ctu-aic/questions_ujc_cas_cs huggingface dataset:
Téma: Tvar zájmena ve vztažné větě
Klíčové slovo: který
Dotaz: Jaký tvar bude mít zájmeno který, pokud se váže ke spojení "počítač, stůl a židle"?
Odpověď: Vztažné zájmeno v uvedeném případě bude odkazovat k několikanásobnému větnému členu, který se skládá ze dvou jmen rodu mužského neživotného ("počítač" a "stůl") a jména rodu ženského ("židle"). Náležitým tvarem je proto "které". Pokud by vztažné zájmeno bylo podmětem vedlejší věty a přísudek vedlejší věty by obsahoval příčestí, bylo by namístě napsat v něm -y, například "počítač, stůl a židle, které byly".
Téma: Tvar zájmena ve vztažné větě
Klíčové slovo: který; jenž
Dotaz: Jak bude prosím vypadat tvar vztažného zájmena který (případně jenž) a následně i tvar přísudku ve větě "Nejednejte v rozporu se zákony a nařízeními, které/která jsou vám dány/dána"?
Odpověď: Pokud vedlejší věta rozvíjí obě složky několikanásobného větného členu, je třeba, aby se i vztažné zájmeno shodovalo s oběma těmito složkami. Protože se několikanásobný větný člen v uvedené větě skládá ze jména rodu mužského neživotného (zákony) a jména rodu středního (nařízení), náležitá podoba vedlejší věty bude "které (jež) jsou vám dány".
Téma: Tvar přídavného jména v přívlastku shodném v postpozici
Klíčové slovo: vedený
Dotaz: Nevím si rady s tvarem přívlastku v následující větě: "Odštěpný závod zahraniční právnické osoby [název firmy], vedené/vedená v rejstříku..." Můžete mi prosím poradit?
Odpověď: Z vašeho příkladu není zcela jednoznačné, ke kterému podstatnému jménu se přívlastek vztahuje. Pokud by rozvíjel jméno "závod", znělo by dané spojení takto: "Odštěpný závod zahraniční právnické osoby [název firmy], vedený v rejstříku..." Jestliže se ale přívlastek vztahuje k "právnické osobě", bude náležitý tvar "vedené": "Odštěpný závod zahraniční právnické osoby [název firmy], vedené v rejstříku..." Naopak zcela bychom vyloučili tvar "vedená".
Téma: Přivlastňování podmětu
Klíčové slovo: svůj
Dotaz: Nejsem si jistá, jaká zájmena bych měla použít ve větách "Souhlasím se zpracováním mých/svých osobních údajů" a "Souhlasím se mojí/svojí registrací". Můžete mi prosím poradit?
Odpověď: Základní pravidlo říká, že přivlastňujeme-li podmětu (původci děje), je namístě užít přivlastňovací zájmeno zvratné. V obou uvedených větách je podmětem zájmeno "já" a tomuto podmětu je přivlastňováno. Podle tohoto pravidla by tedy bylo náležité užít zvratné zájmeno "svůj". Ze zmiňovaného pravidla však existuje řada výjimek, protože jsou různé větné typy, v nichž se střetává více různých dějů a/nebo více participantů. V takových větách pak lze mluvit o tzv. zanořené (skryté) predikaci, která vynikne, když konstrukci rozvineme např. takto: "Souhlasím s tím, aby byly zpracovány (aby někdo jiný zpracoval) moje údaje". V pořádku by tedy bylo i řešení s nezvratným zájmenem (mých údajů, s mojí registrací) – to bychom volili zejména tehdy, pokud má být zdůrazněna (je důležitá) informace, že "zpracování" nebo "registraci" provedla jiná osoba než ta, která udělila souhlas.
Téma: Y = obecné jméno – přechylování: jiné konkrétní případy/typy
Klíčové slovo: vítězka
Varianty: vítězka; vítězkyně
Dotaz: Je správně vítězka, nebo vítězkyně?
Odpověď: Přechýlená podoba slova vítěz je vítězka. (Podoba *vítězkyně by předpokládala neexistující podobu ten *vítězce.)
Téma: Jednoduchý podmět – mn. č. r. muž. neživ.
Klíčové slovo: náklady
Dotaz: Můžete mi prosím poradit, jaký tvar bude mít přísudek v následující větě? "České zákazníky nejvíce odrazuje/odrazují od častějších nákupů na internetu náklady..."
