ctu-aic/questions_ujc_cas_cs huggingface dataset:
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: gastropodnikatel
Varianty: gastropodnikatel; gastro podnikatel
Dotaz: Jak se doporučuje psát slova, která jsou odvozena od gastro, třeba gastropodnikatel? Nikde v IJP jsem to nenašel. Je vhodnější je psát dohromady, nebo zvlášť?
Odpověď: NASCS zachycuje komponent gastro- s významem žaludek, žaludeční jako první část mnohých složených slov, převážně lékařských termínů (gastroenterologie, gastropexe, gastroskop, gastrostomie). V praxi se běžně užívají i výrazy, v nichž část gastro- odkazuje k výrazu gastronomie (tedy nauka o kuchařském umění; záliba ve vybraných jídlech). I ty doporučujeme psát dohromady s příslušným podstatným jménem: gastrofestival, gastroprovoz, gastrozařízení, stejně tedy i gastropodnikatel.
Téma: Existuje jazyková aplikace daného typu?
Klíčové slovo: slabika
Dotaz: Existuje na internetu nějaká aplikace, která by uměla dělit konkrétní slova na slabiky?
Odpověď: O žádné takové volně dostupné aplikaci, která by byla spolehlivá a doporučeníhodná, nevíme. Algoritmům dělení slov na slabiky se však věnovala např. bakalářská práce Ondřeje Kazíka z roku 2007 (https://is.cuni.cz/webapps/zzp/detail/45730/). Zatímco členění domácích slov na slabiky nedělá potíže ani malým dětem a počet slabik ve slovech intuitivně bez problémů poznáme, u přejatých slov může nastat situace, že počet slabik u některých výrazů nebývá mluvčími pociťován shodně. Také hranice konkrétních slabik však nejsou vždy dány jednoznačně, zde záleží na každém z nás, kde začátek a konec některých slabik pociťuje, např. slovo "kotva" lze slabikovat jak [ko-tva], tak i [kot-va]. V těchto případech, kdy jsou možné různé způsoby slabikování, lze pozorovat, že někteří mluvčí inklinují spíše ke slabikám otevřeným, jiní k zavřeným; celkový počet slabik ve slově však zůstává stejný. Daný program by tedy musel umět nejen bezchybně přepsat náležitou výslovnost jednotlivých slov včetně přejímek, ale také zohlednit tyto netriviální skutečnosti. Např. Internetová jazyková příručka sice obsahuje u každého hesla návod na dělení, to se však netýká dělení na slabiky (tj. zvukové charakteristiky slova), ale dělení slov v grafice na koncích řádků. Další informace by mohli k tomuto tématu poskytnout odborníci na počítačovou lingvistiku.
Téma: Jakou doporučujete příručku pro danou problematiku?
Klíčové slovo: slabika
Dotaz: Kde lze najít podrobnější poučení o slabikách?
Odpověď: Obecné poučení o slabikách v češtině obsahuje např. Internetová jazyková příručka a dále např. učebnice fonetiky (např. Fonetika a fonologie češtiny od Z. Palkové). Podrobně a fundovaně se lze o této problematice také dočíst i online v Novém encyklopedickém slovníku češtiny, kde naleznete odkazy na mnoho další literatury k danému tématu.
Téma: Slabikování konkrétního slova, počet slabik ve slově
Klíčové slovo: aviatik
Dotaz: Kolikaslabičné je slovo aviatik – 3slabičné, nebo 4slabičné?
Odpověď: Výraz aviatik vyslovujeme v češtině jako [avijatyk], obsahuje tedy 4 samohlásky, a je proto 4slabičné; slabikujeme ho [a-vi-ja-tyk]. Upozorňujeme, že dělení slov na slabiky, což je záležitost mluvené řeči, nemusí vždy odpovídat tomu, jak dělíme daný výraz v písmu, když se ocitne na konci řádku.
Téma: Slabikování konkrétního slova, počet slabik ve slově
Klíčové slovo: ono
Dotaz: Kolikaslabičné je slovo "ono"? Domnívám se, že je dvouslabičné, avšak prý je ve skutečnosti jednoslabičné (podle jiného pojetí).
