ctu-aic/questions_ujc_cas_cs huggingface dataset:
Téma: Nejasný rod, kolísání rodu
Klíčové slovo: kolam
Dotaz: Jak zacházet v textu s tamilským slovem kolam, které označuje druh malby?
Odpověď: V dostupných zdrojích včetně Českého národního korpusu nelze nalézt dostatek dokladů, abychom mohli vynést jednoznačný soud. Podle zakončení bychom čistě formálně mohli zařadit toto podstatné jméno k rodu mužskému neživotnému a vzoru "hrad". Nelze vyloučit ani možnost, že se v odborném úzu používá i ženský rod na základě analogie se slovem malba, ale přikláněli bychom se spíše k rodu mužskému neživotnému. Pokud to neúměrně nezatíží text, je rovněž možné se vyjádření rodu vyhnout použitím nominativu jmenovacího.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: dobrý den
Odpověď: Pozdrav "dobrý den" oddělujeme od oslovení čárkou.
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: přívlastek volný
Dotaz: Odděluje se přívlastkové spojení v následující větě čárkou? "Nová moderní evropská čtvrť(,) pulzující celý den(,) přináší služby, bezpečí..."
Odpověď: Volnou přívlastkovou konstrukci je potřeba oddělit čárkami z obou stran (viz "konkrétní případ").
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: jednou dvakrát
Odpověď: V ustálených spojeních s významem přibližnosti se čárka nepíše.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: upadaje
Odpověď: Doplněk patří mezi rozvíjející větné členy, které lze do věty včlenit jako její významově těsnou nebo volnou součást. Podle toho lze volit psaní bez čárky i s čárkou. Volba interpunkčního řešení závisí na kontextu a také na preferenci pisatele. Psaní čárky závisí i na míře rozvití doplňkové konstrukce.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: kam
Odpověď: Vedlejší větu uvozenou podřadicí spojkou nebo podřadicím spojovacím výrazem je potřeba oddělit od řídící věty (popř. řídícího výrazu) čárkou.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: a
Odpověď: Vedlejší věty spojené souřadně v poměru slučovacím čárkou neoddělujeme, jsou-li spojeny souřadicími spojkami. Jestliže jsou spojeny beze spojek, oddělují se čárkou.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: Karle
Odpověď: Oslovení se odděluje čárkami, a to z obou stran, pokračuje-li za oslovením věta.
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: a
Odpověď: Hlavní věty spojené souřadicí spojkou v poměru slučovacím neoddělujeme čárkou. Oddělíme je pouze v případě, že jsou spojeny beze spojky.
Téma: Odděluje se tato ustálená vsuvka čárkou (čárkami)?
Klíčové slovo: jinak řečeno
Odpověď: Vsuvky tohoto typu jsou tvořeny ustáleným jednoslovným či víceslovným spojením. Nepřinášejí zpřesňující či dodatečně připojené informace o žádném větném členu věty, do níž jsou vsunuty, spíše jsou významově samostatným promluvovým pásmem a vyjadřují nejrůznější postoje či komentáře mluvčího k tomu, co je řečeno větou, do níž jsou vsunuty. Ustálené vsuvky mohou mít oslabenou větnou platnost, a proto je možné je do věty včlenit těsně a neoddělovat je čárkou (čárkami), nebo je čárkou (čárkami) naopak oddělit a signalizovat tak jejich větnou povahu. Interpunkční řešení u nich často záleží na kontextu i na preferenci pisatele.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: přístavek
Dotaz: Mám napsat ve spojení "ukazuje nám(,) běžným smrtelníkům(,)..." čárky?
Odpověď: Volný konkretizující přístavek, který upřesňuje předcházející spojení, oddělujeme z obou stran čárkami (viz "konkrétní případ").
Téma: Píše se před daným výrazem čárka?
Klíčové slovo: nebo
Odpověď: Před dodatečně připojenou informací přinášející výčet dalších případů, které "bereme v úvahu", píšeme čárku. Taková konstrukce bývá zpravidla uvozena výrazy "respektive", "případně", "eventuálně". Pokud věta za takovým spojením dále pokračuje, čárka za ním už nutná není, např.: "Vánoce, respektive nákupní horečka a stres s nimi spojené(,) začínají každý rok o něco dříve."
