wej da Ivan Blatný). Nemma d Autorn vonn Mittlolta, dej wou in Laff vo da Normalisazion gstádigt worn han (wej da Karel Šiktanc, da Ivan Wernisch) hom se õgfõngt aa jingana Dichta duachzensetzn, dej wou bis z dera Zeid blous mid Samisdat valegt hom – bsundas da J. H. Krchovský, da Jáchym Topol, dej Svatava Antošová, da Petr Placák u da Vít Kremlička. Vo da jinganan Generazion stecha assa da Patrik Linhart, d Kateřina Rudčenková, da Bogdan Trojak oda da Radek Malý.
(dou mou nu wos iwasetzt werdn)
D Prosa
Ze d am mejrann gschetztn Autorna vo da nou-nuvembnatn Prosa ghejat da Jáchym Topol. A Wurzln houd ar in vur-nuvembnatn Untagrund, wou ar bsundas wej a Dichta aftretn is. I d 90ga is ar owa zar Prosa iwa. D Litratuakritika houd ar direkt bahext mid mid san Román Sestra vo 1994, da wou an etla mol zen zentraln Román vo de 90ga daklejat woan is, un af a ganza a ainga Oat dej Zeid von n Foll von Kommunismus u da kaotischn Era, dej gfolgt is, kortográfiat. Sa Stelling von an Haptautoa vo da "serjesn Litratua" hod da Topol bstejtigt mid san Román Anděl (1995), da ou duach an Vladimír Michálek unta n Titl Anděl Exit vafilmt woan is. In a ondar zwoa Román, Noční práce (Nochtorwad) u Kloktat dehet (Teer gurgln), hod se da Topol min Trauma vo da Invasion vo 1968 troffn. As Thema vo da Vagangahait u dan Trauma "duachgoastt" oda duachgejd aa dan Román Chladnou zemí (Duach a kolts Land) vo 2009. As Lexikon Panorama české literatury po roce 1989 defeniat an Topol san prosaischn Stil wej a "intensifs Durchmochn vonn niad Zammagej vo da Welt", wou duache kummad inrana "typischn Mischgalanz vo vaschidnanan Sprouchschichtn". Weitas is as wuhl a "Vawischa vo d Grenzna zwischn an Tram u da Wiaklekait, zwischa da Darinnaring u da Gengwoat" u "vonn Mensch a ejwiga Kampf min Bejsn". A Bejss, wou innale u instiktiv trim is, "vo ejḡatan finzan Glam, an wou an ejda Oinzlna i da Tejffn vo sana Sejlln trogt".
Da Jiří Kratochvil hod i da tschechischn Litratua d am mejran roana Furm vo d postmodernnan Trendt vakirpat. Wej oina vo d wejning Autorna i da Richting wiad ar offn zer Postmodernismus dazougrechnt, bakennt se owa aa demonstrativ dazou, u des mid san Manifest Šťastný Sisyfos (Da glickle Sysifos) asua wej min Titl vo oina vo sane Gschichtln: Má lásko, Postmoderno (U Ma Lejw, Postmoderna) vo 1994. A Olomoutza literarischa Wissnschoftla hom iwa sa Weak gschrim, daß ar doudrĩ "wornt vua ana jedwedn Totalisiring vonn Lem, dej wou vasoucht d gonza Gsellschoft nou an oinzing Modl aszenrichtn un an Menschn um sa Miglekait vonrana freian Antwickling vonn echtn Lebn oda Gscheng brengt". Wej fia n Topol i sane (ejaschtn) Prosatext d Stod Prag zentrol gweng is, is as fia n Kratochvil sa Gburtsstod Brinn - bspw. in Prosastick Avion (As Avion) vo 1995, wou inspiriat is durch s Gschick vonn brejmtn Brinna Hotel Avion. Da Kratochvil hod se a off bakennt zen Erb vonrana weitan kenntn Brinna Brejmthait, an Milan Kundera, bspw. i dea Prosastick Truchlivý Bůh (2000), Lady Carneval (2004) oda Herec (2006). I Avion is aa d Gnejchtn zer an weitann kenntn Postmodernistn zen dakenna, zen Umberto Eco, da Held vonn Román vastrikt si in a Gsouch nourana ghoaman Gsellschoft aanle wej d Heldn in an Eco san an Foucault sa Pendl. An Kratochvil sane frejan Textt hom a zammghaut-zatempata, i Trimma gschlonga, Dazellstruktua, dej wou d Pluralitet vo da Realitet vonn Lem untaschreicht; ze d sechanan ghejat bsundas da Medvěd vo 1990 oda d nu mejra zahauta orḡinala Version, wou untan Titl Urmedvěd 1999 assakumma is - dej eltana Version is nembei vur da Samtanan Rewoluzjõ zwengs da kompliziatn Struktur im Samisdat vonn Milan Uhde schou niad assagem woan. An Kratochvil sane spádanan Weakk nutzn schou a mejnra af n Lesa grichtata Dazellweis, z.B. Lehni, bestie! (Leg di hĩ, Bestja!).
I da tschechischn Litratua hod d Petra Hůlová i da nouch-nowembratn oda postkomunistischn Zeit a recht a typischa Inspirazion vatretn duach a niad aso kenntana Ecka vo da Welt. I san Debü Paměť mojí babičce (2002) is s d Mongolei gweng, in Bouch Stanice Tajga (2008) as russischa Sibirja, áanle wej ban Martin Ryšavý u ba da Jana Šrámková is s Island gweng. Ba da Hůlová gejd s awl um s Zemmbrenga u Wisawi-Stelln vo varschidnana Perspektifna af d Realitet: Aso stoussn z.B. i Paměti mojí babičce drei Generaziona vo Weiwata irne Bligg i oina Famil afranond. In Bouch Přes matný sklo (2004) is as d Welt vo da Moutta u dej vonn Suhn. Inn Roman Strážci občanského dobra (2010) konfrantiat d Autorĩ prowokatif generell d toaltn Wertt vo da demokratischn Welt mid dan Blik vonrana iwazeigtn Kommunistĩ. Inn Prosabouch Čechy, země zaslíbená (2012) schaut s dageng af d Tsch'chei mid dea Áng vo unkrainischa Imigrantinna. Vill dischgariat is bsundas ira sa Román Stručné dějiny Hnutí, da wou af vill Kritika aso gwirkt houd wej a "Worning vur da femanistischn Ideologi". Dass owa a progressifa Trendt d Autorĩ niad ploung, zoagt sa Kandidatua fia d bejmischa Portei vo d Grejna (d Strana zelených).