Odpověď: Výraz "ono" obsahuje dvě samohlásky (oddělené souhláskou "n"), je tudíž dvouslabičné. Ačkoli existují různé definice slabiky a různé přístupy k popisu její struktury, nedomníváme se, že by některý z uznávaných vědeckých přístupů umožňoval hodnotit zájmeno "ono" v češtině jako jednoslabičné. Slabičná stavba navíc musí odpovídat přirozenému jazykovému citu uživatelů dané řeči (slabikování ovládají již malé děti).
Téma: Výslovnost konkrétního slova (hláskového spojení, spojení slov atp.)
Klíčové slovo: Pernink
Varianty: [pernynk]; [perňink]
Dotaz: Jak se v češtině správně vyslovuje jméno obce Pernink?
Odpověď: Vzhledem k tomu, že jde o jméno německého původu, doporučujeme v souladu s Geografickým místopisným slovníkem světa výslovnost [pernynk]. Ta je navíc plně vžitá jak v místním úzu, tak i v médiích.
Téma: Spřažení vazeb (zeugma)
Klíčové slovo: zanedbání dvojí vazby
Dotaz: Chtěl bych se zeptat, jestli je v pořádku souvětí "Nemusel prodávat, rozdávat anebo se jinak zbavovat věcí". Za mých školních let to bylo považováno za chybu, pád slova "věcí" totiž nesedí k slovesům "prodávat" a "rozdávat". Je větu nutné přeformulovat, nebo je to dnes v pořádku?
Odpověď: V tomto směru se nic nezměnilo, stále se jedná skladebnou chybu, tzv. zeugma (zanedbání dvojí vazby). Přísudky "prodávat" a "rozdávat" vyžadují předmět ve čtvrtém pádě, zatímco "zbavovat se" vyžaduje doplnění v pádě druhém. Větu je tedy skutečně nutné přeformulovat, např. takto: "Nemusel věci prodávat, rozdávat ani se jich jinak zbavovat."
Téma: Časté konkrétní případy/typy – přídavná jména zakončená na -ní/-ný
Klíčové slovo: tříradličný
Varianty: tříradličný; tříradliční; tříradlicový
Dotaz: Je správně tříradličný pluh, nebo tříradliční pluh?
Odpověď: Podle výkladových slovníků je základní variantou podoba radličný (PSJČ, SSJČ), podobu radliční buď neuvádějí (PSJČ), příp. ji označují za řídkou (SSJČ). Slovníkovým údajům odpovídá i skutečné užití – podle databáze ČNK syn v8 jsou opravdu výrazně častější podoby na -ný, které převažují nad podobami na -ní v poměru 2131 : 37 (vyhledávky: .*radličn.* a .*radliční.*). (Podobu radlicový výkladové slovníky neuvádějí a její užití je ještě řidší než v případě podob na -ní. Databáze ČNK syn v8 uvádí jen 25 dokladů zakončených na -ový (vyhledávka: .*radlicov.*).) Doporučujeme tedy v souladu se slovníky a převažujícím užitím (= normou) používat podobu tříradličný – tříradličný pluh.
Téma: Jiné (nepředvídatelné) konkrétní případy (typ letecký vs. letový, létající vs. letový atp.)
Klíčové slovo: odpočítávací
Varianty: odpočítávací; odpočitávací
Dotaz: Je správně odpočítávací, nebo odpočitávací (pro hodinky, které odpočítávají)? Má být -i- po -č- krátké, nebo dlouhé? Jde o dějové, nebo účelové přídavné jméno?
Odpověď: Přídavné jméno odpočítávácí nemá nic společného s problematikou krátkého vs. dlouhého -i- v účelových vs. dějových přídavných jménech, která se týká jen přídavných jmen tvořených od sloves 4. prézentní třídy s kmenotvornou příponou -í- (pros-í-0). Sloveso odpočítávat, od něhož je utvořeno přídavné jméno odpočítávací, však patří do jiné, konkrétně 5. prézentní slovesné třídy s kmenotvornou příponou a (od-po-čít-á-v-a-t), takže daný problém se odvozeného přídavného jména odpočítávací vůbec netýká. Při jeho odvození se dlouhé -í- z kořene -čít- zachová, a jeho správná podoba tak je odpočítávací (s dlouhým -í-).
