ctu-aic/questions_ujc_cas_cs huggingface dataset:
Téma: Tvar přídavného jména v přívlastku shodném v postpozici
Klíčové slovo: zřízený
Dotaz: Mohli byste mi prosím poradit se správným tvarem přídavného jména "zřízený" ve větě "Předmětem zakázky je dodávka osobních vozidel příspěvkovým organizacím, zřízených/zřízeným hlavním městem Prahou"?
Odpověď: Přídavné jméno ("zřízený") se musí v rodě, čísle a pádě shodovat s řídícím podstatným jménem ("organizacím"). Správně je tedy: "Předmětem zakázky je dodávka osobních vozidel příspěvkovým organizacím, zřízeným hlavním městem Prahou." Podstatné jméno "organizacím" je v 3. p. mn. č. (r. ž.), ve 3. p. mn. č. (r. ž.) tedy musí být i přídavné jméno "zřízeným". V těchto případech si můžete pomoct předsunutím přídavného jména před řídící podstatné jméno; snadno si tím ověříte správnost tvaru: "dodávka zřízeným organizacím" (nikoliv "dodávka zřízených organizacím").
Téma: Spřažení vazeb (zeugma)
Klíčové slovo: zanedbání dvojí vazby
Dotaz: Ráda bych si ověřila, zda je v pořádku tato věta: "Usilujeme o porozumění a využití nejlepších řešení v oblasti Business Intelligence, digitalizace a automatizace." Přijde mi totiž, že tam nesedí vazby: "porozumění nejlepším řešením" vs. "využítí nejlepších řešení". Je ta věta v pořádku? Lze ta dvě slovesa v tomto kontextu spojit? Nebo by se věta měla přeformulovat, popř. jak?
Odpověď: Nad formulací jste se pozastavila zcela správně. Jedná se o zanedbání dvojí vazby, tzv. zeugma. Dochází k ní mechanickým spojením dvou vazeb, z nichž každá vyžaduje jiný pád – jak jste si ostatně sama všimla. Takovéto formulace jsou považovány za syntaktickou chybu, čili je bohužel nutné je přestavět. Ve vašem případě bychom doporučili se zcela vyhnout formulaci "usilujeme o + slovesné podstatné jméno" (vznikla by kostrbatá věta "Usilujeme o porozumění nejlepším řešením a o jejich využití"); elegantnější by se nám zdálo přepracovat větu např. takto: "Snažíme se porozumět nejlepším řešením a využít je." (popř. "Snažíme se porozumět nejlepším řešením a ta využít.")
Téma: Podmět je vyjádřen bezrodým zájmenem
Klíčové slovo: děti a já
Dotaz: Ráda bych se zeptala, jaké "i/y" se správně píše ve větě "Děti a já jsme navštívili/y...". Řekla bych, že "i", ale ráda bych se ujistila.
Odpověď: Ve větě je několikanásobný podmět "děti a já". Zájmeno "já" je samo o sobě bezrodé, a proto je zde klíčový přirozený rod osoby. Vyjdeme-li z toho, že mluvíte o sobě, tedy o ženě, je namístě tvrdé y: "děti" jsou v množném čísle formálně ženského rodu a "žena" pochopitelně také. Proto: "Děti a já jsme navštívily..." Kdyby větu říkal muž, tak by podle pravidla o přednosti rodů rozhodovalo to, že součástí několikanásobného podmětu je jméno rodu mužského životného, a v přísudku by se psalo měkké i.
Téma: Je možné do určité příručky doplnit danou informaci?
Klíčové slovo: jazyková příručka
Dotaz: Jak lze dosáhnout toho, aby slovníky uváděly u názvu indického města jako doporučovanou variantu Mumbaí? Momentálně je preferována podoba Bombaj.
Odpověď: Výkladové slovníky češtiny uvádějí varianty zeměpisných názvů na základě jejich oficiální geografické standardizace a podle frekvence v úzu. Nahlédneme-li do databáze Českého národního korpusu, zjistíme, že Bombaj zásadně (přibližně v poměru 60 ku 1) převládá nad podobou Mumbaí. Pokud by však v úzu došlo k zásadnímu nárůstu jejího užívání a získala by převahu nad nyní preferovaným názvem Bombaj, odrazila by se tato skutečnost přirozeně i ve slovníkovém zpracování daného hesla. Na okraj doplňme, že oficiálně standardizované exonymum (tj. domácí podoba cizího názvu) je v češtině Bombaj. Aktuální Index českých exonym pak jako nestandardizovanou variantu uvádí i podobu Mumbaj, která je však v úzu ještě méně frekventovaná než přepis Mumbaí.