Da Michal Ajvaz hod sa Prosa af d Filosofi vo da Fenomenologi gstitzt. Vasogt houd a se niad a omed uamaff-supafizjella Ghoimnissvollkait un ej amol aa af detektivata Vawicklinga (nou an Musta vonn Jakub Arbes oda sana literarisch Lejb an Jorge Luis Borges), schnell demmat s owa u wird sn Lesar furmad u deitle, daŝ ar mid dan gwianlinga Ghoimnis blouß glockt worn is in a Welt vo a komplexana filosofischa Frounga. Nu mejra wej scho ban Topol un n Kratochvil spillt d Stod in an Ajvaz sane Textt a groussa Rolln (bsundas sa Hoimatstod Prag). As ghoima Labyrint i da Stod is awej schou mystisch gschildat (i dan wou s aa niad weit vo da Daniela Hodrová is). Quasi programatisch is i deam an Ajvaz sa ejaschta Roman Druhé město (1993) daworn, wou da Held inn Antiquarjat a Bejchl afpfoutscht houd inrana niad-kenntn Schrifd, wou ar nou lejsad wird un an Indizja zoukumma, a ghoima ondana Stod, a Parallelwelt zen soucha. Aanlicha Motif kõ ma afstapfn i de Román Prázdné ulice (2004) u Lucemburská zahrada (2011), wou da Autoa owa d Stod Prag schou hinta se loud un Asschau holt nou ejḡat ann groussn Ghoimniss i d Stroussn von a real existenta wej aa von a komplett zammfantasiata Metropolna oda Groußstedt. Ej amol ruckt da Autoa aa o vo dea Motif vonn stodarischn Labyrint, dawal ar zougstejt, dass a zentrols Thema, wou an pockt, aingle d Sprouch u s 'Zoichatam', d Semjotik wej a sechana is. Aso is deam bspw. inn Roman Zlatý věk (2001), i dan wou se da Held afmocht af a Insl inn Atlantik, wou nou a ondana sprouchata, semjotischa, u logischa Regln zělln u herrschn aswej dahoim i da eiro-atlantischn Welt. Bar olm is dej Ondaskat an Ajvaz sympatischa wej da eiropejisch Logos un i dan Sĩ kõ ma n aa eireiha i d Gnejchtn vo da poststrukturalistischn Filasofi.
Da Patrik Ouředník hod sa denktechnischs Hintalond i da Linguistik. Mid da Sprouch houd ar se asranond gsetzt inrana Reih vo Eseja (wej u.A. Utopus to byl, kdo učinil mě ostrovem), ols a Iwasetza u brejmt aa mid san Šmírbuch jazyka českého, wou af wertabejcharischa Ort an Schargõ, d Vulgarisma in Bejmischn, an slang u d Vulkssprouch vazoichnat. Selm is ar zwousprochat grouß worn, i sana Famil is a Tschechisch un a Franzesisch gredt worn. D Sprouch is fir an Ouředník owa niad blouß a Sischee vo theoretischn Entaress gweng, ar houd s aa gseng wej a Woffn, a fundamentola wenn ned goua d alloinata geng an Totalitarismus vonrana jedn Ort. Grod dej Iwazeigung vo se houd ar einabrocht i sa Bouch ''Europeana. Stručné dějiny dvacátého věku'' (2001), es wou oins vo dea am mejran iwasetztn tschechischn nouch-nowembratn Bejchln iwahaps is. D schrecklicha Gschicht von n 20. Jh. fullas Massnmord un ideologischa Manpulazion han vurdazellt inrana Sprouch, vo dera wou d Subjektiwitet u d menschlinga Freigaistikat an ejdra Ideologi u Manepulazion i s breckln bringt u paralisiat (a áanles Motiv wird sunst uaft an Jaroslav Hašek oda an Bohumil Hrabal zougschrim). D Sprouch u sa Mocht houd da Autoa i d Prosatextt Příhodná chvíle 1855 (2005) un Ad acta (2006) tematisiat.
Da Michal Viewegh is i de freja 90ga Jouana vo da Litraturkritik i da tschechischn Litratur gern gseng u wllkumma gweng as a groußs Talent un a Haptadept in n Umsetza vo da Afgoub, - aa postmodern intatextuell aa spillarisch u zgleich an breatan Lesarschichtn nejchta brengad - an Gsellschoftsroman zen daschoffn. Da Eufori hod bsundas sa ejaschta Roman Báječná léta pod psa (1997) daweckt, wou von Petr Nikolaev vafilmt worn is. A weitana Romaann von n Autor wej Výchova dívek v Čechách (1994) oda Účastníci zájezdu (1996) hom d Gunst vo Lesar owa niad vo d Kritika krejgt, wos af an niad bsundas produktivn Krejḡ von n Autor mid de Litraturkritika asgonga oda higrennt is, mid dena wou ar direkt af de Seitn vo sana Bejcha ogrechnat houd. Da Viewegh hod weitas gschofft da am mejran vakaffte Autor zen wern, bsundas mid sana fir d Mittlschicht untaholtsoman Lektir, mit a Bejcha wej Povídky o manželství a sexu, Román pro ženy, Biomanželka u Andělé všedního dne. Ej amol hod ar si niad zrugg gholtn davõ, si z angaschirn i da Litratur u hod politisch nema dej Kritika õgfongt i sane Romaann bsundas an Václav Klaus zen vafolgn, wej i Báječná léta s Klausem, Mafie v Praze oda Mráz přichází z Hradu. A neis Thema i sane Textt hod na ejascht a schwaarar Kronkat neibrocht.
Aa da Jaroslav Rudiš hod niad iwa a Mißgunst vo d Lesa klong kinna. A hod zara Generazion ghejad, dej wou d Jungd af Studjabsouchh oda 'Grand Tour'-Reisn umatum z Eiropa zoubracht houd, vo destweng aa spillt sa Prosa recht oft hinta da Grenz inn Aslond, bsundas z Preissn, wou ar aa, wej ma sua sogt, Wurzln gschlogn houd. Direkt z Berlin spillt sa durchschlongads Premjerwerk Nebe pod Berlínem (Da Himml unta Berlin) vo 2002. Aa d Handlung vo da Iwazol vo d iwatn Prosawerkk von n Rudiš is a autobiografischa, d Sprouch is kolloquial oda informell, es Tempo vo da Dazelling gschmeide wej i da Punkmusi, dej wou niad blouß a furmals Musta, sundan z eftas aa a Thema vo da Handlung is. Wej inn Roman Konec punku v Helsinkách vo 2010, wou se eemaso z Deitschlond ospillt, wenn aa i da uspezifischn Stod vo d Rouar oda Schlauch (z 'město trubek'). As a grodliniga Panka, wenn aa awej leicht braunat, is aa d Haptfigur vo da Nowelln Národní třída vo 2013, dej wou 2019 vonn Štěpán Altrichter vafilmt worn is. Inn Roman Grandhotel vo 2006, da wou aa vaflimt worn is, hod da Rudiš si sana Hoimat inn nerdlichn Bejm zougwendt.
D Radka Denemarková is a typischa Vatretarĩ vonn Asgleich-Finna mid da Vagongaheit, wou recht oft a Syschee oda Thema vo da nouchnowembratn Prosa worn is - u des fei vill ejara aswej mid da gnejchtn kommunistischn Vagongaheit is s Thema von Aforwan as sudetndeitscha Thema u d Vatreibung vo 1945 worn. Ba da Denemarková inn Romaan Peníze od Hitlera vo 2006. An gonz an aanlichn Õsotz hod d Kateřina Tučková inn Romaan Vyhnání Gerty Schnirch 2009 gwelt. D Autorna vonn Panorama české literatury po roce 1989 hom doudazou vakindt: Ba da Denemarková u da Tučková is afzletzt d Mej um a uschematischs un ugwianlingas Daschoffa vo krejḡarischn u kurz noukrejḡarischn Gemhatn eigflossn in a neis Schema, wou basirt afran aso ghoissanan flagellantischn Weita-Afdecka vo dan tschechischn Vaschuldn u Vabrechn fir das selzeitinga Zruggdrenga un Iwageng vo dej Sudetndeitschn. Awejng generella min Thema vo da menschlichn Boushat hod se d Denemarková bscheftigt inn Dopplroman Kobold vo 2011. Dej Tučková hod se bara breatana Lesaschichtn spada bsundas etablirt mid dan Bestseller Žítkovské bohyně vo 2012, wou s as orginera Thema von derfflichn 'Hoallar' vo mährisch Kopanitz vaowatt, an wou sa olta Welt inn 20. Jh. konfrantirt wird mid a groussa Historjana un Ideologina vo da modernnan Zeit.
