ctu-aic/questions_ujc_cas_cs huggingface dataset:
Téma: Jakou doporučujete příručku pro danou problematiku?
Klíčové slovo: výkladový slovník
Dotaz: Jak mohu pomocí slovníků zjistit, kdy bylo nějaké slovo v češtině poprvé užito?
Odpověď: U nové vrstvy slovní zásoby můžete jednotlivá slova vyhledávat ve slovnících neologismů (viz příručky Nová slova v češtině 1, 2), popřípadě v databázi nových slov Neomat (neologismy.cz). U starších výrazů je nutné porovnávat hesláře výkladových slovníků (jejich soupis naleznete v sekci elektronických slovníků a zdrojů na webové stránce ÚJČ, ujc.cas.cz).
Téma: Kde je možné získat/najít příručku daného typu?
Klíčové slovo: výkladový slovník
Dotaz: Existuje on-line dostupný Akademický slovník cizích slov?
Odpověď: Nový akademický slovník cizích slov je přes zveřejněná hesla zapojený do Internetové jazykové příručky (prirucka.ujc.cas.cz). Jeho starší verzi (Akademický slovník cizích slov) umožňuje číst obecný prohlížeč slovníků DebDict (https://deb.fi.muni.cz/proj_debdict-cs.php).
Téma: Kde je možné získat/najít příručku daného typu?
Klíčové slovo: výkladový slovník
Dotaz: Je na internetu dostupný výkladový slovník češtiny?
Odpověď: Přes webovou stránku ÚJČ (ujc.cas.cz) je možné přes nabídku elektronických slovníků a zdrojů vstupovat do staršího Příručního slovníku jazyka českého a Slovníku spisovného jazyka českého. Novější Slovník spisovné češtiny pro školu a veřejnost není dostupný jako celek, ale je zapojen do Internetové jazykové příručky (prirucka.ujc.cas.cz). Aktuálně připravovaný Akademický slovník současné češtiny umožňuje (v červenci 2021) prohlížení a filtrování hesel s náslovím A–Č.
Téma: Jaká je koncepce dané příručky?
Klíčové slovo: technický slovník
Dotaz: Jakým typem slovníku je technický slovník?
Odpověď: Technický slovník je z hlediska obsahu typem encyklopedického slovníku (oproti s. jazykovým se zaměřuje na mimojazykovou skutečnost), popřípadě bývá technický slovník označován za slovník naučný.
Téma: Jaká je koncepce dané příručky?
Klíčové slovo: Pravidla českého pravopisu
Dotaz: Jakým typem slovníku jsou Pravidla českého pravopisu?
Odpověď: Pravidla českého pravopisu jsou speciální nevýkladový slovník zaměřený na ortografii (pravopis), resp. jsou označována za ortografický slovník.
Téma: Telefonické jazykové poradenství
Klíčové slovo: jazyková poradna
Dotaz: Přichází do jazykové poradny hodně dotazů?
Odpověď: Na jazykovou poradnu se ve vymezené době (10–12 hodin) za jeden pracovní den obrátí průměrně dvacet tazatelů, kteří mají dohromady kolem 30 dotazů. (Údaje za roky 2020–21.)
Téma: Dotazy z literárněvědné oblasti
Klíčové slovo: literární dílo
Dotaz: Kdo je autorem spisu Hádání pravdy se lží?
Odpověď: Autorem alegorického spisu Hádání pravdy se lží je Ctibor Tovačovský z Cimburka. (S podobnými dotazy se prosím obracejte na literární vědce.)
Téma: Terminografie
Klíčové slovo: termín
Dotaz: Za jak dlouhou dobu je možné změnit termín určitého oboru?
Odpověď: Na podobné otázky týkající se terminografie nelze odpovědět úplně jednoduše. Nespadají do kompetencí jazykové poradny, jelikož se vždy týkají konkrétních oborů, pro něž je odborné názvosloví vytvářeno, přičemž hlavním faktorem pro zařazení určitého termínu do souboru termínů, či naopak jeho opuštění, je konsensus jazykových uživatelů, kterými jsou odborníci v daném oboru. Terminografové zpracovávající terminologické slovníky určitého oboru by měli mít přehled o všech věcných (odborných) souvislostech i o úzu daného oboru, jelikož jen tak mohou podat komplexní přehled konkrétní odborné slovní zásoby.