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: k čertu
Odpověď: Citoslovce se zpravidla stávají základem samostatné neslovesné věty (ve školské terminologii takové výpovědi nazýváme větné ekvivalenty) a tyto citoslovečné věty zpravidla oddělujeme čárkou.
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: přívlastek volný
Dotaz: Píše se čárka před výrazem "sestávající" ve větě "Především jde o novou třídu sloužících(,) sestávající kromě jiných z chův, zahradníků a řidičů"?
Odpověď: Volnou přívlastkovou konstrukci je potřeba oddělit čárkou (čárkami).
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: odsávajících
Odpověď: Jestliže lze u přívlastků připustit dvojí chápání a považovat je za volné i těsné, lze je buď oddělit čárkami, nebo ponechat bez čárek. Volba interpunkčního řešení závisí na kontextu a také na volbě pisatele.
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: ať – nebo
Odpověď: Jsou-li složky několikanásobného větného členu spojeny dvojitými spojovacími výrazy, píše se před spojovacím výrazem u druhé (či další) složky čárka.
Téma: Součástí několikanásobného podmětu není jméno r. muž. živ. (slovosled podmět – přísudek)
Klíčové slovo: lyžování a plavání
Dotaz: Chci se zeptat, podle čeho mám řídit shodu ve větě "Lyžování a plavání ho bavily". Je možné tvar přísudku řídit pouze slovem "plavání", tzn. "Lyžování a plavání ho bavilo"?
Odpověď: Pokud jsou složkami několikanásobného podmětu pouze abstraktní jména středního rodu v jednotném čísle, je možné vedle uplatnění obvyklých pravidel shody ("Lyžování a plavání ho bavily") zvolit i řešení s přísudkem v jednotném čísle: "Lyžování a plavání ho bavilo".
Téma: Zkratková slova
Klíčové slovo: PES
Varianty: PES; Pes
Dotaz: Jak bychom měli v textu zacházet se zkratkou protiepidemického systému PES? Psát s velkými písmeny? Skloňovat?
Odpověď: Zkratka systému protiepidemických opatření PES je typ iniciálové zkratky, respektive iniciálového zkratkového slova. Od těch prototypických se liší tím, že je tvořena složeninou, proto se součástí zkratky stala počáteční písmena obou částí složeniny: ProtiEpidemický Systém. Tuto zkratku doporučujeme v souladu s obecnými pravidly o zacházení s iniciálovými zkratkami ponechat ve spisovném textu nesklonnou. Iniciálová zkratková slova se sice občas i v grafické podobě v méně formálních textech skloňují (viz např. GIBSu, ROPem apod.), v tomto případě však situaci komplikuje fakt, že v mluvené podobě se podoby typu PESu [pesu], PESem [pesem] neužívají. Zkratkové slovo se totiž skloňuje analogicky k obecnému podstatnému jménu "pes". V mluveném projevu to nepůsobí problémy, ale v grafické podobě nelze měnit iniciálovou zkratku podle tvarů v nepřímých pádech (např. *PSA) a podoby Psa, Psem by působily substandardně a mohly by být matoucí. Přijatelné by byly snad jedině v případě, že by se k nim připojila zkratka tzv., nebo se užívaly v uvozovkách. Přesto však jako nepříznakovou a stylově neutrální podobu doporučujeme ve spisovných textech užít ve všech pádech nesklonnou podobu PES, případně připojit opěrné podstatné jméno, které lze skloňovat: systém PES, podle systému PES apod. To, že se výraz "systém" objevuje jako opěrné substantivum a zároveň je součástí iniciálové zkratky, v tomto případě nevadí, není to ojedinělý případ, viz spojení LCD displej apod.
Téma: Zkratková slova
Klíčové slovo: Deza
Varianty: DEZA; Deza
Dotaz: V souvislosti s ekologickými haváriemi na řece Bečvě se ve zpravodajství častěji objevuje název chemičky Deza. Vyskytuje se přitom v různých podobách – jednou psáno verzálami, skloňované, pak zase pouze s počátečním velkým písmenem.