D Prosawerkk vonn Jan Balabán han iwawejngt z Ostrava dahoam, wou da Autor aa glebt houd, aa wenn ar assaholb z Šumperk af d Welt kumma is. Dea wern aa niad poetisch oda patriotisch õgseng, ejara trogt as utrejstlicha industrijella Erba vo dena i da Iwazol ner zen Nidagong vo d Heldn oda Hapfigurn vonn Autor bei - wou zafohrn, uzfrin, leidnad, laargfegt, baff, unglickle han un - niad amol in Glam - wos zen dahoffn hom. Mid sechana Figurna iwaflejssn dej oft gschichtlhaftn Bejcha vonn Balabán, wej Boží lano u Prázdniny vo 1998 oda Možná že odcházíme vo 2004. Midrana Reih ondana Autorn vo da noumuwembratn Litratur von Balabán is a storka Antikommunismus vabuntn (wej Topol, Kratochvil, Irena Dousková, Jan Novák u Jiří Stránský), an wou ma bsundas i de Prosawerkk Kudy šel anděl vo 2013 u Zeptej se táty vo 2010 gspirn kõ, wou s Zabrochnhait vo da Hapfigur da kommunistischn Vagongaheit, da Estetik vonn 'Plattnbauvejtl' un aso zougschrim wird.
Aa d Hana Andronikova hod a hafo Referenzia af d Vagongahait gmocht, bsundas i san ejaschtn Werk Zvuk slunečních hodin vo 2001, wou sa se vo sana hoimatlinga Stod Zlín u da durtinga Gschicht von mährischn Familnauntanema Bata hot inspiriern loua. A schwaara Krõnkat, wou an Lem vo da Andronikova vurzeitat a End gsetzt houd, is a Thema vo san Roman Nebe nemá dno vo 2010, i dan wou sa se afmocht af a Eiweihungsrois oda Iniziazionstur inn peruanischn Rengwold u d Wejstn vo Nevada. D Rois soll na d Sejln vo da Dazellarĩ haaln, un aso aa an krõnkn Kerpa vo ira.
Da Petr Šabach is oina vo de am mejran vakafftn bejmischn Autorna vo da noukommunistischn Era un a Reserwuar vo Stof fir d tschechischn Filmproduzentn. Oa vo dena Film han Klassika worn, wej grod an Jan Hřebejk sa Film Pelíšky, wos en Autor sa Popularitet nu amol sauba i d Hejch trim houd. An Šabach sa Prosa is gwianle in an leichtn Toun gschrim; vo destweng wird a ej amol za humoristischn Litratur zellt. Recht uaft is d kommunistischa Vagongahait a Thema vonn schmunzlatn oda siffesantn Drafgschau, vgl. dej Werkk Jak potopit Austrálii, Šakalí léta, Hovno hoří, Babičky, Opilé banány un Občanský průkaz. D uniformirta Vottafigur is fir gwianle ban Šabach a Personifikazjõ von oltn System, wou driwa glocht wird, d wou sichtle vo sann oingan Voda inspiriad is. As Allbot-Widakumma oda Repetirn vonn selm Stil u Stof is a por Kritika mirazeid faad un ejd worn, owa d Lesa hod s offnsichtle niad gstejat. Bazeitn hod owa aa da Šabach an Stil u s Thema gwechslt, bsundas inn Romaan Zvláštní problém Františka S. asn Milje vonrana psychatrischn 'Hoalstettn'.
D Zuzana Brabcová thematisirt aa s Afwochsn i da Normalisiring, da kommunistischn nouch-68ga-Zeid; sa Perspektiv inn Romaan Daleko od stromu vo 1991 is owa sappats depressiva wej ban Šabach. Am mejrann gschetzt wird sa zwoita Romaan Zlodějina vo 1995. Dej zwej letztan Romaann vo da Brabcová - Rok perel vo 2000 u Stropy vo 2012 - kumma asn Milje vo da Psychatrischn. Themata wej Homosexualitejt, Drongsuchd oda traumatisirada Vagongahait han a Pfortn zen mejra umfossatn, bis hi z mytologischn Thema vonn Ostig i d Untawelt, wou d weiblicha Hapfigur si selm u d Wourat iwa d Welt soucht.
Blouß drei Autorn hom i da nouchnowembratn Gschicht, d.h. seit 1989, zwoamol an Magnesia-Litera-Preis fir Prosa krejgt. Oina vo dej drei is da Emil Hakl. Ar hod õgfongt mid da Poesi, owa si um 2001 umatum da Poesi vaschrim, z ejascht mid dan Gschichtlbouch Konec světa 2001, i dan wou an Hakl sane Wurzln inn Untagrund nu recht deitle aftretn oda ner so schreia. Da Romaan Intimní schránka Sabriny Black vo 2002 is awej a Analysn vo d 90gana u dan Wiraaflem oda Afbleja von tschechischn Kapitalismus. Recht bitta wird gschaut af d Welt vo dej neian gspritztn Snobb i de Reklamefirmana, wou se a signifikanta Toal vonn Romaan ospillt, vo de naivn Illusiona vo dej ejaschtn Startuplar, Bisnesleit u Pionir vonn Konsumerismus, vo dan wou d gõnzn Hapfigurna as Wegkumma soucha. Vill intima han dej Prosawerkk O rodičích a dětech vo 2002 u Pravidla směšného chování vo 2010, wou an Heldn oda da Hapfigur sa Votta a Schlisslfigur is - wenn aa in zwoitn Foll as Gscheng u d Souch vo da Hapfigur blouß san oingan Toud iniziiat. Mid san Romaan Skutečná událost hod da Hakl zoagt, dass ar niad za de Repetitira von awl gleichn Zeiḡ ghejat, i dan wou ar a neis Thema vo stotsfeindlicha Gwolt u Terorismus afgreift. Un inn Bouch Umina verze schaud ar nou i d Science-Fiction-Welt.
Ferner hod da Martin Ryšavý, wou urspringle a Dokumentarfilmar is, an Magnesia-Litera-Preis fir Prosa glei zwoamol kreigt. Dea zwoa gwirdigtn Prosastick Cesty na Sibiř vo 2008 u Vrač vo 2010 spilln inn russischn Oustn, an wou ar grodwe durh s Dokumetarfilma kenna glernt houd. D Kritika hod d Kombinazion vo a recht saubana - etnografischa, soziologischa u historiografischa - Faktografi u des dass es vo da Sproch niad klischeehoft afgloḏn is, gfonga ghobt.
Da Antonín Bajaja u da Jiří Hájíček hom z dena nouch-89gatn - oda nouchnowembratn - Schreibleit ghejat, dej wou niad d Stod oda da Wildnis faszinirt houd, sundan dej wou Episodn u Sischena oda Themata vonn tschechischn Dorf gnumma hom; da Bajaja bsundas i de Romaann Zvlčení vo 2003 u Na krásné modré dřevnici vo 2009, da Hájíček bsundas i Selský baroko vo 2005 u Rybí krvi vo 2012. Dawal da Bajaja drassn bsundas af d Nejchtn za Natur u d natirlinga Ordning schaut (symbolisiat durch a Wolfsrudl inn Romaan Zvlčení), ghejat da Hájíček za Linja vonn Asgleich-Finna mid da Vagongaheit un untasoucht dej Kollektiviring vo d 50gana un as Herrichtn vo da Natur i dej 80gana (zwengs an Bau vonn Kernkroftwerk Temelin). Es follt af, dass ollzwej vo awejng gressana Stedt kumma, da Bajaja vo Zlín u da Hájíček vo Budweis.