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: bezvýpadkový
Varianty: bezvýpadkový
Dotaz: Psala bych slovo bezvýpadkový dohromady, ale chci mít jistotu, že je to tak v pořádku.
Odpověď: Slovníky sice tento výraz nezachycují, ale psaní slova bezvýpadkový dohromady je v pořádku. Komponent bez- tvoří součást mnohých běžně užívaných slov: bezhotovostní, bezdůvodný, bezmocný, bezpracný, bezpříkladný...
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: sbohem
Varianty: sbohem; s Bohem
Dotaz: Je možno na smuteční vazbě napsat "poslední s Bohem"? V příručkách jsem to nenašla, ale vím, že se to dříve používalo.
Odpověď: Zápis "poslední s Bohem" nepovažujeme v současné době za vhodný. Spřežka sbohem vyjadřující pozdrav na rozloučenou je ustálená už řadu desetiletí – zachycuje ji už PSJČ (z let 1935–1957). Je pravda, že v něm jsou variantní podoby "s bohem" a "s Bohem" uvedeny, novější zdroje je však už za rovnocenné možnosti nepovažují a uvádějí pouze zápis dohromady: sbohem (v SSJČ s poznámkou dříve psáno též s bohem, s Bohem). Doporučujeme proto užívat obvyklou formulaci "poslední sbohem". Velké písmeno a psaní zvlášť se v náboženském kontextu užívá v obratu "jít s Pánem Bohem" (tedy udělit umírajícímu svátost posledního pomazání), popř. při rozloučení "buď s Bohem".
Téma: Obecná lingvistická terminologie
Dotaz: Co jsou jazykové vrstvy a co jsou jazykové úrovně? V jednom článku Karel Oliva užíval oba pojmy.
Odpověď: Zjednodušeně řečeno je jazyková vrstva označení množiny jazykových prostředků, které mají shodné sociální rozšíření, uplatnění (distribuci). Obecně se rozlišují spisovná a nespisovná vrstva jazyka, které je možné dále dělit. Více se dozvíte např. v Novém encyklopedickém slovníku češtiny (https://www.czechency.org/slovnik/VARIETA%20JAZYKA). Jazykovou úroveň lze chápat i jako synonymum pro jazykovou vrstvu, v případě j. úrovně však nejde o terminologické označení.
Téma: Náležitá/oficiální podoba jména
Klíčové slovo: Rachov
Varianty: Rachov; Rachiv
Dotaz: Potřebuji poradit, zda v českém překladu z ukrajinštiny je náležité používat pro název města Rachiv (Рахів) českou podobu Rachov (případně zvolit kombinaci: Rachiv v přímých pádech a v nepřímých pádech Rachova, Rachově atp.). Ukrajinci českou variantu Rachov kritizují a odmítají, protože se domnívají, že vychází z ruštiny.
Odpověď: Jak dokládají mj. data z Českého národního korpusu, Rachov je vžité české exonymum (tj. domácí podoba cizího názvu) pro dané ukrajinské město; podobně jako např. Charkov a Lvov pro Харків/Charkiv a Львів/Lviv. Endonymum (tj. podoba v jazyce původu, v tomto případě transkribovaná do latinky) Rachiv se však v českých textech taktéž vyskytuje.

Užití českého exonyma Rachov je výhodné zejména z hlediska neproblematického skloňování. Od jména Рахів (Rachiv) zní v ukrajinštině 2. pád j. č. Рахова (Rachova), analogické užívání v češtině, tj. Rachiv, bez Rachova, však nedoporučujeme, protože nemá kvůli střídání hlásek -i- a -o- oporu v českém skloňovacím systému.