Téma: Podmět několikanásobný podřadný
Klíčové slovo: několikanásobný podmět spojený předložkou s
Dotaz: Rád bych se zeptal na větu "Celník s cestujícím se chvilku oťukával/i". Podle mě je rozdíl, jestli použiju předložku "s", nebo spojku "a". Mám pravdu? Chápu to správně, že když jsou jména spojena předložkou "s", bude přísudek v jednotném čísle, a když spojkou "a", bude přísudek v čísle množném?
Odpověď: Několikanásobný podmět spojený předložkou "s" je zvláštní v tom, že oba členy jsou si sice významově rovné, avšak formálně nikoli. Ve větách, v nichž stojí několikanásobný podmět s předložkou "s" před přísudkem, máte dvě možnosti. Buď můžete zvolit formální shodu podle jména v prvním pádě (ve vašem případě "celník") a užít přísudku v jednotném čísle, nebo upřednostnit sémantické hledisko a na celé spojení "celník s cestujícím" pohlížet jako na běžný několikanásobný podmět: v tom případě by měl přísudek formu množného čísla a byl zakončen na měkké i, protože se jedná o dvě jména mužského životného rodu.
Téma: Y = vlastní jméno – tvoření přídavných jmen od jmen zeměpisných (Brandýs > brandýský, Aš > ašský aj.): jména cizí, víceslovná
Klíčové slovo: náhorněkarabašský
Varianty: náhorněkarabašský; náhornokarabašský
Dotaz: Jakou podobu má přídavné jméno utvořené od zeměpisného jména Náhorní Karabach? Je to náhorněkarabašský, nebo náhornokarabašský? (A píše se takové přídavné jméno zvlášť, nebo dohromady? A s malým, nebo velkým písmenem?)
Odpověď: Přídavné jméno utvořené od zeměpisného jména Náhorní Karabach má správnou podobu náhorněkarabašský (která se píše dohromady a s malým počátečním písmenem).
Téma: "Existence" konkrétního jména, možnost zápisu konkrétního jména do matriky
Klíčové slovo: Aras
Dotaz: Kam se mám obrátit kvůli zápisu mužského rodného jména Aras do matriky?
Odpověď: Toto jméno není v nám dostupných odborných zdrojích obsaženo. Podoby jmen a příjmení ověřuje v Ústavu pro jazyk český AV ČR výhradně oddělení onomastiky, nikoli jazyková poradna. Více informací naleznete na adrese: http://www.ujc.cas.cz/expertni-cinnost/index.html. Upozorňujeme však, že je nutné vždy nejprve navštívit matriku, kde by vám veškeré potřebné informace měli sami sdělit, a až pak se případně obracet na ÚJČ.
Téma: Ediční zásady
Klíčové slovo: ediční praxe
Dotaz: V anglické bibliografii knihy, kterou rediguji, jsou pro dělení slov užívány zásady pro anglické dělení, jež se liší od zásad českých. Mám hledat kompromis?
Odpověď: Na tuto otázku je obtížné odpovědět, pokud však jde o knihu v českém jazyce, určenou primárně pro českého čtenáře, doporučili bychom vám dodržovat zásady pro české dělení slov.
Téma: Jak mám zacházet s textem, který se řídí staršími pravopisnými zásadami?
Klíčové slovo: ediční praxe
Dotaz: Chceme vydat knihu, která vyšla v roce 1920 a v níž se všude píše čárka před a, přestože spojuje věty v poměru slučovacím. Máme tento způsob psaní zachovat?
Odpověď: Doporučujeme vám dodržet současná pravidla pravopisu a v takových případech čárku před spojkou a nepsat. Obvykle se úpravy tohoto typu zmiňují v ediční poznámce dané publikace.
Téma: Časté konkrétní případy/typy – přídavná jména zakončená na -ní/-ný
Klíčové slovo: strážní
Varianty: strážní; strážný
Dotaz: Je správně strážní hrad, nebo strážný hrad?