Téma: Transkripce cizího jména do češtiny
Klíčové slovo: jméno indického města
Dotaz: Mohl bych s vámi zkonzultovat transkripci názvu indického města?
Odpověď: V těchto případech bývají možnosti jazykové poradny poněkud omezené, zejména pokud se dané jméno nevyskytuje v aktuálních geografických příručkách. Doporučujeme vám proto v případě méně známých indických zeměpisných názvů konzultovat tuto problematiku spíše s indology.
Téma: Tvar vztažného zájmena jenž
Klíčové slovo: jež
Dotaz: Mám před sebou větu "Tato bylinná čajová směs obsahuje list borůvky, lusk fazolu, nať jestřabiny, kořen pampelišky a kůru skořice, které se v lidovém léčitelství používají dlouhé desítky let". Chtěla bych zájmeno "které" nahradit zájmenem "jenž". Je v tomto případě správný tvar "jež"?
Odpověď: Ano, tvar zájmena musí být ve shodě se všemi jmény, k nimž se vztahuje, a to jsou v tomto případě slova ženského a mužského neživotného rodu. Namístě je tedy skutečně tvar "jež".
Téma: Y = vlastní jméno – tvoření přídavných jmen přivlastňovacích: individuálně přivlastňovací přídavná jména, ze jmen mužských
Klíčové slovo: Jakeův
Varianty: Jakův; Jakeův
Dotaz: Jak je to s odsouváním koncového "e" při tvoření individuálně přivlastňovacích přídavných jmen od jmen mužských? Je správně Jakův, nebo Jakeův [džejkúf]?
Odpověď: Při tvoření individuálně přivlastňovacích přídavných jmen od mužských jmen zakončených ve výslovnosti na souhlásku, ale v písmu na samohlásku se koncová samohláska neodsouvá – správně je tedy Jakeův. (Podoby bez odsunutého koncového "e" též výrazně převažují v databázi ČNK syn v8.)
Téma: Y = vlastní jméno – tvoření přídavných jmen přivlastňovacích: individuálně přivlastňovací přídavná jména, ze jmen ženských
Klíčové slovo: Jadin
Dotaz: Jakou podobu by mělo správně mít individuálně přivlastňovací přídavné jméno utvořené od ženského rodného jména Jade [džejd]?
Odpověď: Při tvoření individuálně přivlastňovacích přídavných jmen od ženských jmen zakončených ve výslovnosti na souhlásku, ale v písmu na samohlásku se koncová samohláska odsouvá: správně je tedy Jadin [džejďin].
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: mimoliberecký
Varianty: mimoliberecký; mimo liberecký
Dotaz: Dohadujeme se s kolegyní, zda je možné psát slovo mimoliberecký (všechny mimoliberecké školy se zúčastní) dohromady.
Odpověď: Zápis mimoliberecký je v pořádku. Komponent mimo tvoří první část složených slov. Podobně jako píšeme dohromady výrazy s částí anti-, ne-, proti- (antiliberecký, protiliberecký), píšeme dohromady i výraz mimoliberecký (srov. mimoúrovňový, mimojazykový, mimořádný, mimoškolní).
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: po ránu
Varianty: po ránu; poránu
Dotaz: Můžeme napsat "hned poránu" dohromady?
Odpověď: Jazykové příručky spřežku poránu nezachycují, doporučujeme psát jen zvlášť: hned po ránu. Stejný příklad (hned po ránu) je uveden i v SSČ a SSJČ.
Téma: Valence podstatných jmen vzniklých ze sloves
Klíčové slovo: zatýkací rozkaz na
Varianty: evropský zatýkací rozkaz na; evropský zatýkací rozkaz vůči; evropský zatýkací rozkaz proti
Dotaz: Jsem tlumočnice a překladatelka a potřebovala bych poradit. Mám přeložit dopis německého místopředsedy soudu, v jehož příloze je evropský zatýkací rozkaz. A teď si nejsem jistá, jakou vazbu zvolit: evropský zatýkací rozkaz se vydává vůči někomu, proti někomu, nebo na někoho?
Odpověď: Slovník slovesných, substantivních a adjektivních vazeb a spojení uvádí běžné vazby slovesa "vydat" a podstatného jména "rozkaz", avšak vazby celého spojení "vydat zatýkací rozkaz" nezmiňuje. Z dat Českého národního korpusu však vyplývá, že v úzu převažuje vazba s předložkou "na". Vzhledem k tomu, že příručky jednoznačné řešení nepřinášejí, doporučujeme v souladu s územ zvolit předložku "na".