Je sice pravda, že ruské exonymum pro Rachov je rovněž zakončeno na -ov (Рахов), avšak nelze z toho automaticky vyvozovat, že toto pojmenování čeština přejala právě z ruštiny. Sufix -ov je totiž pro tvorbu místních jmen pro češtinu typický (srov. Prostějov, Chomutov, Havířov atd.). Formální podobnost českého Rachov s ruským Рахов, která může budit zřejmě zejména z politických důvodů negativní emoce, tak způsobuje především fakt, že tu jde o dva slovanské jazyky, v nichž se u místních jmen uplatňuje totožný sufix -ov. České exonymum Rachov je navíc značně staré, vyskytovalo se na českých mapách již v době, kdy se Rachov nacházel na území předválečné ČSR. Doporučujeme tedy tyto skutečnosti všem, kteří užívání podoby Rachov v češtině neprávem odsuzují, podrobně vysvětlit.
Téma: Náležitá/oficiální podoba jména
Klíčové slovo: Segedín
Varianty: Segedín; Szeged
Dotaz: Je mi jasné, že pro německé město Leipzig se v českých textech užívá název Lipsko, ale váhám v případě maďarského města Szeged. Mohu použít pojmenování Segedín?
Odpověď: Ano, Segedín je tzv. exonymum (tj. domácí podoba cizího názvu) pro maďarské město Szeged. V současném úzu si jména Segedín a Szeged konkurují. Segedín je oficiální standardizované české exonymum (viz Index českých exonym), Geografický místopisný slovník světa uvádí obě podoby, v Pravidlech českého pravopisu pak nalezneme pouze variantu Segedín. Doporučujeme volit jednotlivé názvy s ohledem na typ textu a jeho předpokládané čtenáře.
Téma: Kde je možné získat/najít příručku daného typu?
Klíčové slovo: exonymum
Dotaz: Je Index českých exonym dostupný online? Pokud ano, kolik stojí?
Odpověď: Index českých exonym je možné ve formátu PDF zakoupit přes Geoportál ČÚZK. Podle zde uvedených informací stojí elektronická verze 30 Kč (viz https://geoportal.cuzk.cz/(S(udk4b5gewavbk4lplzs0h2nc))/Default.aspx?mode=News&head_tab=&newsTyp=id&newsID=2954).
Téma: Náležitá/oficiální podoba jména
Klíčové slovo: Ferenc
Dotaz: Nevím, jak správně napsat jméno bratra výzkumníka Theodora von Kármána: kromě podoby Ferenc Kármán se lze setkat i s variantou Férenc.
Odpověď: Spíše než o otázku jazykovou zde jde o věcnou znalost, kterou bohužel nemáme. Můžeme dodat pouze to, že nám dostupné onomastické zdroje jako maďarský ekvivalent jména František uvádějí podobu Ferenc.
Téma: Náležitá/oficiální podoba jména
Klíčové slovo: exonyma
Dotaz: Mám dotaz týkající se českých ekvivalentů cizích zeměpisných jmen. Chápu, že užíváme např. Berlín místo původního Berlin, avšak u některých jmen jsem hodně na pochybách. Můžete mít dát radu, čím se přesně řídit?
Odpověď: Zjednodušeně řečeno platí, že u jmen velmi frekventovaných (jako např. Paříž, Londýn, Berlín) se užívá téměř výhradně jejich vžitá česká varianta. U méně frekventovaných názvů pak úzus kolísá (tj. někteří mluvčí či pisatelé preferují podobu Štýrský Hradec, jiní Graz). Existují pak také již téměř zapomenutá exonyma (tj. domácí podoby cizích názvů), s nimiž se lze setkat pouze výjimečně (např. Lázně Chudoba pro polské město Kudowa-Zdrój). Je tedy nutno volit jednotlivé názvy s ohledem na typ textu a jeho předpokládané čtenáře. Dodejme ještě, že standardizovanou formu takovýchto jmen zachycuje publikace Index českých exonym, která nám případné rozhodování může značně usnadnit. Pro zjišťování současného úzu doporučujeme zejména jazykové korpusy ČNK.
Téma: Náležitá/oficiální podoba jména
Klíčové slovo: exonymum
Dotaz: Mají se v turistickém průvodci v češtině používat exonyma, tj. české protějšky cizích zeměpisných jmen (např. Krakov místo Kraków, Čenstochová místo Częstochowa)? Vzhledem k tomu, že se v textu vyskytují rovněž názvy, které české exonymum nemají, obávám se nejednotnosti a možného zmatení turistů, kteří pak na místě uvidí jiné nápisy, než jaké uvádí průvodce.