Odpověď: Ve spojení se slovem hrad je namístě užít přídavné jméno strážní, které znamená 'sloužící k střežení' – jde o hrad, jehož účelem je (bylo) něco střežit. (Přídavné jméno strážný znamená 'vykonávající stráž' a typicky se pojí s živými entitami, srov. strážný voják, anděl strážný.)
Téma: Y = vlastní jméno – rodiny, manželé, bratři, sestry atp.: příjmení adjektivní (Veselý)
Klíčové slovo: Lichých, Liší
Varianty: Lichých
Dotaz: Jakou podobu má společné příjmení manželů utvořené od příjmení Lichý? Je to Lichých?
Odpověď: Společné příjmení manželů utvořené od příjmení Lichý má dvě správné podoby – manželé Lichých a manželé Liší.
Téma: Zápis přejatého slova
Klíčové slovo: balzamiko
Varianty: balzamiko; balzamico; balsamico
Dotaz: Můžeme psát počeštěně balzamiko? Na výrobcích bývá obvykle uvedeno balsamico, ale také vídám psáno balzamikový nebo balzámový ocet, proto bych počeštila i balzamiko.
Odpověď: Doklady užití jsou značně rozkolísané – užívají se podoby balsamico, balzamiko, balzamico, balsamico. NASCS slovo nezachycuje, Akademický slovník spisovné češtiny (http://www.slovnikcestiny.cz/heslo/balzamikov%C3%BD/0/1056; zatím jsou zveřejněna pouze písmena A a B) rovněž ne, ale uvádí spojení "balzamikový ocet". Balzamiko bychom zatím tudíž hodnotili jako hovorový výraz vzniklý zkrácením spojení balzamikový ocet. V každodenní komunikaci jde o výraz běžný a není důvod ho odmítat, nicméně např. v textech odbornějšího rázu bychom doporučovali držet se původního spojení balzamikový/balzámový ocet.
Téma: Jiné (nepředvídatelné) konkrétní případy (typ letecký vs. letový, létající vs. letový atp.)
Klíčové slovo: trojnásobek
Varianty: trojnásobek; třínásobek
Dotaz: Je správně trojnásobek, nebo třínásobek?
Odpověď: Výkladové slovníky uvádějí pouze podobu trojnásobný a trojnásobek. S tím jsou plně v souladu i doklady z databáze ČNK syn v8, kde drtivě převažuje právě podoba trojnásobek. Doporučujeme tedy jednoznačně použít podobu trojnásobek a podobě třínásobek se vyhnout (působila by na uživatele češtiny překvapivě, rušivě).
Téma: Školní výuka
Klíčové slovo: programy pro vzdělávání
Dotaz: Mohu se obrátit na jazykovou poradnu s žádostí o posouzení, zda požadavky určitého textu převyšují požadavky Národního vzdělávacího programu?
Odpověď: Bohužel, nejsme didaktické pracoviště, jazyková poradna dokáže posoudit konkrétní jazykový problém, nikoli však přiměřenost požadavků didaktického testu. Můžete se zkusit obrátit na Asociaci češtinářů (www.ascestinaru.cz).
Téma: Soudní znalectví
Klíčové slovo: didaktika
Dotaz: Existuje soudní znalec, který by posuzoval didaktické texty?
Odpověď: Není nám známo, že by v Česku působil soudní znalec s touto kvalifikací.
Téma: Český národní jazyk
Klíčové slovo: národní
Dotaz: Je čeština národní, či vícenárodní jazyk?
Odpověď: Čeština je chápána jako národní jazyk, jazyk domácích obyvatel historických zemí Čechy, Morava a české části Slezska, ale také Čechů žijících v zahraničí.
Téma: Stížnost na špatnou úroveň češtiny v médiích
Klíčové slovo: hovorový
Dotaz: Nelíbí se mi, když v médiích užívají slovesa zakončená ve 3. osobě množného čísla na -ou.
Odpověď: Nevíme, která slovesa máte konkrétně na mysli, můžeme jen říci, že u sloves 1. a 2. třídy je koncovka -ou zcela neutrální a spisovná (mažou, tisknou), u sloves 3. třídy (kryjou, kupujou) je hodnocena jako hovorová.