Odpověď: Podmětem uvedené věty je podstatné jméno "náklady". Toto jméno rodu mužského neživotného je v množném čísle, proto bude náležitý tvar přísudku "odrazují".
Téma: Věta bezpodmětná
Klíčové slovo: ono prší
Dotaz: Chtěla bych si ujasnit, zda věta "Ono prší" je jednočlenná, stejně jako věta "Prší", nebo zda je "ono" podmětem. Pokud jde o větu jednočlennou, kterým větným členem je pak slovo "ono"?
Odpověď: V případě věty "Ono prší" se stále jedná o jednočlennou (bezpodmětnou) strukturu. Výraz "ono" je zde totiž částicí a ta nevstupuje do větněčlenských vztahů.
Téma: Součástí několikanásobného podmětu není jméno r. muž. živ. (slovosled podmět – přísudek)
Klíčové slovo: smlouva ani dodatky
Dotaz: Nemůžeme se rozhodnout, jak bude vypadat určitý slovesný tvar ve větě "Smlouva ani její dodatky nebyla/nebyly platné". Jak je to prosím správně?
Odpověď: V případě, že několikanásobný podmět stojí před přísudkem, je třeba řídit shodu oběma složkami tohoto několikanásobného podmětu, nikoli pouze jednou z nich. Zde jsou složkami podmětu jméno rodu ženského (smlouva) a jméno rodu mužského neživotného (dodatky). Namístě je proto tvar "byly".
Téma: Valence sloves – bezpředložková spojení
Klíčové slovo: dostát
Dotaz: Narazila jsem na větu "Dostáli jsme bezpečnostním opatřením". Nejsem si jistá, zda je užitá vazba slovesa správná. Můžete mi poradit?
Odpověď: U slovesa "dostát" uvádějí slovníky vazbu se 3. pádem, tedy "dostát komu/čemu". Uvedené spojení je tudíž v pořádku.
Téma: Jiné (nepředvídatelné) konkrétní případy (typ letecký vs. letový, létající vs. letový atp.)
Klíčové slovo: videohovor, videokonference
Varianty: video hovor; videohovor; video konference; videokonference
Dotaz: Píše se správně video hovor a video konference, nebo videohovor a videokonference?
Odpověď: Správně se píše dohromady: videohovor a videokonference. Video- je tzv. prefixoid (nepravá předpona), který se píše s následujícím segmentem dohromady.
Téma: Y = vlastní jméno – přechylování: příjmení, podstatné jméno zakončené ve výslovnosti na souhlásku: prostý případ
Klíčové slovo: Litvinovová
Varianty: Litvinovová; Litvinová
Dotaz: Jaká je přechýlená podoba od ruského příjmení Litvinov?
Odpověď: Přechýlená podoba od ruského příjmení Litvinov je v češtině Litvinovová. Přechylovací přípona -ov/á se připojuje za plnou podobu příjmení, čímž vznikne podoba Litvinov-ov/á > Litvinovová.
Téma: Y = vlastní jméno – rodiny, manželé, bratři, sestry atp.: příjmení substantivní (Novák)
Klíčové slovo: Litvinovovi
Varianty: Litvinovovi; Litvinovi
Dotaz: Jaké je společné jméno manželů utvořené od ruského příjmení Litvinov?
Odpověď: Společné jméno manželů utvořené od ruského příjmení Litvinov má v češtině správnou podobu (manželé) Litvinovovi. Od příjmení Litvinov se přivlastňovací příponou -ův/0 vytvoří přivlastňovací přídavné jméno Litvinov-ův-0 a společná podoba jména manželů pak vznikne vytvořením jeho 1. p. mn. č., tj. (manželé) Litvinov-ov-i > Litvinovovi.
Téma: Kořen
Klíčové slovo: konec
Varianty: -kon-; -konec-
Dotaz: Co je kořenem slova konec? Celé konec-, nebo jen kon-? Co máme uznávat jako správnou odpověď žákům v 6. třídě ZŠ?