… že 20. září se v DEZE stala provozní událost…
… havárii v DEZA, která se stala…
… že v den otravy řeky se ve valašskomeziříčské chemičce Deza stala havárie..

 Název vznikl jako akronym DEhtové ZÁvody. Domnívám se, že bychom k němu měli přistupovat jako ke zkratkovému slovu, podobně jako Čedok nebo Sazka. Měli bychom ho tedy psát s počátečním velkým písmenem a skloňovat. Psáno s verzálami a ještě skloňované působí přinejmenším divně. Prostudovali jsme si internetovou příručku - Zkratková slova https://prirucka.ujc.cas.cz/?ref=398&id=784 a Skloňování názvů institucí a firem https://prirucka.ujc.cas.cz/?id=398, ale stále nejsme s kolegy jednotní. Sama chemička se občas píše verzálami DEZA, a.s., jindy pak se skloňuje jako zkratkové slovo. Jaký je prosím Váš názor?
Odpověď: Název Deza skutečně vznikl stejně jako názvy Čedok, Sazka apod. Pravopisná podoba s velkými písmeny patrně vychází z toho, jak je název zapsán v obchodním rejstříku a jak ho používá i sama firma ve svých materiálech a v logu. Nejde však o iniciálovou zkratku, proto z pravopisného hlediska není v běžném textu k velkým písmenům důvod. Grafický zápis s velkými písmeny není u názvů firem nebo výrobků ojedinělý (a to i v případech, kdy se nejedná o zkratky či zkratková slova), ale není za všech okolností závazný.  Pravopisně nesystémové podoby, tj. verzálky či malá písmena na začátku názvu, by měly být respektovány pouze v textech právní povahy, tj. tam, kde je z právního hlediska dodržování oficiálního znění funkční a rozlišující. V textech neprávní povahy, např. v publicistice, je vhodnější se co do užívání velkých a malých písmen řídit obecnými pravopisnými pravidly. Pokud se název objevuje v textu v nepřímých pádech, doporučujeme zacházet s ním stejně s Čedokem nebo Sazkou, tzn. psát první písmeno velké, ostatní malá a standardně skloňovat: Dezu, Dezy, Deze... Variantu se všemi velkými písmeny bychom připustili v 1. pádu na začátku textu, ale i zde bychom preferovali zápis Deza.
Téma: Jaká je koncepce dané příručky?
Klíčové slovo: jazyková příručka
Dotaz: Pokud v Internetové jazykové příručce najdu chybu, můžete ji opravit?
Odpověď: Ano, samozřejmě a za podobná upozornění jsme rádi. Jelikož slovníková část Internetové jazykové příručky (tabulky s jednotlivými tvary slov) byla generována automaticky a následně revidována, mohou se ve výjimečných případech objevit chyby. Komentáře nebo připomínky k slovníkové nebo výkladové části zasílejte prosím na adresu poradna@ujc.cas.cz.
Téma: Je možné do určité příručky doplnit danou informaci?
Klíčové slovo: jazyková příručka
Dotaz: Uvítala bych, kdyby byly ve výkladovém slovníku uváděny podrobnější informace ke slovesným vazbám.
Odpověď: V současné době vzniká nový výkladový slovník s názvem Akademický slovník současné češtiny, který oproti slovníkům starším v tomto směru podává podrobnější informace. Z tištěných publikací vám dále můžeme doporučit Slovník slovesných, substantivních a adjektivních vazeb a spojení. On-line lze slovesné vazby vyhledávat ve Valenčním slovníku českých sloves (též VALLEX 3.0) na adrese https://ufal.mff.cuni.cz/vallex/3.0/.
Téma: Bibliografické údaje o příručkách
Klíčové slovo: učebnice
Dotaz: Jak se jmenuje nedávno vydaná příručka pro učitele, jejímž autorem je Stanislav Štěpáník?