Odpověď: Zjednodušeně řečeno platí, že u jmen velmi frekventovaných (jako např. Varšava, Krakov) se užívá téměř výhradně jejich vžitá česká varianta (s občasnými výjimkami typu klub Juvenia Kraków, kdy je daný název součástí jiného pojmenování, ačkoli i zde lze samozřejmě exonymum uplatnit). U méně frekventovaných názvů pak úzus kolísá (tj. někteří mluvčí či pisatelé preferují podobu Opolí, jiní Opole). Existují pak také již téměř zapomenutá exonyma, s nimiž se lze setkat pouze výjimečně (např. Lázně Chudoba pro polské město Kudowa-Zdrój). Je tedy nutno volit jednotlivé názvy s ohledem na typ textu a jeho předpokládané čtenáře. V tomto případě doporučujeme při prvním užití exonyma napsat příslušné endonymum, tj. podobu v jazyce původu, za něj do závorky, např. Čenstochová (polsky Częstochowa). Dodejme ještě, že oficiální standardizovanou formu takovýchto jmen zachycuje publikace Index českých exonym.
Téma: Náležitá/oficiální podoba jména
Klíčové slovo: pravopis názvů polských měst
Dotaz: Jak mám v českých textech nakládat s názvy polských měst, pro něž neexistují exonyma, tj. počeštěné podoby? Jde mi zejména o písmena, která se v češtině běžně nevyskytují.
Odpověď: Doporučujeme užívat tato jména v češtině v původní polské podobě včetně náležitých znaků. Pokud to z technických důvodů není možné (což bylo časté zejména v minulosti), pak Pravidla českého pravopisu připouštějí tato písmena adekvátně nahrazovat, tj. např. ą = on, ę = en (před "p" a "b" však om, respektive em), ł = l atd.
Téma: Náležitá/oficiální podoba jména
Klíčové slovo: Irbíl
Varianty: Irbíl; Erbíl; Arbíl
Dotaz: Jaký je náležitý český název města v Iráckém Kurdistánu, respektive v Iráku: Irbíl, Erbíl, nebo Arbíl?
Odpověď: V souladu s aktuálním vydáním Indexu českých exonym, jehož obsah je pro určité instituce (např. některá ministerstva) závazný, doporučujeme v tomto případě užívat oficiální standardizované české exonymum (tj. domácí podobu cizího jména) Irbíl, které v současných textech převažuje. Varianty Erbíl a Arbíl, které uvádí např. Geografický místopisný slovník světa, jsou frekventované mnohem méně.
Téma: Náležitá/oficiální podoba jména
Klíčové slovo: Lovaň
Varianty: Lovaň; Leuven; Louvain
Dotaz: Mohou se v českých textech používat původní názvy pro cizí zeměpisná jména, ačkoli existují jejich české protějšky (např. Leuven/Louvain místo Lovaň)?
Odpověď: Zjednodušeně řečeno platí, že u jmen velmi frekventovaných (jako např. Paříž, Londýn) se užívá téměř výhradně jejich vžitá česká varianta. U méně frekventovaných názvů pak úzus kolísá (tj. někteří mluvčí či pisatelé preferují podobu Štýrský Hradec, jiní Graz). Existují pak také již téměř zapomenutá exonyma (tj. domácí podoby cizích názvů), s nimiž se lze setkat pouze výjimečně (např. Lázně Chudoba pro polské město Kudowa-Zdrój). Je tedy nutno volit jednotlivé názvy s ohledem na typ textu a jeho předpokládané čtenáře. Pokud jde o uvedené město, převažuje podoba Lovaň, varianty Leuven a Louvain (tzv. endonyma, užívající se v nizozemštině a francouzštině) se v současných českých textech vyskytují zejména tehdy, jsou-li součástí citovaného vlastního jména (např. název místní univerzity Katholieke Universiteit Leuven) či je autoři záměrně uvádějí v závorce za exonymem Lovaň pro jistotu kvůli upřesnění. Dodejme ještě, že standardizovanou formu takovýchto jmen zachycuje publikace Index českých exonym. Zde se dozvíme, že Lovaň je opravdu oficiální české exonymum pro toto město a že dříve se pro něj užívala v češtině rovněž pojmenování Levna a Luváň.