Odpověď: Z historického hlediska je kořenem slova konec jen -kon-. Slovo je vytvořeno příponou *(ъ)cь (> -ec) z praslovanského kořene *konъ s významem 'začátek, kraj, konec' – v odvozeném slově konec se pak prosadil poslední uvedený význam. Stejný kořen -kon- (< *konъ) je dnes ve slovech konat, dokonat, skonat, zákon, výkon, úkon atp. Jelikož je však tato souvislost bez naznačených speciálních znalostí z historie vývoje češtiny dnes už zcela neprůhledná, je možné ze současného (synchronního) hlediska za kořen slova konec považovat i celé konec-. Význam původního -kon- ve slově konec a slovech konat atp. a výkon atp. je dnes už natolik rozdílný (ve slovech konat atp. a výkon atp. se prosadily jiné významové rysy původního kořene *konъ), že si je žáci 6. třídy (ale i běžní uživatelé češtiny) jen těžko můžou spojit.
Téma: Y = vlastní jméno – tvoření přídavných jmen od jmen zeměpisných (Brandýs > brandýský, Aš > ašský aj.): jména cizí, jednoslovná
Klíčové slovo: königsberský
Varianty: königsbergský; königsberský
Dotaz: Jakou podobu má přídavné jméno utvořené od zeměpisného jména Königsberg? Píše se správně königsbergský (s -g-), nebo königsberský (bez -g-)?
Odpověď: Přídavné jméno utvořené od zeměpisného jména Königsberg by mělo mít správnou podobu königsberský (bez -g-). U jmen zakončených na ‑berk (příp. ‑berg), ‑perk, ‑burk (příp. ‑burg) se koncové ‑k (příp. ‑g) odsouvá, srov. např. Rožmberk –⁠ rožmberský, Kašperk –⁠ kašperský, Vimperk –⁠ vimperský.
Téma: Jaká je koncepce dané příručky?
Klíčové slovo: výkladový slovník
Dotaz: Vymyslel jsem si slovo, mohu ho nechat někam zapsat?
Odpověď: Bohužel, taková možnost není, zachycování a popis slovní zásoby funguje na jiných principech. Výběr (nových) slov do slovníku podléhá určitým odborným kritériím, kterých je více, jedním z nich je například frekvence daného slova v jazyce. Koncepce slovníkových heslářů se pochopitelně odlišují také v závislosti na typu a rozsahu slovníku. Nové, dosud nevžité výrazy jsou, opět na základě pevně daných kritérií, zařazovány do slovníků speciálních, neologických. Do slovníků se však nedostávají výrazy okazionální, vzniklé příležitostně, obvykle pro jedno konkrétní použití podmíněné kontextem.
Téma: Kdy došlo k následující změně jazykových pravidel?
Klíčové slovo: interpunkce
Dotaz: Odkdy platí pravidlo, že před spojovacím výrazem "a tím" není nutné psát čárku? Kdy došlo k této změně?
Odpověď: Aktuálně platná Pravidla českého pravopisu (vydání od 1993) se k psaní čárky před víceslovnými spojovacími výrazy se spojkou a vyjadřují v paragrafu 120, v němž uvádějí, že čárku před těmito výrazy píšeme, vyjadřují-li jiný významový vztah než prostě slučovací. Do uvedených příkladů však spojovací výraz "a tím" nezahrnují. Toto pravidlo zpřesňuje a doplňuje Internetová jazyková příručka (od 2008, v tištěné podobě Akademická příručka českého jazyka 2014, 2019), která ke spojovacímu výrazu "a tím" uvádí: "Stojí-li spojka a ve spojení se zájmenem tím, zpravidla lze větu chápat také tak, že jde o zájmeno odkazující na obsah předchozí věty, a zvolit i psaní bez čárky: Člověk přírodu přetváří(,) a tím ji přizpůsobuje svým potřebám." Není to tedy tak, že by se v posledních letech změnilo dříve vytvořené pravidlo, avšak v rámci kodifikačních příruček (mezi nimiž mají PČP i IJP své místo) bylo dané pravidlo zpracováno podrobněji s ohledem na typ spojovacích výrazů a jejich rozdílné hodnocení.
Téma: Podmětem je výraz označující určitý i neurčitý počet (typu desítky, stovky, tisíce, davy)
Klíčové slovo: tisíce
Dotaz: Nejsme si jistí ohledně tvaru přísudku ve větě "Tisíce komárů bzučelo/bzučely". Můžete nám prosím poradit?