Odpověď: Uvedená kniha se jmenuje Školní výpravy do krajiny češtiny (didaktika českého jazyka pro ZŠ a VG), byla vydána v roce 2020 a jejími autory jsou S. Štěpáník a kolektiv.
Téma: Školní výuka
Klíčové slovo: učebnice
Dotaz: Kdo rozhoduje o podobě učebnic češtiny?
Odpověď: Udělení schvalovacích doložek učebnicím a učebním textům je v kompetencích Ministerstva školství, mládeže a tělovýchovy.
Téma: Poslání Ústavu pro jazyk český
Klíčové slovo: didaktika
Dotaz: Jaký vliv má Ústav pro jazyk český na obsah učebnic?
Odpověď: Ústav pro jazyk český není didaktické pracoviště, a proto jako instituce není tvůrcem učebnic. Jistá dílčí spolupráce však existuje, někteří pracovníci ÚJČ se na vzniku učebnic podíleli a podílejí, udělení schvalovacích doložek učebnicím a učebním textům je však v kompetencích Ministerstva školství, mládeže a tělovýchovy.
Téma: Vedlejší věta přívlastková
Klíčové slovo: takový, že
Dotaz: Nemůžeme se s kolegyní shodnout, zda je v souvětí "Strhl se takový křik, že lidem tuhla krev v žilách" vedlejší věta přívlastková, nebo měrová. Rozsoudíte nás?
Odpověď: Upozorňujeme, že nejsme didaktické pracoviště, takže nevíme, jak k tomuto problému přistupuje současná školská praxe. Mluvnice takový typ vět obvykle považují za tzv. věty účinkové, které uvedením následku děje vyjadřují míru (intenzitu) či obecně způsob, případně i příčinu. Jednoznačná shoda mezi příručkami není. Těmto větám obvykle předchází výrazy jako "tak", "tolik", "takový" apod. V. Šmilauer v Novočeské skladbě kromě tohoto výkladu uvádí též významově blízký větný typ "Chlapec, že se na něho srdce třese", který klasifikuje jako vedlejší větu přívlastkovou s významem účinkovým.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: jelikož
Odpověď: Vedlejší větu uvozenou podřadicí spojkou nebo podřadicím spojovacím výrazem je třeba oddělit čárkou od věty hlavní.
Téma: Vztah stupňovací
Klíčové slovo: stupňování
Dotaz: Jaký poměr je mezi větami v souvětí "Po válce byl nařčen z kolaborace, a byl i ve vězení"?
Odpověď: Ústav pro jazyk český není didaktické pracoviště, takže nemůžeme zaručit, že školská praxe neupřednostňuje jiné řešení, nicméně poměr v uvedeném souvětí bychom vzhledem k užité spojce "i" určili jako slabý poměr stupňovací.
Téma: Odděluje se dané spojení čárkou?
Klíčové slovo: předmět
Odpověď: Předmět je rozvíjejícím větným členem. Tento determinační vztah čárkou neoddělujeme.
Téma: Vztah odporovací
Klíčové slovo: ale i
Dotaz: Jaký poměr je mezi větami v souvětí "Po skončení války se k učení vrátil, ale věnoval se i divadlu"?
Odpověď: Ústav pro jazyk český není didaktické pracoviště, takže nemůžeme zaručit, že školská praxe neupřednostňuje jiné řešení, nicméně poměr v uvedeném souvětí bychom určili jako odporovací. Tento typ uvádí mezi příklady odporovacích souvětí např. Vladimír Šmilauer v Novočeské skladbě: "Miloval jsem slunce, polední žár – ale i vlažnost večerních cest."
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: než
Odpověď: Před spojkou než (nežli) píšeme čárku pouze v případě, že uvozuje větu, nikoli jen větný člen.
Téma: Odděluje se tato ustálená vsuvka čárkou (čárkami)?
Klíčové slovo: pochopitelně
Dotaz: Odděluje se částice "pochopitelně" čárkou?