Bsundas da Romaan Patriarchátu dávno zašlá sláva vo 2003 hod vonn Pavel Brycz zeran Vatreta vonn magischn Realismus vo da Richtung vonn Gabriel García Márquez i da tschechischn Litratur gmocht. Aa da Brycz hod se vonn Oustn isnpirirn loua, konkret vo da Ukraina, u des aa in an weitan Prosawert Svatý démon vo 2009. Fralle is da magische Realismus niad blouß da oane Stil, an wou da Autior antwicklt houd. Sa zwoatoaliga Tátologie is zen Beispill za humoristischn Litratur dazou zen reiha. A storks Thema is firn Autor aa d Hoimatstod Most gweng, wej i Jsem město u Mé ztracené město.
Vo weitana Noma vo da nouch-nowembratn Prosa kõ ma an Tomáš Zmeškal, bsundas sa Milostný dopis klínovým písmem, an Miloš Urban mid Hastrman, Sedmikostelí, Santiniho jazyk, dej Petra Soukupová mid Werkk wej K moři u Zmizet oda dan Jan Novák mid Zatím dobrý nenna.
Kinda- u Jugndlitratua
Da Kinda- u Jugndlitratua widman se eftas aa Autorna vonn generelln 'Mejnstrim', wej a Nemmtejtekait. Vo de bis doudahea thematisiatn Autorna hom a sechane Bejcha da Karel Čapek (Devatero pohádek, Dášeňka čili život štěněte), d Božena Němcová (Národní báchorky a pověsti, Slovenské pohádky a pověsti), da Karel Jaromír Erben (České pohádky), da Josef Čapek (Povídání o pejskovi a kočičce), da František Langer (Bratrstvo Bílého klíče, Kašpárek jako detektiv), da Vladislav Vančura (Kubula a Kuba Kubikula), da Ivan Olbracht (Biblické příběhy, Ze starých letopisů, O mudrci Bidpajovi a jeho zvířátkách), da Jan Drda (České pohádky, Posvícení v Tramtárii, Hrátky s čertem, Dalskabáty, hříšná ves aneb Zapomenutý čert), d Marie Majerová (Robinsonka, Veselá kniha zvířátek), da Karel Poláček (Edudant a Francimor) u da Josef Václav Sládek (Zvony a zvonky, Zlatý máj, Skřivančí písně) gschrim.
Mejra perifer hom mid da Litratua z toun ghobt da Tomáš Špidlík (Profesor Ulipispirus a jiné pohádky, Bajky o moudré sově), da Ivan Martin Jirous (Magor dětem), da Jan Werich (Fimfárum), da František Hrubín (Špalíček veršů a pohádek), da Ivan Blatný (Na kopané, Jedna, dvě, tři, čtyři, pět), da Jan Skácel (Jak šel brousek na vandr, Pohádka o velkém samovaru, Uspávanky), da Karel Václav Rais (Z vlasařských pamětí), da Ludvík Aškenazy (Putování za švestkovou vůní aneb Pitrýsek neboli strastiplné osudy pravého trpaslíka, Praštěné pohádky, Cestopis s jezevčíkem), da Jiří Mahen (Co mi liška vyprávěla), daJindřich Šimon Baar (Chodské povídky a pohádky), d Eva Vrchlická (Nová Anděla, Básník s dětmi), da Jaromír John (Rajský ostrov, Příběhy Dona Quijota), da Václav Renč (Kůzlátka a hloupý vlk) u da Jiří Žáček (Ahoj moře, Hrůzostrašné pohádky pro malé strašpytlíky).
Nou han dou aa a Autorna, dej wou af d Kinda- u Jugndlitratua entweda spezialisiat gweng, se deam iwawejngt gwidmat hom oda as Gwicht vo irnan Schoffn i da Kindalitratua hod se als zentrola assagstellt wej i da iwatn Litratua, wou s gschrim hom. Weitas git s Autorna, dej wou renamiat han in an ondan kinstlarischn Foch oda Feld u za Kindalitratua an Obstecha gmocht hom, aa wenn s sunst koa Schriftstölla niad han. Grod d 'bildnatn' oda gstoltarischn Kinstla hom mid irnane Ideja d Fejikait orginella gstoltarischa Szena oda Biltln zen schaffn, dej wou i Kindabejchln ganz wichte u gor ned weg zen denka han. Ma kõ z dena aa an Josef Čapek zelln. Zamm mid eam han unta dej brejmt- oda renomiatanan bejmischn Autorn vo Kindalitratua zwej weitana bildnata Kinstla da Jiří Trnka u da Josef Lada.
Da Jiří Trnka, wou weitkennt is aswej da Grundloḡleḡar u Pionir vonn Marionettn- – Dockn- oda Bubbm- – und Animazionsfilm, hod selm a renamiats Kinḏabejchl gschrim mid dan Titl: Zahrada (da Goatn). Honḏln toud s iwar a Omteiar, wou fimf kloina Boumm afrana ghoiman Gstettn von ran vawldatn Goatn inn Innan vonra Stod durchlem. Da Trnka baut af af klassischa merchnata Motif, spillt owa doudabei midrana Kindasprouch, an poetischn Nonsens, u nutzd a groteska Iwatreiwerei. Da Trnka hod sa aings Bejchl, wej aa a Reih fremmada Kindabejchln, aa illastriat.
Da Josef Lada ghejat doudageng za dej am mejran brejmtn tschechischn Molarleit. Drea vo sane Bejcha han eigonga inn guldan Grundbstond vo da tschechischn Kinḏalitratua: Kocour Mikeš (da Koda Mikesch), O chytré kmotře lišce (Vonn schlaua Gvotta Fuks) u Bubáci a hastrmani (Butzaleitt u Wossamándln). Da Mikesch is assakumma i d Jouana 1934gi bis 1936gi u hod afzlezt vejara Toall ghobt: O Mikešovi (Iwa n Mikesch), Do světa (I d Welt), Cirkus Mikeš a Kludský u Zlatý domov (Guldana Hoimad). Da schwaflad Koda Mikesch lebt unta d Leit, houd owa aa a vejcharischa Kamarodn (wej an Kala – oda Seibern – Paschík oda an Goaßbuak Bobesch); as gleicha Model hom spáda bspw. d Autorna vonn Komik Čtyřlístek (As Klejbládl) gnutzd. Aa da Gvotta Fuks is akkulturalisiat unta d Menschn u schoffts bar eana bis zara Stelln vonran Fersta. I Bubácí a hastrmani antwicklt da Lada klassischa Merchnamotif.
Za d Autorna, dej wou irnan littararischn Weak, oda "Gschoffats", a visuella Furm gem hom, ghejat aa da Ondřej Sekora. Am mejrann kennt ma n fia sann Ferda Mravenec (d Oumads Ferda), z ejascht a Comic-, nouhat aa a litterarischa Figua. Vo de Gstoltn, wou an Ferda umgem hom, hod se nou da Brouk Pytlík (da Keafa Pytlík) varaignstendigt u glejst.