Téma: Náležitá/oficiální podoba jména
Klíčové slovo: Bílsko-Bělá
Varianty: Bielsko-Biała; Bílsko-Bělá
Dotaz: Existuje počeštěný název pro polské město Bielsko-Biała?
Odpověď: Ano, počeštěná podoba cizího názvu, tzv. exonymum, zní Bílsko-Bělá, avšak jak uvádí Index českých exonym, je to jméno zastaralé. V dnešním úzu se občas vyskytne, avšak častější je užívání původní podoby názvu (tzv. endonyma) Bielsko-Biała. Doporučujeme volit jednotlivá pojmenování vždy s ohledem na typ textu a jeho předpokládané čtenáře.
Téma: Náležitá/oficiální podoba jména
Klíčové slovo: Dardžiling
Varianty: Dardžiling; Dárdžiling; Darjeeling
Dotaz: Existuje počeštěný název indického města, jehož anglická podoba je Darjeeling? Nebo mám užívat tento přepis?
Odpověď: Oficiální standardizované české exonymum (tj. domácí podoba cizího jména) dle aktuálního vydání Indexu českých exonym, jehož obsah je pro určité instituce (např. některá ministerstva) závazný, zní Dardžiling. V ostatních případech však lze užít i variantu Dárdžiling, která je v úzu zřejmě frekventovanější a kterou uvádí např. Geografický místopisný slovník světa. Anglický přepis Darjeeling v českých textech užívat nedoporučujeme.
Téma: Výraz na konci řádku
Klíčové slovo: se; že
Dotaz: Mohu na konci řádku nechat zvratné zájmeno "se" a spojku "že"?
Odpověď: Slabičné vícepísmenné výrazy na konci řádku mohou zůstat.
Téma: Výraz na konci řádku
Klíčové slovo: předložky
Dotaz: Mohou stát na konci řádku předložky, které obsahují více písmen (např. pod, za, do)?
Odpověď: Slabičné vícepísmenné předložky na konci řádku mohou zůstat.
Téma: Členění čísel – obecné zásady
Klíčové slovo: řády
Dotaz: Odděluje se ve čtyřciferném zápisu nadmořské výšky (např. 1 602 m) řád tisíců vždy mezerou, nebo lze číslo zapsat i bez mezery?
Odpověď: Čísla se člení do skupin po třech číslicích vlevo a vpravo od desetinné čárky, u čtyřciferných čísel v souvislém textu (s výjimkou letopočtů, které se nikdy nečlení) se ale připouští i psaní bez mezery. V uvedeném případě tedy lze zapsat jak "1 602 m", tak "1602 m".  Důležité je, aby řešení bylo v celém textu jednotné.
Téma: Výraz na konci řádku
Klíčové slovo: rozměry
Dotaz: Mohu uprostřed zápisu rozměrů, např. 2 m x 2 m, zalomit řádek, nebo by měl celý údaj stát na jednom řádku?
Odpověď: Doporučujeme, aby zápis rozměrů stál na jednom řádku. Pokud je ale rozdělení z důvodu zarovnání odstavce nezbytné, řádek lze zalomit před matematickým znakem krát (resp. plus, minus apod.).
Téma: Rozměry a tolerance
Klíčové slovo: m; rozměr
Dotaz: Jestliže zapisuji rozměr, např. "2 m x 2 m", musím opakovat jednotku "m" u obou čísel, nebo je povolen i zápis "2 x 2 m"?
Odpověď: Dle normy ČSN 01 6910 se v zápisu rozměrů a tolerancí připojuje značka jednotky ke každému číslu nebo se čísla vkládají do závorek a značka společná údajům se uvádí až za ní, např. "(2 x 2) m". Z důvodu úspornosti se však někdy připouští i zjednodušený zápis bez závorek a s jednotkou uvedenou až za posledním číslem. Varianta "2 x 2 m" je tedy rovněž přijatelná. Tento způsob zápisu však nedoporučujeme užívat v případech, kdy by mohl ovlivnit srozumitelnost textu.
Téma: Existuje příručka daného typu?
Klíčové slovo: nářečí
Dotaz: Je na internetu dostupný slovník goralského nářečí? Slyšel jsem, že existují dva.