Odpověď: Jsou-li podmětem věty výrazy "desítky", "stovky", "tisíce", "miliony", "miliardy", píšeme v přísudku tvrdé y, tedy: "Tisíce komárů bzučely". U výrazu "tisíce" lze navíc ve shodě přísudku tolerovat i koncovku -o: "Tisíce komárů bzučelo". Obě možnosti jsou tedy přijatelné.
Téma: Jednoduchý podmět – mn. č. r. muž. neživ.
Klíčové slovo: ledoborce
Dotaz: Můžete mi prosím poradit, jaké i/y napsat v přísudku ve větě "Ledoborce projížděly"?
Odpověď: Podmět "ledoborce" je zde rodu mužského neživotného, náležitým tvarem přísudku je proto "projížděly". Podstatné jméno "ledoborec" je však možno skloňovat i jako jméno rodu mužského životného. Pokud by se v uvedené větě vyskytoval životný tvar "ledoborci", pak by bylo namístě napsat v přísudku měkké i: "ledoborci projížděli".
Téma: Jednoduchý podmět – mn. č. r. muž. neživ.
Klíčové slovo: dni
Dotaz: Narazili jsme na větu "Dni uplynuly". Nemělo by v přísudku být měkké i, když tvar podstatného jména končí na -i?
Odpověď: Podstatné jméno den má v množném čísle možný tvar dni nebo dny, v obou případech však jde o rod mužský neživotný, ve tvaru přísudku tedy napíšeme vždy tvrdé y: "uplynuly". Měkké i ve shodě by bylo náležité pouze v případě, kdy bychom použili archaickou životnou koncovku -ové: "Dnové uplynuli".
Téma: Tvar přivlastňovacího přídavného jména v přívlastku shodném v antepozici (Novákovi kolegové)
Klíčové slovo: krtečkovy maminky
Dotaz: Jaké i/y má být ve tvaru přídavného jména ve spojení "krtečkovy maminky"? Jde o 1. pád množného čísla.
Odpověď: Přivlastňovací přídavné jméno "krtečkův" skloňujeme podle vzoru "otcův", respektive vypomáháme si vzorem "matčin". Ve slově "krtečkovy" tedy napíšeme tvrdé y, stejně jako bychom napsali "matčiny maminky".
Téma: Infinitiv ve funkci podmětu
Klíčové slovo: použít
Dotaz: Potřebovali bychom poradit, jak určit podmět ve větě "Nestačí k jejich zpracování použít jednu techniku". Uvažovali jsme o slově "použít", ale nevadí, že je to infinitiv?
Odpověď: Infinitiv může být podmětem. V uvedené větě je jím skutečně slovo "použít", neboť se ptáme: "Kdo/co nestačí?" O platnosti infinitivu ve funkci podmětu se lze snadno přesvědčit tím, že jej můžeme nahradit dějovým podstatným jménem ("použití nestačí").
Téma: Podmětem je výraz označující určitý i neurčitý počet (typu desítky, stovky, tisíce, davy)
Klíčové slovo: dva tisíce
Dotaz: Potřebovali bychom prosím poradit, jaký je správný tvar přísudku v následující větě. "Na území Prahy funguje/fungují dva tisíce zedníků."
Odpověď: Jsou-li podmětem věty výrazy "desítky", "stovky", "miliony", "miliardy", je náležitá shoda s těmito výrazy, v přísudku tedy bude tvar množného čísla. U výrazu "tisíce" lze ale kromě shody s číselným výrazem ("tisíce fungují") užít i druhý tvar ("funguje"), kterému v příčestí činném odpovídá zakončení na -o ("fungovalo tisíce zedníků" vedle "fungovaly tisíce zedníků").
Téma: Jednoduchý podmět – mn. č. r. ž.
Klíčové slovo: osobnosti
Dotaz: Nemůžeme se s kolegyní shodnout, jaké i/y napsat v přísudku ve větě: "Osobnosti posunuly..." Můžete nám prosím poradit?
Odpověď: Jelikož podmět "osobnosti" je rodu ženského, je náležité v přísudku napsat tvrdé y, tedy "posunuly".
Téma: Cizí slovo
Klíčové slovo: ideálně
Dotaz: Jak se správně dělí slovo ideálně?