Da Václav Čtvrtek houd aar a paar Prosastick fia Eltana daschrim (Veselí mrtví, Nezbedné pověsti), d vill grejssana Resanonz houd ar owa fia sane Kindatextt krejgt. Sa Weak vo dan Schãnre toalt se af zwoaraloa - a Jugndromann vonn Reelln (My tři a pes z Pětipes, Malá letní romance) un a Mahrla u Fantasigschichtln (Rumcajs, O makové panence a motýlu Emanuelovi, Pohádky z mechu a kapradí, Vodník Česílko, O víle Amálce a žabce Márince, Jak ševci zvedli vojnu pro červenou sukni, O hajném Robátkovi a jelenu Větrníkovi). Bsundas d zwoata Oat houd aar a intanazionala Resanonz krejgt un is a Musterquelln fia dan populernan TV-Zyklus Večerníček (s Oumdháferl oda Nochthupferl) worn.
Da Szenarist oda Film- u Theatarstickl-Schreiwar Zdeněk Svěrák houd aa an groussn Toal vo san Weak an Kindan gwidmad. I Bouchfurm han assakumma da Radovanovy radovánky, da Pan Buřtík a pan Špejlička oda s Bejchl Jaké je to asi v Čudu. Populer han aa Lejdasammlinga fia Kinda, dej wou da Svěrák zamm min Komponistn Jaroslav Uhlíř daschoffn houd.
Da František Běhounek hod i san renamiatanan Jungdroman Trosečníci na kře ledové vill gschepft vo sane aingan, persenlingan Dalebniss, wou ar barana Bruchlonding vonran Lufdschif vo Italja gmacht houd. Zammgschrim houd ar owa aa vill weitana Gschichtn (wej u.A. Robinsoni z Kronborgu) bis hi zar Science-Fiction-Litratua.
Weitas hod da Alberto Vojtěch Frič a Reiha Omteia-Romann fia Kinda vo da sidamerikanischn Indjana-Welt af Grundloḡ vo Dalebniss vo sane aingan Fortn daschrim, doudrunta d Bejcha Zákon pralesa, Mezi Indiány, Strýček Indián, Dlouhý lovec u Hadí ostrov. I an Běhounek un an Frič sane Foußstapfa han ned zletzt da Otakar Batlička min Bouch Na vlnách odvahy a dobrodružství, da František Flos min Bouch Lovci kožišin u da Jiří Baum min Bouch Dobrodružná cesta malého černocha tretn.
Gonz a ondana Oat vo Jungdroman hod da Jaroslav Foglar afbracht. Af Grundloḡ vo sana Owad ba da Pfodfindarei houd ar a Romanweakk gschaffn, dej wou a Vaheltnis zer Natua un a Se-Selm-Vawirklicha vo d jungan Leitn propagian (Hoši od Bobří řeky) oda d Stiakn vonra 'boumatn' Freindschaft baschreim (Chata v Jezerní kotlině). Du an ba weitn olla grejssan Dafolg houd ar krejgt, wej ar d Omteia vonra Boumabantn in a stodarischs Miljee gsetzt un i s Gschichtal a misterjesa Atmosfer einebrocht ghobt houd (bsundas i da Trilogi iwa d schnelln, oda gáchn Pfeill, dej Rychlé šípy mid dej Titl Záhada hlavolamu, Stínadla se bouří uTajemství Velkého Vonta).
Da Bohumil Říha is soweit alloinds a Tschech, da wou d Hans Christian Andersen Medallja dakrejgt houd, d am hejchana intanazionala, weatle "zwischnnazionnata", Aszoichning fir d Autorna vo Kindalitratua; schej grod fia d Bejchln Honzíkova cesta, O letadélku Káněti u Divoký koník Ryn. A hod fei aa a Prosa fia groussa, fia Afgwoksna gschrim, wej an Roman Doktor Meluzin.
Da Eduard Petiška hod se konzantriat af s Neidazelln, as Umtextn vo klassischa Kindalitratua mid Titln wej Staré řecké báje a pověsti, Staré mezopotámské báje a pověsti, Staré egyptské báje a pověsti, Příběhy starého Izraele, Příběhy tisíce a jedné noci, Staré české báje a pověsti u Golem a jiné židovské pověsti a pohádky ze staré Prahy. Ar hod owa aa orginera Kindagschichtn gschrim, wej Birlibán, Birlibán jde do školy; wou aa draf vagessn wiad, is, dass da Petiška dea is, da wou d ejaschtn Gschichtn fir s Malwuaffal vonn Zdeněk Miler vafasst houd (Jak krtek ke kalhotkám přišel, Krtek a autíčko). U da Petiška hod se bsundas i de 60gana aa um a ernsthofta Prosa gmejt un is i da Kritik recht gschetzt woan bsundas sa Hotel pro cizince (Hotel fia Alantrischa oda Ned-Dahoimata) u Soudce Knorr (da Richta Knorr).
Da Adolf Branald hod dea Kinda as Prosastick Dědeček automobil (Groußvotta Automobill) iwa d Pionir vonn Automobilismus inn Bejm u Tisíc a jedno dobrodružství (Tausnd-end-oa Omteia) gwidmad, wou ar a Gschick u Dalebniss vo a Tschechn i da weitn Welt drassad bschrim oda nouche zaichnad houd.
Da Eduard Štorch hod sana Omteia i d Vurzeid oda d freja Antikn eine beett u pflanzlt, grod i sana renamiatanan Románn Lovci mamutů, Osada Havranů, U veliké řeky, Zlomený meč u Minehava.
Da Jan Karafiát is brejmt woan duach sa Gschicht Broučci, da Josef Věromír Pleva duach an Malý Bobeš, da F. Háj (min Kinstla-Pseidonym Marie Wagnerová) min Školák Kája Mařík, da Vojtěch Steklač bsundas mid san Bořík (Boříkovy lapálie u.A.), da Miloslav Švandrlík mid an Zyklus Neuvěřitelné příhody žáků Kopyta a Mňouka, da Rudolf Těsnohlídek mid da Fabl Liška Bystrouška, da Rudolf Čechura min Maxips Fík, da Miloš Macourek min Mach a Šebestová, da Ota Hofman min Pan Tau, da Pavel Šrut mid san Lichožrouty, d Marie Kubátová mid da Gstolt vonn Krakonoš, an Gegnar vonn Trautenberk. Da Arnošt Goldflam houd a Horror-Litratua fia Kinda gschrim, wej Standa a dům hrůzy (Standa u s Haus vonn Graua). Gonz a ainga Autor vo Kindalitratua is aa da František Nepil gweng mid dea Gschichtln Pohádky z pekelce, Naschválníčci, Pět báječných strýčků u Štuclinka a Zachumlánek. Zan Schãnre vo Románn fia afwoksada Moidln ghejan midunta an Stanislav Rudolf sane Bejcha Metráček u Kopretiny pro zámeckou paní oda dej Gschichtn vonn Ejapaar Adl.
Unta d Bagrinda vo orginer tschechischa Kindalitratua wird aa da František Doucha, da wou d Poupátka (Knospaln) vafasst houd, vill gnennt.
Humoristischa Literatua
Humor is a fests Schermstuckl oda Toallal vonn Groußgschwemm oda Main Stream vo da tschechischn Litratua. Grod schou umatum humoristisch is an Jaroslav Hašek sa Weak. Za d Humoristn kõ ma aa en Karel Havlíček Borovský mid sane Satirn (Král Lávra) un en Svatopluk Čech mid san Herrn Brouček mid dazou zelln. I d humoristischa Literatua reiha si aa oa kleannana Prosastickk ei, wej dej vonn Karela Čapek, vonn Karel Poláček (Muži v ofsajdu, Hostinec u Kamenného stolu, Bylo nás pět), vonn Eduard Bass (Klapzubova jedenáctka) oda vonn Josef Škvorecký (Tankový prapor).