Odpověď: Co je nám známo, slovník zaměřený na toto nářečí, který by zpracovali lingvisté, na internetu dostupný není. Můžete se však zkusit s dotazem obrátit ještě na naše kolegy z dialektologického oddělení.
Téma: Dotazy z oblasti personalistiky
Klíčové slovo: forenzní lingvistika
Dotaz: Máte kontakt na nějaké forenzní lingvisty?
Odpověď: Co je nám známo, v oblasti forenzní lingvistiky působí například dr. Václava Musilová, soudní znalkyně v oboru kriminalistika, se specializací expertiza ručního písma, a Mgr. Veronika Nováková, znalkyně v oboru jazyková expertiza. Můžete je kontaktovat přes Kriminalistický ústav. Forenzní fonetice se věnuje dr. Radek Skarnitzl, ředitel Fonetického ústavu FF UK.
Téma: Žádost o placené písemné vyjádření
Klíčové slovo: význam
Dotaz: Potřebuji výklad významu komplexního textu, můžete mi pomoci?
Odpověď: Bohužel, jazyková poradna vám v rámci placeného písemného vyjádření může poskytnout pouze výklad určitého jazykového jevu, konkrétní věty či souvětí. Rozbory delších úseků textu nevyhotovujeme.
Téma: Oslovování
Dotaz: Přišel mi úřední dopis, který začínal standardně oslovením "vážená paní Nováková". Toto oslovení pak ale bylo zopakováno v posledním odstavci dopisu. Zdá se mi to hrozně neslušné až sprosté. Co si o tom myslíte?
Odpověď: Užití oslovení na jiném místě dopisu než na jeho začátku je neobvyklé, ovšem nehodnotili bychom ho jako nezdvořilé či nevhodné. Oslovení slouží jako kontaktní prvek, má upoutat pozornost adresáta, a proto může být funkční užít ho např. před nějakou důležitou informací.
Téma: Různé
Dotaz: Není zakázáno používání slůvka prosím? Všiml jsem si, že v rádiu a televizi moderátor poděkuje třeba za poskytnutí rozhovoru a host místo "prosím" řekne "také děkuji".
Odpověď: Užívání slova prosím rozhodně zakázáno není, na poděkování stále běžně odpovídáme "prosím", "není zač" apod. V případě interview někdy hosté na moderátorovo poděkování za rozhovor odpovídají např. "děkuji za pozvání". Je možné, že někteří z nich vypouštějí informaci o tom, za co děkují, a užívají samotné "děkuji". Sekvence "děkuji" – "děkuji" pak může na diváky či posluchače působit nezvykle až nepatřičně.
Téma: Ostatní značky a znaky
Klíčové slovo: ampersand; &
Dotaz: Chtěla bych se zeptat, jestli se kolem znaku ampersand (&) vždycky píšou mezery. Všimla jsem si, že například název hudebního stylu "R&B" bývá psán bez mezer. Je to špatně?
Odpověď: Ampersand (&), který se používá v platnosti spojky "a", od okolních výrazů zpravidla oddělujeme mezerou. V některých ustálených spojeních jednopísmenných výrazů, jako ve Vámi uvedeném případě, se ampersand píše bez mezer. U značek se pak doporučuje respektovat jejich registrovaný zápis.
Téma: Případy (ne)užití genderové korektnosti
Klíčové slovo: jednatelka
Dotaz: Mohu ve smlouvě použít slovo jednatelka? "Společnost je zastoupena Janou Novákovou, jednatelkou." V obchodním rejstříku je uvedeno "jednatel: Jana Nováková".
Odpověď: To, že je v obchodním rejstříku užito generické maskulinum, není ve vašem případě relevantní. Ve větném kontextu je vhodné ve spojení s vlastním jménem ženy použít přechýlenou podobu názvu funkce, kterou žena zastává, tedy jednatelka.
Téma: Stylizace formulace
Varianty: jsou nezávislé faktory; jsou závislé faktory
Dotaz: V závěrečné práci je v nulové hypotéze použita formulace "nejsou závislé faktory" a v alternativní hypotéze se vyskytuje formulace "jsou nezávislé faktory". Alternativní hypotéza by měla vyjadřovat opak nulové hypotézy, ale mně se zdá, že dané formulace vyjadřují totéž. Co si o tom myslíte?