Odpověď: Slovo ideálně se na konci řádku správně dělí takto: ideál-ně.
Téma: Časté konkrétní případy/typy – dějové vs. účelové tvoření (rozjasňující vs. rozjasňovací, kropící vs. kropicí)
Klíčové slovo: sušicí, napínací
Varianty: sušicí; sušící; napinací; napínací
Dotaz: Je správně sušicí a napinací rám (s krátkými -i- po -š- a po -p-), nebo sušící a napínací rám (s dlouhými -í- po -š- a po -p-)? Pokud je správně sušicí rám s krátkým -i- (po -š-) a napínací rám s dlouhým -í- (po -p-), proč se obě přídavná jména v délce -i-/-í- liší?
Odpověď: Správně je opravdu sušicí rám s krátkým -i- (po -š-) a napínací rám s dlouhým -í- (po -p-). V obou případech jde o tzv. účelová přídavná jména vyjadřující význam 'sloužící k sušení', 'sloužící k napínání'. (O tom, že je tomu tak, jednoznačně svědčí užití evidentně účelového přídavného jména napínací; kdybychom chtěli vyjádřit dějový význam 'právě sušící', 'právě napínající', stálo by tu ve dvojici s tzv. dějovým přídavným jménem sušící s dlouhým -í- (po -š-) dějové přídavné jméno napínající, a ne účelové napínací.) Dlouhé -í- (po -p-) ve slově napínací pak nijak nesouvisí s dějovostí vs. účelovostí přídavného jména napínací, neboť jde o -í- v kořeni. Rozdíl mezi účelovým a dějovým přídavným jménem utvořeným od kořene -pn- (na-pn-out, na-pín-at) se projevuje změnou kmenotvorné přípony (nikoliv kořenové samohlásky), tj. v případě účelového přídavného jména příponou -a- (napín-a-cí) vs. příponou -aj- (napín-aj-ící) v případě dějového přídavného jména.
Téma: Časté konkrétní případy/typy – dějové vs. účelové tvoření (rozjasňující vs. rozjasňovací, kropící vs. kropicí)
Klíčové slovo: balicí
Varianty: balicí; balící
Dotaz: Je správně balicí, nebo balící papír?
Odpověď: Správně je balicí papír. Jelikož jde o papír určený k balení, je namístě použít tzv. účelové přídavné jméno balicí s krátkým -i- (po -l-).
Téma: Vokalizace předložky
Klíčové slovo: s, se
Varianty: s; se
Dotaz: Když ve spojení pacient se srdečním selháním zkracuji srdeční selhání zkratkou SS, mám psát pacient s SS, nebo pacient se SS?
Odpověď: Lze použít obě podoby – jak pacient s SS, tak pacient se SS. Záleží na způsobu (očekávaného, byť třeba nerealizovaného) hlasitého čtení. Zápis pacient s SS předpokládá čtení zkratky jako [es es], pak tedy [pacijent s es es], zatímco zápis pacient se SS předpokládá "rozečtení" zkratky jako [srdečňím selháňím], pak tedy [pacijent se srdečňím selháňím] (příp. čtení zkratky SS jako [sə sə], tedy [pacijent se sə sə]). Jelikož lze jen obtížně předem vědět, který čtenář bude jak zkratku číst, nemá daná situace neproblematické řešení. Je třeba počítat s tím, že čtenáře s preferencí pro jedno nebo druhé (nebo třetí) čtení zkratky neodpovídající podoba předložky zmate, zarazí, vyruší.
Téma: Y = vlastní jméno – tvoření přídavných jmen přivlastňovacích: druhově přivlastňovací přídavná jména
Klíčové slovo: kosí
Varianty: kosý; kosí
Dotaz: Ve spojení kosý kužel ve významu 'šikmý, zkosený' se píše -ý-, ale jaké -í-/-ý- se bude v daném přídavném jméně psát, když půjde o význam 'kužel patřící kosovi'? Bude se pak psát kosí, nebo kosý kužel?
Odpověď: Má-li jít o kužel patřící kosovi, bude se správně psát kosí kužel s měkkým -í-. Půjde pak totiž o tzv. druhově přivlastňovací přídavné jméno, které se tvoří příponou -í dodanou k základu výchozího slova kos-.