A etla Autorn hom se aa af s humoristischa Schãnre spezalisiat, oda han durtn mejra renamiat woan wej i ondana Litratuaschiib. Za d sechanan ghejad z olla ejascht da Zdeněk Jirotka, da wou an perfekt gmochtn humoristischn Bestseller untan Titl Saturnin vafosst houd. Programmásse houd ar õpflecklt un õbuntn af d Tradiziõ vonn anglischn Humor (Jerome Klapka Jerome, Pelham Grenville Wodehouse), wej ar min Batoua oda Bawega vonn Gscheja an exzentrischn Dejna vonn Haptheldn daschoffn houd. Inn Joua 1942, wou s Bouch as ejascht mol assa is, is z ollar ejascht um ejḡat a nostalgischs Viragrejff vo d oltn goudn vurkrejgnarischn Zeitn ganga. Da Saturnin is 2009 i da Anket Kniha mého srdce vonn Bejmischn Fernsej nomaniat woan wej es seit ej am mejran blejbta Bouch vo d Tschechn. A ondana grejmta Roman vonn Jirotka Muž se psem (1944) is a Parodi vo Detektifkal oda Kriminalgschichtn. Nou an Krejḡ hod da Jirotka vur ollm firn Rundfunk gowad. I d Foußstapfa vonn Jirotka is aa da Achille Gregor ghátscht, an wou aa sa Afentholt z Anglja zen anglischn Humor higfejad houd (Tři blázniví Robinsoni, d.h. drei náscha Robinsonna), u da wou se gonz bsundas an Noma gmocht houd mid san lusting Kochbejchl Muž v zástěře (da Mõ inn Virta oda Schurz).
A Klassika vo humoristischa Litratua is aa da Ignát Herrmann. Sa renamiatana humoristischa Roman is es Weak Otec Kondelík a ženich Vejvara, wou ar a Gstolt daschoffn houd, dej wou z dena ghejad, iwa dej wou ma sogad, dass „typisch tschechisch“ wáratn. Da Román hod weitas d Furtsetzung Tchán Kondelík a zeť Vejvara daseng. Da Herrmann hod a Reiha ondana Textt vafosst oda zammgschrim, ba dena wou ar fia humoristischa Zweckk Figurna vo da "olt-Prag'atn" Welt virahult. Daschrim houd ar fei aa an dafolgreichn ernstn Román: U snědeného krámu, an wou s z.T. eireiha zen Naturalismus. Da Herrmann ghejat ze d frejastn modernan Humoristn vo da Tschechischn Litratua; sa Vurgenga is da František Jaromír Rubeš gweng (Deklamovánky, Pan Amanuensis na venku, aneb putování za novelou).
A Klassika vo da tschechischn humoristischn Prosa is da Miloslav Švandrlík, bsundas zwengs san Román Černí baroni u de wer-woiß-wejvilln Furtsetzinga, da wou dakennt worn is fir a zentrola 'schwejknata' Schildaring vo de Absurditejtn vo d 50ga Jouana vonn 20. Sekulum. In an ánlichn Gaist is aa d Prosa vonn Vladimír Škutina Prezidentův vězeň u Prezidentův vězeň na hradě plném bláznů vaschrim. Dej Karikiratn, amol owa aa leicht nostalgischn Schildaringa vo da sozalistischn Zeid hod se aa da Petr Šabach gwidmad (Jak potopit Austrálii, Hovno hoří!, Babičky, Opilé banány). Nu untan Sozalismus hod da Karel Michal s Reschim ana schwaarn Satire untazong, ned zletzt mid Bubáci pro všední den, vo den wou oa Gschicht – Bílá paní – renamiat vafilmt worn is; oda aa da Milan Pávek mid san Román Simulanti.
Da Jiří Brdečka is bsundas a Moasta vo da Parodi gweng. D Western-Parodi houd ar virabracht min Román Limonádový Joe, da wou aa a Thema vonrana brejmtn filmarischn Owad worn is. A Reiha vo parodischn Ideena hod nou da Brdečka direkt fir n Film vaorwad. Owa an Dafolg houd aa sa letzta Gschichtlsammling Faunovo značně pokročilé odpoledne ghobt. U literárischa Parodin hom aa an Václav Lacina zougsogt (Čtení o psaní, Dódekamerón juristický).
A tschechischs humoristischs Unikát un Orginál is grod i Theatastuck d Figur vonn Jára Cimrman. Sane Vejtta han da Zdeněk Svěrák, da Ladislav Smoljak u da Jiří Šebánek. Da Zdeněk Svěrák hod se zan Schluß vo san Lem aa an Schreiwareischibal oda Schãnre vo humoristischn Gschichtn gwidmad (Povídky, Nové povídky, Po strništi bos). Aa a ondana brejmta Representant vo da Era vo dej kloinna Theatta vo d 60ga Jouana da Jiří Suchý houd reglmásse d literárischa Musn gmejt um an Witz un a Gscheka, wej i de Bejcha Sto povídek aneb nesplněný plán, Vyvěste fangle, Med ve vlasech u Proč mají v zoologické zahradě klokana; aanle wej sa niad weita oda nejchara Spezl u Kompanjõ, da Schauspilla Miroslav Horníček mid sane Weakk Dobře utajené housle, Pětatřicet skvělých průvanů u Chvála pohybu. Ollzwej han doudrĩ irnan Liahra, an Jan Werich, nouche, da wou se literarisch bazeitn aa aso gem houd (Fimfárum). As n Milje von an Suchý san Semafor-Theata is nu a literarischs Fenomen affekumma – d groteskn Gschichtna, dej wou da Miloslav Šimek van ej min Jiří Grossmann, u nouhad min Jiří Krampol zamm gschrim houd. Aa da Semaforar Brouffssinga, da Josef Fousek, is literarisch aktiv gweng, u.A. mid sana Sammling Fouskoviny. An Semafor duachlaffa is aa da František Ringo Čech, an wou vo sane schreibarischn Õfangsschriftn am mejran d Satira Ruský týden d Leit pockt u vanumma houd; a niad gnou krejngads Gschau af dej Zoustent vo da Sowjetunion i d 80ga Jouana oda sa provokativa Blik af dej Untaschid zwischn Mánna u Fraualeit wej i san Bejchl Češi a jejich samičky (Tschechn un irnane Weiwaln). Von de kleannanan Gruppn, i dean Foll von en Ivan Vyskočil sana Truppn, han i d humoristischa Literatur aa da Jiří Robert Pick u da Pavel Bošek (Erotikhon, Borokosy); wej aa da Ivan Kraus, da wou inn Puppnspillamilje ummanond is. Sane Textt vakonkretisian zen majoritern oda mejnratn af a ironischa Weis es familjerna Lemma, wej i d Weakk To na tobě doschne u Má rodina a jiná zemětřesení.