Odpověď: Na první pohled se může zdát, že uvedené formulace vyjadřují totéž. Ovšem vzhledem k tomu, že nevíme, o jakých faktorech se hovoří a zda tyto faktory nemohou být klasifikovány ještě jinak než jen jako závislé či nezávislé (tedy zda si pojmy závislost a nezávislost faktorů zcela odpovídají rozsahem), nemůžeme to tvrdit s jistotou. Pokud bychom chtěli vyjádřit opak sdělení "nejsou závislé faktory", jako nejjednodušší a nejbezpečnější řešení by se nabízelo užít formulaci "jsou závislé faktory".
Téma: Hodnocení formulace
Varianty: ze stoprocentně obnovitelných zdrojů; ze sta procent z obnovitelných zdrojů; ze sta procent obnovitelných zdrojů
Dotaz: Nabízíme produkt, při jehož výrobě jsou užívány pouze obnovitelné zdroje. Jak mohu tuto informaci vyjádřit? "Ze stoprocentně obnovitelných zdrojů", "ze sta procent z obnovitelných zdrojů", nebo "ze sta procent obnovitelných zdrojů"?
Odpověď: Uvedené formulace se významově liší. Varianta "ze stoprocentně obnovitelných zdrojů" vyjadřuje, že zdroje, které byly pro výrobu použity, jsou zcela obnovitelné, odchyluje se tedy od zamýšleného významu. Varianta "ze sta procent z obnovitelných zdrojů" nejlépe odpovídá zamýšlenému významu – celý produkt je vyroben z obnovitelných zdrojů. Varianta "ze sta procent obnovitelných zdrojů" je vyloženě nevhodná, neboť vyjadřuje, že na výrobu byly užity všechny (existující) obnovitelné zdroje.
Téma: Zápis domácího slova
Klíčové slovo: vápnostřezný
Dotaz: Potřebuji poradit, zda jsou rostliny vápnostřezné, nebo vápnostřežné. Botanici používají obě podoby, v dokladech v korpusu a na internetu rovněž nacházím obojí možnost.
Odpověď: Výkladové slovníky češtiny tento úzce odborný výraz nezachycují. Máte pravdu, že v textech v ČNK a na internetu jsou doloženy obě podoby. Bohužel nemáme žádné aktualizované botanické příručky, ale za dostatečně autoritativní zdroj lze považovat Naučný slovník zemědělský (vydal Ústav vědeckotechnických informací pro zemědělství, 12. svazek (V), Praha 1989), v němž je uvedena podoba vápnostřezné (heslo vápnobojné – kalcifobní též vápnostřezné). Doporučeme proto dát přednost podobě vápnostřezný.
Téma: Užívání titulů, hodností, funkcí a jejich konkurence
Klíčové slovo: paní
Dotaz: Pokud má žena nějaký titul, např. Ing., píše se v textu např. pouze "Ing. Nováková", nebo "paní Ing. Nováková"?
Odpověď: Pokud užíváme zkratku titulu ve spojitosti s příjmením, obvykle se výraz paní neuvádí, např.: "Smlouvu převzala Ing. Nováková."
Téma: Stylizace formulace
Varianty: Včetně mě, který také s návrhem souhlasí, se vyjádřilo deset členů rady.; Včetně mě, který také s návrhem souhlasím, se vyjádřilo deset členů rady.; Vyjádřilo se deset členů rady včetně mě, který také s návrhem souhlasím.
Dotaz: Co si myslíte o následující formulaci? "Včetně mě, který také s návrhem souhlasí, se vyjádřilo deset členů rady."
Odpověď: V daném souvětí je nenáležité užití slovesného tvaru ve 3. osobě (souhlasí), náležitý je zde tvar 1. osoby (souhlasím), souvětí by tedy mělo mít podobu: "Včetně mě, který také s návrhem souhlasím, se vyjádřilo deset členů rady." Ovšem i tato varianta se může jevit mnohým mluvčím jako problematická, a to především kvůli vložené větě vedlejší. Za přijatelnější bychom považovali variantu: "Vyjádřilo se deset členů rady včetně mě, který také s návrhem souhlasím."