Odpověď: Vsuvky tohoto typu (např. mimochodem, upřímně řečeno, naneštěstí apod.) jsou tvořeny ustáleným jednoslovným či víceslovným spojením. Nepřinášejí zpřesňující či dodatečně připojené informace o žádném větném členu věty, do níž jsou vsunuty, spíše jsou významově samostatným promluvovým pásmem a vyjadřují nejrůznější postoje či komentáře mluvčího k tomu, co je řečeno větou, do níž jsou vsunuty. Ustálené vsuvky mohou mít oslabenou větnou platnost, a proto je možné je do věty včlenit těsně a neoddělovat je čárkou (čárkami) nebo je čárkou (čárkami) naopak oddělit a signalizovat tak jejich větnou povahu. Interpunkční řešení u nich často záleží na kontextu i na preferenci pisatele.
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: tedy
Odpověď: Složky několikanásobného větného členu spojené souřadně v poměru důsledkovém oddělujeme čárkou, jsou-li spojeny souřadicími spojovacími výrazy i pokud jsou spojeny beze spojky. Čárky píšeme pouze mezi jednotlivými složkami větného členu.
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: tedy
Odpověď: Složky několikanásobného větného členu spojené souřadně v poměru příčinném/důsledkovém oddělujeme čárkou, jsou-li spojeny souřadicími spojovacími výrazy i pokud jsou spojeny beze spojky. Čárky píšeme pouze mezi jednotlivými složkami větného členu.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Odpověď: Dodatkově připojené větné členy do věty vnášejí doplňující informace, proto je můžeme chápat jako volně připojené a oddělit je od zbytku věty čárkou. Rozhodnutí, zda daný člen bude chápán jako volně připojený a oddělen čárkou, nebo zda bude do věty připojen těsně, a tedy nebude oddělen čárkou, je často věcí subjektivní volby pisatele závislé na kontextu a věcných znalostech. Proto by v řadě případů zařazených do této kategorie bylo bezvýhradně přijatelné psaní s čárkou i bez čárky a interpunkčním řešením by se signalizoval pouze postoj tazatele k významové závažnosti daného větného členu.
Téma: Psaní c/k
Klíčové slovo: covid
Varianty: covid; Covid; Kovid; kovid
Dotaz: Rád bych věděl, jak se aktuálně píše covid? Kovid, nebo Covid? A může se psát i s malým písmenem?
Odpověď: Pravopisná podoba se nezměnila. Přestože se na počátku slova vyslovuje [k], píšeme "c": covid, přesněji covid-19. Zápis kovid se zatím v českých textech objevuje spíše výjimečně, zcela jednoznačně převažuje doporučovaná podoba covid. Slovo píšeme s malým počátečním písmenem, stejně jako názvy jiných nemocí, např. chřipka, malárie, cholera, viróza apod. Náležitou podobu lze ověřit v IJP.
Téma: Jakou doporučujete příručku pro danou problematiku?
Klíčové slovo: dělení slov
Dotaz: Ve které příručce najdu informace k dělení slov?
Odpověď: Doporučujeme vám Internetovou jazykovou příručku, která ve své výkladové části podává informace k dělení slov na konci řádku, v části slovníkové pak u každého hesla graficky naznačuje způsob jeho dělení.
Téma: Žádost o placené písemné vyjádření
Klíčové slovo: vyhotovení písemné odpovědi
Dotaz: Potřeboval bych od vás rozebrat nikoli jednu větu, ale čtyřstránkový dokument.
Odpověď: Bohužel, jazyková poradna vám v rámci placeného písemného vyjádření může poskytnout pouze výklad určitého jazykového jevu, konkrétní věty či souvětí. Rozbory delších úseků textu o několika stranách nevyhotovujeme.
Téma: Dotazy z oblasti personalistiky
Klíčové slovo: zaměstnanci ÚJČ
Dotaz: Je u vás zaměstnán pan doktor Karel Oliva?
Odpověď: Doktor Karel Oliva momentálně není zaměstnancem Ústavu pro jazyk český.
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: západovýchodní
Varianty: západovýchodní; západo-východní
Dotaz: Píše se spojení západo-východní směr (od Afghánistánu po Turecko) se spojovníkem?