Téma: Překlad
Klíčové slovo: překlad
Dotaz: Jak máme přeložit termín cognitive welfare?
Odpověď: Bohužel, na tuto otázku vám nedokážeme odpovědět, doporučujeme vám konzultovat nejvhodnější český ekvivalent s překladateli (anglisty).
Téma: Obecná lingvistická terminologie
Klíčové slovo: koheze
Dotaz: Můžete mi prosím říct, co to jsou glutinační intervaly v textech?
Odpověď: Glutinace je termín užívaný zejména v pracích Jozefa Mistríka. Jde o pojem z oblasti výstavby textu, jeho soudržnosti, vystihující způsob a stupeň návaznosti mezi textovými jednotkami (základními i vyššími). Ve zdrojích, které máme v jazykové poradně k dispozici, se nám nepodařilo dohledat přesnou definici spojení glutinační interval, nejde totiž o běžně užívaný lingvistický termín – jisté je, že se týká koheze textu. Odpověď vám doporučujeme vyhledat v Mistríkově monografii Kompozícia jazykového prejavu (1968) nebo v Novém encyklopedickém slovníku češtiny (od 2012).
Téma: Kde je možné získat/najít příručku daného typu?
Klíčové slovo: jazyková příručka
Dotaz: Na které internetové stránce najdu Nový encyklopedický slovník češtiny?
Odpověď: Elektronická verze Nového encyklopedického slovníku češtiny je dostupná na adrese https://www.czechency.org/slovnik/.
Téma: Doporučujete užívání dané příručky?
Klíčové slovo: důvěryhodnost jazykového zdroje
Dotaz: Jsou údaje na stránce pravopisně.cz pravdivé?
Odpověď: Ústav pro jazyk český není autorem stránky pravopisne.cz, nemůžeme proto ručit za správnost údajů, které jsou zde uváděny. Hledáte-li informace o češtině, doporučujeme vám naši Internetovou jazykovou příručku (www.prirucka.ujc.cas.cz).
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: přitom; při tom
Varianty: přitom; při tom
Dotaz: Máme větu: "...a zdůrazňuje přitom každé slovo". Píšeme zvlášť při tom, nebo dohromady přitom?
Odpověď: Bylo by vhodnější uvést širší kontext. Volba podoby často závisí na preferenci pisatele. U dvojice "při tom" a "přitom" není vymezení rozdílu jednoznačné. Chápání tohoto výrazu jako spojení předložky a ukazovacího zájmena se oslabuje a ve většině textů lze volbu odůvodnit jak významem 'zároveň, současně' (spřežka přitom), tak vztáhnutím k ději předchozí věty, ke kterému zájmeno odkazuje (při tom). Modelovým příkladem může být věta uvedená v IJP v kapitole Psaní spřežek a spřahování: Hraje a přitom zpívá (= během hry na nástroj zároveň zpívá) i Hraje a při tom zpívá (= svou hru doprovází zpěvem – při hraní zpívá).
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: ale, ale
Varianty: ale ale; aleale
Dotaz: V přímé řeči v knize je použito aleale dohromady. Psala bych to spíše zvlášť.
Odpověď: Psaní aleale dohromady skutečně není vhodné. Odpovídající vysvětlení najdeme v SSČ i SSJČ: ale může fungovat i jako citoslovce vyjadřující podiv, nesouhlas, nelibost. Oba slovníky uvádějí jako příklad větu: Ale, ale, kampak tak brzo?
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: opakovaně uzavíratelný
Varianty: opakovaně uzavíratelný
Dotaz: Pro svůj klid potřebuji potvrdit, že můžeme psát znovuuzavíratelný obal dohromady, ale že opakovaně uzavíratelný obal bychom psali zvlášť. Je to tak?
Odpověď: Ano – opakovaně uzavíratelný obal jsou tři samostatná slova, zatímco znovuuzavíratelný obal jsou slova dvě. Jde sice o shodný význam, ale je vyjádřen jinými jazykovými prostředky. Komponent "znovu-" může tvořit první část složených slov (znovuuzavíratelný, znovuzvolený, znovuobjevení apod.), ale příslovce "opakovaně" se součástí složených slov nestává. Vedle uvedených možností je rovněž možné volit formulaci s jiným pořadím slov: obal je uzavíratelný znovu/opakovaně.