D Halina Pawlowská is brejmt worn mid san ironischn Blik af s Schicksol vo d Fraualeit, wej i d Bejcha Zoufalé ženy dělají zoufalé věci (Vazweiflata Fraua tejn a vazweiflta Sochn), Díky za každé nové ráno (An Donk fia an ejdan neia Frejmurng) oda Proč jsem se neoběsila (Fawaa dass e me niad afghenkt hoḇ). Sa Vurlaffarĩ mid deraloa Gschichtn is d Fan Vavřincová gweng, dej wou d Gsellschoft mid Humor informiad houd iwa n Aftrid vonrana neian Generazion vo selbstbawusstn Fraualeit, wej i Eva tropí hlouposti (d Eva treibt Dummhatn). D Zdena Frýbová u da Ondřej Neff hom irnan Humor u.A. gschepft vo Daforinga min Afzejng vonn Hund. D Frýbová inn gfeiatn Bejchl Robin, da Neff z.B. i d Bejcha Život se psem Bartem (A Lem min Hund Bart) u Pes, přítel člověka (da Hund a Freint vonn Menschn). Ollzwoa hom se aa in ondana Schãnra za Geltung brocht, d Frýbová inn Krimi, da Neff inn Science-Fiction. As n studentischn Milje schepft da Humor vonn Jaroslav Žák, mid sane Weakk Študáci a kantoři (Studirháfall u Kantorna) oda Cesta do hlubin študákovy duše (a Roas i d Untejjfn vo da Studir-Hafal-Sejll), aanle wej da spádane Ladislav Pecháček mid san Román Amatéři oda vonn wossasportlarischn nou da Zdeněk Šmíd mid Proč bychom se netopili (Fawáa hejd ma niad osaffa solln). Da Zdeněk Mahler houd õknipft af n Čapek sane reportasch/schurnallarischn humornatn Fejetonna, wej Jak se stát bubeníkem královské gardy (Wej da ma a Trommla vo da kineglichn Gardn wird) oda Sally, tvá kamarádka z Anglie (Sally, dei Komaradĩ vo Ánglja oda Englond). Aswej a groussa humoristischa Hoffning is i d tschechsiche Litratur i d 70ga Jouana vonn 20. Jh. da Miroslav Skála 'eigschlong' mid Weakk wej Svatební cesta do Jiljí (Houzatsroas af d Ägidja), Cesta kolem mé hlavy za 40 dnů (A Wojasch/Roas um man Kuapf umma i 40 Táḡ) oda Uvěřitelné příběhy Doktora Papula (dej Glabhoftn Gschichtn vonn Dokter Papul), is owa mid da Zeid wida unta n Radar gstirzt.
Detektivkal u Krimi
A Klasika vo de bejmischen Krimi is da Emil Vachek, da wou an Detektiv Klubíčka gschoffn houd (Tajemství obrazárny, Muž a stín, Zlá minuta). Za groussn Triadn vo dej tschechischn Krimi ghejat aa da Eduard Fiker mid san major Kalaš (grod dej Série C-L u Zinková cesta). Da Fiker is aa a Representant vo ondana Schãnra, wej vo da Humoristiik (Muž přes palubu, Fantom operety), vonn Science-Fiction, vonn Western, vo da Omteialitratua u dgl. A dritta Autor, an wou s glunga is an legendernan tschechischn Detektiv zen daschoffn, is da Václav Erben mid san Kapitán Exner (Poklad byzantského kupce, Efektivně mrtvá žena, Smrt talentovaného ševce, Poslední pád Mistra Materny). Dej Gruppn vo Autornan dafullstendigt da Jiří Marek, da wou se zwor niad inn klasischn Hergong vonran Krimi eifejgt u mid sane Fell vo da ejaschtn Repablik min Rout Vacátko aa d Funkzion vo Humoreskn dafillt, ba dean owa mid Blik af d Vafilminga i TV u Kino grod sa Rout Vacátko a Symbol vonn tschechischn Krimi worn is (Panoptikum starých kriminálních příběhů, Panoptikum hříšných lidí, Panoptikum Města pražského).
As Schãnra vo psichologischn Krimi houd bsundas d Hana Prošková representiat; sane Textt brenga in an Groustál vo de Fell an Amaterdetektif mid an Menschnkenna, an Mola Horác un en Kriminalla Vašátko zamm. Da Jaroslav Velinský, i umhoudratn, "tremparischn" u vulksleitischn Zirkln kennt untan Nama Kapitán Kid, hod se bara Villzohl vo perifernan literarischn Schãnra ogmejt wos zn dafonga; inn Krimi is s an glunga min „unleiding Detektif“ Ota Fink, an aso grouffanan "bejmischn Phil Marlow". Afgwirwlt hod s Schãnra af s End vo d 80gana da Pavel Frýbort mid san Vekslákem, da wou aa a neia bis doudahĩ tabuisiata Themata afbrocha houd. Da Vlastimil Vondruška is nou en Joua 1989 a Autor vonn populern Schãnra vonn historischn Krimi worn.
Science-Fiction u Fantasy
D Science-Fiction-Litratua is af da oina Seitn stoak glejst vonn literarischn Mainstream in a fia-si stejada Subkultua, af da ondann git s i de Weakk vo klasischn Autoann a longa Tradezion, a Elamentt von Science-Fiction hea zn nemma, wej ban Karel Čapek (R.U.R., Krakatit, Válka s mloky), ban Egon Bondy (Invalidní sourozenci, Nepovídka), ban Svatopluk Čech (Pravý výlet pana Broučka do Měsíce), ban František Langr (Kratší a delší, Zázrak v rodině), ban Václav Čtvrtek (Chlapec s prakem), ban Vladimír Neff (Poslední drožkář, První nálet), ban Ladislav Fuks (Oslovení ze tmy, Myši Natálie Mooshabrové), ban Ludvík Aškenazy (Ukradený měsíc, Červená hvězda), ban Bohumil Říha (Nový Gulliver), ban Ignát Herrmann (Ztřeštěné historky), ban Jiří Mark (Střelnice, Blažený věk) oda ban Miloslav Švandrlík (Drakulův švagr). Zwengs san Brenna u Noutou fia d Mytologi wiad da Julius Zeyer eftas amol aa fir an Pionir vo da Fantasy-Litratua gholtn, dej wou stoak in Zammahang min Science-Fiction bracht wiad, niad zletzt as Bouch Román o věrném přátelství Amise a Amila. Aanle oda niad vill ondasts is s ban Jiří Karásek vo Lvovic (Gotická duše, Román Manfreda Macmillena, Scarabaeus, Ganymedes) u ban Jaroslav Havlíček bsundas zwengs sana postmortem assageemman Prosaschrifd Zánik městečka Olšiny (An Iatl Olschina sa Untagang), dej wou in an Wettkampf vo Engl u Teiffl gipflt. Ganz perifer tuschiat aa da Josef Čapek as Schãnre mid san Weak Země mnoha jmen (A Lond vo villa Nama). A Furm vo Polit-Fiction findt se inn Román Přehrada vo da Marie Majerová.
Als a Bagrinda vonn tschechischn Science-Fiction wiad eftas da Jakub Arbes gnennt. U des ganz bsundas zwengs san 'Románatl', san Romanetto Newtonův mozek (a/s Hirn vonn Newton) vo 1877, i dan wou se a Mittl vonn klassischn Science-Fiction findt - dej Zeitmaschin, wann s aa in an Trám zammbaut is. Zan Science-Fiction wiad gweanle aa an Arbes sa spádana Text Poslední dnové lidstva (dej Letztnan Táḡ vo da Menschhait) vo 1895 mid dazou grechnt. Za d Vurkempfa von tschechischn Science-Fiction ghejat aa da Alexandr Sommer Batěk mid Schriftn wej Ocelové paže (Aisana Ermm), Praha v roce 2019 (Prag inn Joua 2019), Země je hvězda (d Ejaḏn is a Stern) u Výlet do pravěku (a Asfluḡ i d Prehistorja).