Odpověď: Zápis se spojovníkem v tomto případě v pořádku není, přestože jde o dvě souřadně spojené složky: západ a východ. Spojovník používáme pro oddělení obou souřadných složek tehdy, je-li první část složeného přídavného jména zakončena na -sko, -cko, -ně nebo -ově. Jestliže je první část přídavného jména zakončena na -o (popř. to může být i -ovo), pak bychom měli psát v souladu s doporučením uvedeným v PČP či v IJP složené přídavné jméno dohromady: západovýchodní směr. Obdobně píšeme bez spojovníku slova hluchoněmý, předozadní, sladkokyselý, malinovovanilkový apod. Psaní slova západovýchodní je možné ověřit v IJP, toto slovo zachycuje už i SSJČ.
Téma: Školní výuka
Klíčové slovo: didaktické postupy
Dotaz: Je přiměřené zahrnout do učiva druhé třídy základní školy výklad o nevlastní přímé řeči?
Odpověď: Jazyková poradna dokáže posoudit konkrétní jazykový problém, bohužel však nejsme didaktické pracoviště, a proto nemůžeme vydat stanovisko k aspektům zadání týkajícím se výuky, například k otázkám přiměřenosti úloh. Můžete zkusit najít odpověď na stránkách Asociace češtinářů (www.ascestinaru.cz), popřípadě tamtéž položit dotaz v on-line diskusi.
Téma: Kterou příručkou z uvedených se mám řídit?
Klíčové slovo: příručka
Dotaz: V pravidlech pravopisu uvedených na internetu se informace o psaní uvozovek liší od výkladu v Pravidlech českého pravopisu vydaných nakladatelstvím Academia. Kterou příručkou se mám řídit?
Odpověď: Internetové stránky, které ve svém názvu obsahují výrazy jako "pravidla", "(český) pravopis", nejsou dílem Ústavu pro jazyk český, a proto nemůžeme ručit za jejich obsah ani nemáme podíl na jejich koncepci. Pravidla českého pravopisu, která vytvořil ÚJČ, vyšla pouze v tištěné podobě.
Téma: Obecná lingvistická terminologie
Dotaz: Co to je nepřímá vlastní řeč? Našla jsem tenhle pojem na internetu.
Odpověď: V tomto případě půjde zřejmě o chybu. Odkazujeme na Nový encyklopedický slovník češtiny, který rozlišuje následující typy reprodukované řeči: 1. uvozenou řeč přímou (přímou řeč), 2. uvozenou řeč nepřímou (nepřímou řeč), 3. nevlastní přímou řeč a 4. polopřímou řeč. Podrobné informace najdete v uvedeném slovníku v hesle Reprodukovaná řeč.
Téma: Kterou příručkou z uvedených se mám řídit?
Klíčové slovo: jazyková příručka
Dotaz: V Pravidlech českého pravopisu z nakladatelství Fin Publishing se informace o psaní uvozovek liší od výkladu v Pravidlech českého pravopisu vydaných nakladatelstvím Academia. Kterou příručkou se mám řídit?
Odpověď: Doporučujeme vám řídit se Pravidly českého pravopisu, která vydalo nakladatelství Academia (tzv. akademické vydání) a nakladatelství Fortuna (tzv. školní vydání Pravidel českého pravopisu), za informace v jiných vydáních (pod jinými nakladatelstvími) nemůžeme ručit.
Téma: Doporučujete užívání dané příručky?
Klíčové slovo: jazyková příručka
Dotaz: Nenašel jsem Akademickou gramatiku spisovné češtiny od Františka Štíchy v seznamu doporučené literatury, který uvádíte na vašich webových stránkách. Jde o důvěryhodný zdroj?
Odpověď: Akademickou gramatiku spisovné češtiny lze velmi stručně charakterizovat jako převážně teoreticky zaměřenou jazykovou příručku, která je založena na korpusových datech. Jistě ji lze doporučit pro získání informací o češtině, a to zejména pro poučenější uživatele. Záleží pouze na tom, k jakému účelu chcete danou publikaci užívat.
Téma: Jakou doporučujete příručku pro danou problematiku?