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: znovuuzavíratelný
Varianty: znovuuzavíratelný; znovu uzavíratelný
Dotaz: Máme psát znovu uzavíratelný obal jako dvě slova, nebo je to možné psát dohromady znovuuzavíratelný?
Odpověď: Výraz znovuuzavíratelný sice slovníky neuvádějí, ale doporučujeme ho psát dohromady. Komponent znovu- tvoří první část mnohých složených slov, srov. např. znovunavázání, znovuodhalení, znovuotevření, znovuzvolený, znovuobjevený.
Téma: Kde je možné získat/najít příručku daného typu?
Klíčové slovo: jazyková příručka
Dotaz: Je Slovník spisovné češtiny on-line?
Odpověď: Do Slovníku spisovné češtiny je možné vstupovat přes jednotlivá hesla slovníkové části Internetové jazykové příručky (https://prirucka.ujc.cas.cz/), samostatnou webovou stránku bohužel nemá.
Téma: Kde je možné získat/najít příručku daného typu?
Klíčové slovo: jazyková příručka
Dotaz: Je Český etymologický slovník volně přístupný on-line?
Odpověď: Co je nám známo, Český etymologický slovník Jiřího Rejzka existuje pouze v knižní podobě.
Téma: Jak mám používat danou příručku?
Klíčové slovo: jazyková příručka
Dotaz: Nemohu se vyznat v pravidlech českého pravopisu publikovaných na internetu.
Odpověď: Internetové stránky, které ve svém názvu obsahují výrazy jako "pravidla", "(český) pravopis", nejsou dílem Ústavu pro jazyk český, a proto nemůžeme ručit za jejich obsah ani nemáme podíl na jejich koncepci. Hledáte-li informace o češtině, doporučujeme vám naši Internetovou jazykovou příručku (www.prirucka.ujc.cas.cz).
Téma: Kde je možné získat/najít příručku daného typu?
Klíčové slovo: včetně
Dotaz: Na které internetové adrese najdu poučení o psaní čárky před slovem včetně?
Odpověď: Výklad k této části interpunkční problematiky najdete v naší Internetové jazykové příručce ve stejnojmenné kapitole – Psaní čárky před včetně, zveřejněné na adrese https://prirucka.ujc.cas.cz/?dotaz=v%C4%8Detn%C4%9B.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: přesněji řečeno
Odpověď: Vsuvky tohoto typu pravděpodobně zpřesňují či uvozují nějaký větný člen věty, k níž se vztahují, ale není možné to s jistotou určit, protože mohou být výsledkem parcelace výpovědi, tj. jsou např. samostatnými (větnými) celky navazujícími na jiné samostatné (větné) celky. Interpunkční řešení může být různé, závisí na konkrétní stavbě daného (větného) celku.
Téma: Valence podstatných jmen vzniklých ze sloves
Klíčové slovo: zabránění
Dotaz: Potřebovala bych poradit s pádem slova "rozvoj" ve větě "Upravené sezení je vhodné nejen pro lepší držení těla, ale také k zabránění rozvoji kosterní deformity." Zvolila jsem třetí pád, ale redaktorka mi ho opravila na pád druhý. Co je správně?
Odpověď: Slovník slovesných, substantivních a adjektivních vazeb a spojení neuvádí přímo slovesné podstatné jméno "zabránění", ale pouze sloveso "zabránit", z něhož je podstatné jméno odvozeno. Připouští zde výhradně vazbu se třetím pádem, tedy "zabránit rozvoji". Upozorňujeme však, že věta není šťastně formulovaná, lze předpokládat, že bude pro čtenáře nepřehledná. Doporučujeme proto spojení "je vhodné k zabránění rozvoji" zjednodušit, např. takto: "Upravené sezení je vhodné nejen pro lepší držení těla, ale také zabraňuje rozvoji kosterní deformity."