Téma: Telefonické jazykové poradenství
Klíčové slovo: telefon
Dotaz: Nemohl jsem se do jazykové poradny dlouhou dobu dovolat.
Odpověď: Bohužel, jazyková poradna bývá občas velmi vytížená. Zájem tazatelů je značný. Doporučujeme vám v takovém případě volání opakovat.
Téma: Dotazy pro jiné odborníky
Klíčové slovo: jazykový zákon
Dotaz: Co se vše říká v jazykových zákonech cizích zemí?
Odpověď: Bohužel, toto není jazyková otázka, ale právní záležitost. Doporučujeme vám danou problematiku konzultovat s právníky. Je pravda, že Česká republika jazykový zákon nemá, a některé jiné evropské země ano. Např. od roku 1995 vstoupil v platnost zákon o státním jazyce na Slovensku, kterým se upravuje používání státního jazyka ve veřejném styku a odlišuje se jeho postavení od ostatních jazyků; dalším státem, který má jazykový zákon, je např. Ukrajina, kde byl v roce 2019 přijat zákon o ukrajinštině jakožto jediném státním jazyce. Výklad konkrétního obsahu jazykových zákonů těchto (a dalších) zemí však dalece přesahuje možnosti a běžnou činnost jazykové poradny.
Téma: Stížnost na anglicismy v češtině
Klíčové slovo: anglicismus
Dotaz: Vadí mi, že mnoho prodejen označuje prodávané zboží cizími slovy.
Odpověď: Česká republika nemá jazykový zákon, legislativně je upraveno "pouze" užívání jazyka ve styku veřejných orgánů a institucí mezi sebou i při jejich styku s občany, a to zákonem z o úředním jazyce České republiky. Do oblasti úředního jazyka, kterým je na území ČR čeština, dále náleží jazyk používaný v místopisném označování, jazyk výchovně vzdělávacího procesu na školách, jazyk používaný v ozbrojených silách a ozbrojených sborech státu, a dále jazyk používaný fyzickými a právnickými osobami při nabídce a zprostředkování zboží, služeb nebo prací na území České republiky (viz zákon č. 200/1990 Sb.) Lze zvažovat, nakolik do "nabídky a zprostředkování služeb" náležejí popisky nabízeného zboží, to je otázka, na niž by měli odpovědět právníci. Je však současně třeba vzít v úvahu, zda máme v češtině u konkrétního výrobku k dispozici domácí výraz.
Téma: Dotazy pro jiné odborníky
Klíčové slovo: právní názor
Dotaz: Musí majitel restaurace, kterou chce nazvat Radegastovna, splnit nějaké podmínky dané firmou Radegast?
Odpověď: Bohužel, toto není jazyková otázka, ale právní záležitost. Doporučujeme vám danou problematiku konzultovat s právníky. Můžeme jen doplnit, že Česká republika nemá jazykový zákon, legislativně je upraveno "pouze" užívání jazyka ve styku veřejných orgánů a institucí mezi sebou i při jejich styku s občany, a to zákonem z o úředním jazyce České republiky (viz zákon č. 200/1990 Sb.).
Téma: Dotazy pro jiné odborníky
Klíčové slovo: jazykový zákon
Dotaz: Které země mají jazykový zákon?
Odpověď: Bohužel, tuto otázku je třeba konzultovat s odborníky na právní problematiku. Česká republika jazykový zákon nemá, jiné evropské země však ano: např. od roku 1995 vstoupil v platnost zákon o státním jazyce na Slovensku, kterým se upravuje používání státního jazyka ve veřejném styku a odlišuje se jeho postavení od ostatních jazyků; dalším státem, který má jazykový zákon, je např. Ukrajina, kde byl v roce 2019 přijat zákon o ukrajinštině jakožto jediném státním jazyce.
Téma: Stížnost na anglicismy v češtině
Klíčové slovo: anglicismus
Dotaz: Vadí mi, že v tomto státě neplatí, že název firmy musí být v češtině, a tak tu máme různé grilly apod. Jaký má na to Ústav pro jazyk český názor?
Odpověď: Ve vašem případě nejde o otázku jazykovou, ale právní. Povinné údaje pro označení provozovny určuje živnostenský zákon (tj. uvedení obchodní firmy nebo názvu, jméno a příjmení podnikatele ap.). Co je nám známo, vývěsní štíty a různé poutače jsou zcela na zvážení majitele provozovny. Česká republika nemá jazykový zákon, proto ani nelze užívání češtiny ve veřejném prostoru nařizovat či vymáhat.