Klíčové slovo: příručka
Dotaz: Ve které příručce najdu u jednotlivých slov informace o jejich kořenech?
Odpověď: Morfematické stavbě slov se věnuje Retrográdní morfematický slovník češtiny od Eleonory Slavíčkové (1975) nebo Bázový morfematický slovník od Zbyňka Šišky (2. vyd. 2005). Pro užívání těchto příruček je však nezbytná určitá úroveň znalostí z oblasti morfematiky. Přehledný výklad v tomto směru podávají skripta Gramatické rozbory češtiny od Roberta Adama a kol. (2017). K pochopení morfematické stavby slova vám může pomoci i Český etymologický slovník Jiřího Rejzka (3. vyd. 2015).
Téma: Nevyjádřený podmět – podmět z oslovení
Klíčové slovo: milé děti
Dotaz: Nejsem si jistá, jak řešit shodu přísudku s podmětem v případech, kdy podmět známe z oslovení, např. "Milé děti, přejeme vám, abyste se měly/i dobře". Jaké i/y je zde správně?
Odpověď: O této problematice se vedou spory. Jeden názorový tábor tvrdí, že jelikož jsou "děti" v oslovení v 5. pádě, logicky nemůžou být podmětem věty; podmětem je podle tohoto pojetí bezrodé zájmeno "vy", a shoda se řídí přirozeným rodem podmětu (pak záleží na kontextu, zda jsou "dětmi" míněni chlapci i dívky, pouze chlapci, nebo pouze dívky). Druhý tábor zastává myšlenku, že jde o specifický případ a podmětem jsou i přes 5. pád "děti"; podle tohoto pojetí je v přísudku náležité ypsilon. Závěrem: volbu koncovky v přísudku je možné řídit jak přirozeným rodem podmětu, tak rodem podstatného jména v 5. p.
Téma: Nevyjádřený podmět – podmět z předchozího větného kontextu
Klíčové slovo: děti
Dotaz: Nevím si rady se shodou přísudku s podmětem v jednom specifickém případě. V textu je nejdříve řečeno, že děti mají mít do školy přezůvky. Tím jedna věta končí a následující věta pokračuje zhruba takto: "Také je záhodno, aby s sebou měly... (další věci)." Jde mi o to, jestli mám v této větě pokračovat v řízení shody podle slova "děti" (a psát v přísudku ypsilon), nebo je zde možná i shoda podle smyslu, tedy vyložit si to tak, že v té množině dětí jsou chlapci i dívky, a psát měkké i.
Odpověď: V tomto případě je možné pouze první řešení s ypsilonem. Formálním podmětem druhé věty jsou totiž pořád "děti", pouze jsou nevyjádřené.
Téma: Tvar zájmena – ostatní
Klíčové slovo: ti
Dotaz: Píšu soukromé přáníčko a sama sebe jsem zmátla. Text přání zní: "Komupak to vadí, že ti, co máš rád, tě mají stále rádi." Nejsem si jistá, jestli má být v druhé větě "ti", nebo "ty".
Odpověď: Náležitý tvar zájmena je "ti". Zájmeno je zde v pozici podmětu, a proto musí být v prvním pádě (celá věta zní "že ti... tě mají stále rádi"). Tvar "ty" by byl namístě, kdyby bylo zájmeno ve větě předmětem. Nad rámec vašeho dotazu doplníme, že užití zájmena "co" v tomto kontextu je považováno za hovorový prostředek; ve spisovném textu by bylo vhodné ho nahradit zájmenem "které".
Téma: Gramatická shoda (typ Rychlé šípy byly)
Klíčové slovo: Rychlé šípy
Dotaz: Jaké i/y se správně píše ve větě "Rychlé šípy byly ve městě", když víme, že členy Rychlých šípů byli samí kluci?
Odpověď: To, že členy Rychlých šípů byli samí kluci, v tomto případě nehraje roli: klíčový je gramatický, nikoli přirozený rod podmětu. "Šípy" jsou jméno rodu mužského neživotného, a namístě je tudíž ypsilon.