Téma: Zápis přejatého slova
Klíčové slovo: someliér; sommelier
Varianty: someliér; sommelier; sommeliér
Dotaz: Setkal jsem se se slovem zapsaným sommeliér. Nedaří se mi nikde najít, zda to je, či není přijatelná varianta. Sám bych ho tak nenapsal.
Odpověď: Vaše pochybnosti jsou oprávněné. Doklady z ČNK ukazují, že podoba (zatím) není zcela ustálená, slovníky výraz nezachycují. Protože jde o relativně frekventovaný výraz, doporučujeme volit počeštěnou podobu someliér, v níž dlouhé é odpovídá zápisu slov tohoto typu (např. hoteliér, garderobiér, instalatér, designér, krupiér, štukatér). Tuto pravopisnou podobu uvádíme v IJP. Vedle toho je možné užít původní francouzskou podobu sommelier. Zápis sommeliér nedoporučujeme, přestože i ten se v praxi objevuje.
Téma: Zápis přejatého slova
Klíčové slovo: fleška
Dotaz: Píše se slovo fleška už česky?
Odpověď: Použijete-li podobu fleška, pak jde o nespisovný výraz, jehož podoba není kodifikována. Výkladové slovníky češtiny výraz neuvádějí, slovo fleška zachycuje pouze Slovník nespisovné češtiny. Počeštěnou podobu fleška doporučujeme užívat jen v neformálních textech. V plně spisovných textech je vhodné užít označení, které zachovává původní pravopisnou podobu: flash disk, popř. dohromady flashdisk.
Téma: Y = vlastní jméno – rodiny, manželé, bratři, sestry atp.: příjmení adjektivní (Veselý)
Klíčové slovo: Šeří, Šerých
Varianty: Šeří; Šerý
Dotaz: Je správně novomanželé Šeří, nebo novomanželé Šerý?
Odpověď: Společná podoba jména novomanželů utvořená od příjmení Šerý má dvě správné varianty – buď novomanželé Šeří, nebo novomanželé Šerých. (Podoba novomanželé Šerý je nesprávná.)
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: odmalička; od malička
Varianty: odmalička; od malička
Dotaz: Mám psát odmalička dohromady, nebo zvlášť: od malička?
Odpověď: V souladu s IJP a SSČ je možné psát jak dohromady odmalička, tak zvlášť od malička; podoby jsou stylově rovnocenné, bez významového rozlišení. Doklady z ČNK ukazují, že psaní dohromady je v praxi častější.
Téma: Y = vlastní jméno – tvoření přídavných jmen od jmen zeměpisných (Brandýs > brandýský, Aš > ašský aj.): jména cizí, víceslovná
Klíčové slovo: burkinafasko-malijský
Varianty: burkinafasko-malijský
Dotaz: Jak vytvořit složené přídavné jméno utvořené od názvů států Burkina Faso a Mali? Může to být burkinafasko-malijský?
Odpověď: Ano, přídavné jméno utvořené od názvu státu Burkina Faso je burkinafaský a přídavné jméno utvořené od názvu státu Mali je malijský, složené přídavné jméno má tedy opravdu podobu burkinafasko-malijský.
Téma: Vokalizace předložky
Klíčové slovo: k, ke
Varianty: k; ke
Dotaz: Je správně technika k chlazení, nebo technika ke chlazení?
Odpověď: Smyslem tzv. vokalizace předložek (k > ke) je usnadnění výslovnosti. Ve chvíli, kdy by stykem (neslabičné) předložky s následujícím slovem vznikla obtížně vyslovitelná souhlásková skupina, předložka se přidáním samohlásky "e" tzv. vokalizuje. Pro tuto vokalizaci platí jen málo bezvýjimečných pravidel (např. začíná-li následující slovo na stejnou souhlásku, která tvoří předložku, vokalizuje se: není k králi, ale jedině ke králi), existují tu jen tendence, protože různí uživatelé češtiny vnímají různé souhláskové skupiny jako různě obtížně vyslovitelné. To je i případ spojení "technika k/e chlazení". V daném případě je tedy možné předložku jak vokalizovat – technika ke chlazení, tak i ponechat nevokalizovanou – technika k chlazení.