Téma: Y = vlastní jméno – rodiny, manželé, bratři, sestry atp.: příjmení adjektivní (Veselý)
Klíčové slovo: Veselých, Veselí
Varianty: Veselých; Veselí
Dotaz: Jaká je správná podoba společného jména manželů utvořená od příjmení Veselý? Jsou manželé Veselých, nebo manželé Veselí?
Odpověď: Společné jméno manželů utvořené od příjmení Veselý má (ve spisovném jazyce) dvě správné podoby – manželé Veselých a manželé Veselí.
Téma: Slovesa: časování
Klíčové slovo: říct
Varianty: říct; říci
Dotaz: Politici a novináři říkají v televizi "chtěl bych říci" nebo "chtěl bych říct". Je to správně obojí?
Odpověď: Obě varianty infinitivu jsou spisovné. U sloves vzoru "péci" je infinitiv zakončený na -ci původní a infinitiv na ‑ct je novější. Vznikl analogicky podle infinitivů ostatních sloves (říct jako jíst). Postupně se stal tvarem neutrálním a původní infinitivy na -ci jsou u většiny těchto sloves dnes vnímány spíše jako knižní.
Téma: Mužský rod neživotný
Klíčové slovo: obchod
Varianty: obchodě; obchodu
Dotaz: Když studentka píše o bezobalovém obchodě nebo obchodu, co je správně?
Odpověď: Mužská neživotná podstatná jména, která se skloňují podle tvrdého vzoru "hrad", mohou mít v 6. p. j. č. koncovku -u i koncovku ‑ě(e). Spisovný je tedy tvar obchodu i obchodě. Projevuje se zde tendence ve funkci příslovečného určení místa volit spíše koncovku ‑ě(e) a ve funkci předmětu koncovku ‑u: v obchodě – o obchodu. Nejde však v žádném případě o striktní pravidlo, spíše o obecnou tendenci. V úzu je frekvence použití ve funkci příslovečného určení spíše ve prospěch koncovky -ě (v obchodě) a ve funkci předmětu ve prospěch koncovky -u (o obchodu).
Téma: Jak probíhají změny jazykových pravidel?
Klíčové slovo: kodifikace
Dotaz: Jak se nějaké slovo stane kodifikovaným?
Odpověď: Zjednodušeně řečeno je slovo uživateli jazyka vnímáno jako kodifikované poté, co je zařazeno do kodifikačního zdroje, obvykle výkladového slovníku, v němž je kvalifikováno jako spisovné. Tomu, aby byl určitý jazykový prostředek ohodnocen autory slovníku jako spisovný, předchází analýza jazykového materiálu a následná odborná diskuse, obvykle v recenzovaném časopise. Podrobnější vhled do problematiky nabízí Nový encyklopedický slovník češtiny v heslech věnujících se kodifikaci a spisovnosti.
Téma: Vzdělávací a popularizační aktivity ÚJČ
Klíčové slovo: školení
Dotaz: Existuje nějaká možnost doučování češtiny?
Odpověď: Ústav pro jazyk český je vědecké pracoviště, jeho primární činností je vědecký výzkum. Z kapacitních důvodů podobné služby nenabízíme, na různé kurzy a doučování češtiny se zaměřují různé školicí instituty. Na vyžádání však ÚJČ pořádá přednášky a školení zaměstnanců jiných institucí (ministerstev, úřadů ap.). ÚJČ zároveň průběžně pořádá přednášky pro veřejnost, například v rámci vědeckých festivalů, jako je Týden vědy a techniky AV ČR.
Téma: Případy (ne)užití genderové korektnosti
Klíčové slovo: primářka, náměstkyně, místopředsedkyně představenstva
Dotaz: Zastávají-li v naší nemocnici funkce primáře, náměstka, místopředsedy představenstva atp. ženy, měli bychom tyto výrazy přechylovat?
Odpověď: Ano, zastávají-li funkce primáře, náměstka, místopředsedy představenstva atp. ženy, je namístě používat přechýlené podoby těchto výrazů, tedy primářka, náměstkyně, místopředsedkyně představenstva atp.