Da František Běhounek houd vaschidentle a Methodn vo Wissenschaftsfantasi gnutzt oda heagnumma. Případ profesora Hrona (Da Foll vonn Professar Gron), assakumma aa untan Titl Dům zelených přízraků (as Haus vo de grejna Gspensta) is a Science-Fiction-Krimi. Swansonova výprava (dej Swanson Expedizion) bschreibt a Gruppn vo fanatischn Nazi-Wissnschoftlan, dej wou nou an Krejḡ inn kongolesischn Rengwold tiamt han, wou s mid Experimentn gigantischa Reptilja u Gorilla dazichtn (da Román ligt seit 1949 vur, is offezjell owa ejascht 2001 publeziat woan). Akce L bschreibt dej Basidlung oda Kolonisazion vonn Mõu. As Sischee vo de Robinsoni vesmíru (dej Robinson'na vonn Weltall) – wul an Běhounek sa brejmtana Science-fiction-Román vo 1958, i dan wou a Gruppn vo Erdnleit midrana Raketn af an Trumm Kometn zouflejgt, an wou s mid atomára Gschoss zsprenga meja, vur dass ar af da Ejaḏn eischlogt – as darinnad stoak af s Gescheng vo dan Hollywood-Streiffn Armageddon - an Běhounek sa Frejarekait, sa zeitlicha, is owa uzweiflbor. As Bouch Projekt Scavenger hanḏlt vonrana potenzjelln wissnschaftlingan Nutzung vo da Antarktik.
Za de Klassika vonn tschechischn Science-Fiction ghejat aa da Josef Nesvadba. Assagem houd ar a por Sammlinga vo Science-Fiction-Gschichtln (Einsteinův mozek, Výprava opačným směrem, Poslední cesty kapitána Nema, Tři dobrodružství, Minehava podruhé) un an Science-Fiction-Román Bludy Erika N (d Varranthaitn vo da Erika N.). Wul am brejmtanan is d Sammling Einsteinův mozek (a/s Hirn vonn Einstein). I 11 Gschichtn reagiat da Nesvadba af d klassischn Herasfurdarunga vo dan Schãnre - d Raumfohrt (Poslední dobrodružství kapitána Nemo), da Bsouch vo d Assairdischn (Stella z třetí hvězdy) a Gfáhr vo Genmanipulazion u Biowissnschoftn (Chemický vzorec osudu, Einsteinův mozek), wejweit dama mid da plastischn Chirurgi kummt (Ztracená tvář), as Problem vo da Usterblikait (Dryák), d Varantwortlekait von an Furscha fir sane Antdeckunga (Pojednání o vzdušných korábech) u da schnejane Mõ (Po stopách sněžného muže). Amol brengt da Nesvadba owa aa weitar griffane Froung afs Tapet - z.B. frougt a se in Gschichtal Vynález proti sobě (a Dafindung geḡar an selba), wos d technologischa Antwickling niad zarana generelln Orwatslousekait fejarad, u wos ferana psichalogischa Konsaquenzn dass des hejd. Dej am mejran kennta Gschicht is - wal s vafilmt is - da Blbec z Xeenemünde (da Depp vo Xeenemünde). Zen Schluß vo san Lem hod da Nesvadba an orginern Polit-Science-Fiction vasoucht min Bouch Peklo Beneš, wou driwa siniat, wej dass d Antwickling vo da Tschoslowakei ganga wár, wann s niad zen Mingara Okumma kumma wár.
Da Ludvík Souček is renamiat duach d Iwasetzing von an Däniken san anomalistischn Bestseller Vzpomínky na budoucnost (Darinnaringa af d Zoukunft), i dan wou spekaliat wiad iwa an Bsouch vo Assarirdischn af da Ejaḏn i ferna Vagangahait. Selm houd ar nou emfolls a anomalistischa Bejcha daschrim (Tušení stínu, Tušení souvislostí), un a Reiha vo dea Elementt vonn Däniken aa i sana Science-Fiction-Prosa gnutzt, bsundas i da Trilogi Cesta slepých ptáků (d Rutn vo dej blintn Věgl), wou a Furscha af Island a Pistn afran uroltn Bsouch vonrana assarirdischn Ziwilisazion aftou un assafintn, dass d Assarirdischn an Toal vo dej antikn Wikinga i groua Vurzeid fia d Kolonisazion vonn Mars eigspannt ghobt hom. Aanle gstrickt antrollt se s aa inn Bejchl Blázni z Hepteridy, wou s an Planetn antdeckn, wou bsidlt woan is vur Vurzeitn vonrana houchtechnologisiatn Ziwilisazion as n altn Tibet. An Souček sa blejbtanas Thema han niad wejnga a Misterjagschichtn um d Hitla, d Nazi-Háfaln, gweng wej i Bratři Černé planety (d Brejda vonn schworzn Planetn) oda Případ Jantarové komnaty (da Foll vonn Bernstoazimma). Za d weitanan Science-Fiction-Románn von Souček ghejan dej Weakk Případ baskervillského psa (da Foll vonn Hund vo Baskerville), Pevnost bílých mravenců (d Stabilitet vo d weissn Oumazn), Zájem Galaxie (a Febl fia d Galaxi), Bohové Atlantidy (d Getta vo Atlantis) oda Hippokratův slib (da Hippokrates-Oad).
Vo d Autorn, dej wou se an Science-Fiction perifera gwidmad hom, hod se dam am orginellan un asdeantan da Vladimír Páral õgnumma. I s Schãnre folln vejara vo sane Románn. I Pokušení A-ZZ loud da Páral, a assairdischa Ziwilisazion d morálischa Stondfestekait vo d Menschn af d Probn stelln, wou ar ejara pessimistisch is. Inn Román Romeo a Julie 2300 stellt ar dej Frouḡ, wos d Emozion vo da Lejb d Antwickling vo da technologischn Welt un an gfurdatn Wuks vo da Razionalitet iwalewat - wou ar dageng ejara positiv gstimmt is. Inn Román Válka s mnohozvířetem (da Krejḡ mid dan Polyzoon oda Massnvejch) siagt da Páral a gwoltinga ekologischa Katastrofn vuras, vur dera wou d Menschhait stejt, un ount, dass as Assranondfolln von Lemsmilje an Menschn aa moralisch zousetzad. Sa Země žen (Fraualond) vo 1987 houd a kosmopolitisch gean gsengas Téma afbracht. Ma mou owa song, dass aa wou ar se i dan Schãnre durchas profiliat houd, d literárischn Kritika sane klasischn Prosatextt hejcha eischetzn, wej u.A. Veletrh splněných přání (d 'Mess' oda Expo vo dej dafilltn Winschh), Katapult oda Milenci a vrazi (Turtltaum un Obmurksa, oda weatlicha Gspusina u Merda).
A grundlengada Stelling i da Gschicht vonn Schãnre inn Tschechischn houd da Ondřej Neff. Nou rana iwa d Grenz einagschlupftn Modn houd ar fir sane Prosa a System vo weitlaftinga Serjana heagnumma (Pán modrého meče, Arkádie, Milénium). Za d am mejran gschetztn ghejat fralle sa Román Tma (dej Finzrekait), wou ar doudadriwa spekaliat, wej dass d Welt asfollad un assengad, wenn da Elektrisch, d Elektrizatet, wej a fisikalischa Dascheining vo heit af murng nimma dou is. Da Autor dasigt a Zoukunft mid an generelln Zerfoll u Foll i d Tyrannei vo Gang- oda Gangsta-Gruppirunga, wou virakumma han vo de oltn Mochtstrukturna. Inn Román Pole šťastných náhod (As Feld vo d glicklinga Zoufell) is as zentrola Thema da Kompjuta, wann aa da Autor dennat aa a persenlicha Filosofie vo Schicksoll u Zoufell antwicklt. A Kurzprosa houd ar i sana Sammling Vesmír je dost nekonečný (as Weltoll is kreiz-entlous) gsammlt.