Téma: Y = vlastní jméno – tvoření přídavných jmen přivlastňovacích: individuálně přivlastňovací přídavná jména, ze jmen ženských
Klíčové slovo: Chloein
Varianty: Chloin; Chloein
Dotaz: Individuálně přivlastňovací přídavné jméno utvořené od rodného jména Chloe je správně Chloin, nebo Chloein?
Odpověď: Pro odpověď na danou otázku je nutné znát výslovnost. Vyjdeme-li u rodného jména Chloe z anglické výslovnosti [klouí] (pokud bychom vyšli z jiných výslovností, mohlo by být doporučení odlišné!), koncové psané e by se mělo podle doporučení v Internetové jazykové příručce v přídavném přivlastňovacím jménu ponechat a přípona -in/0 by se měla připojit k celé výchozí podobě jména. Na základě tohoto "předpisu" bychom tedy doporučovali psát Chloein (a vyslovovat [klouí(j)in] – obdobně jako Shirley [širli/šérli] > Shirleyin [širli(j)in/šérli(j)in]). Data z databáze ČNK syn v8 s tímto "papírovým" doporučením přinejmenším nejsou v rozporu (silnější tvrzení je nemožné, protože výskytů je jednak málo, jednak nevíme, na jakou výslovnost jména se vážou) – najdeme tu 3 výskyty podoby Chloin a 14 výskytů podoby Chloein.
Téma: Y = vlastní jméno – přechylování: přechylování obyvatelských jmen, příponou -ka
Klíčové slovo: Kyrgyzka
Varianty: Kyrgyně
Dotaz: Jak se (v 1. p. j. č.) označuje obyvatelka Kyrgyzstánu (a obecně ostatních postsovětských, středoasijských -stánů)?
Odpověď: Obyvatelka Kyrgyzstánu má (v 1. p. j. č.) v češtině správnou podobu Kyrgyzka – název se tvoří příponou -k/a od mužské podoby Kyrgyz. (Výrazy pro obyvatelky ostatních středoasijských -stánů lze pak snadno dohledat v IJP, jde o podoby: Kazachstánka (občanka Kazachstánu, třeba i Ruska) a Kazaška (etnická Kazaška, třeba i žijící v jiném státě), Tádžička, Turkmenka a Uzbečka.)
Téma: Slovesa a slova od nich odvozená: více možných nabídnutých významů
Klíčové slovo: sešlehat; zešlehat; předpona s; předpona z
Varianty: sešlehat; zešlehat
Odpověď: Ve významu 'šleháním zbít' lze psát jak sešlehat, tak zešlehat. Běžnější je přitom podoba sešlehat. Ve významu 'šleháním odstranit, srazit (z povrchu něčeho)' je náležitá pouze předpona s-: sešlehat.
Téma: Předložka pojící se se jménem v 7. pádu
Klíčové slovo: předložka s; předložka z
Varianty: totožné s hranicí; totožné z hranicí
Dotaz: Jakou předložku zvolit ve spojení "jsou totožné s/z hranicí zabezpečené oblasti"?
Odpověď: Se sedmým pádem se pojí vždy předložka s(e), správné znění spojení tedy je: jsou totožné s hranicí zabezpečené oblasti.
Téma: Slovesa a slova od nich odvozená: více možných nabídnutých významů
Klíčové slovo: smýtit; zmýtit; předpona s; předpona z
Varianty: smýtit; zmýtit
Odpověď: Lze psát jak smýtit, tak zmýtit. Volba předpony význam jen nepatrně odstiňuje. Běžnější je přitom podoba smýtit.
Téma: Konkurence kdo × co × který ve vztažné větě
Klíčové slovo: kteří
Dotaz: Obracím se na vás s dotazem, který se možná ukáže jako banální, avšak u nás doma způsobil lingvistický rozpor. Jde mi o věty typu "Nakupujte od těch, kteří naši pomoc opravdu potřebují". Nemůžeme se shodnout, zda je to takto správně, nebo by za čárkou mělo následovat "kdo", případně "co".
Odpověď: Tento typ přívlastkových vět může být uvozen zájmeny "kteří" i "kdo". Zájmeno "co" se v praxi užívá též (nesklonně), ale jde o hovorový prostředek, který je chápán jako stylově nižší. Naopak knižní charakter má zájmeno "kdož", které lze ve větě použít také, avšak ani v tomto případě nejde o neutrální jazykový prostředek.
Téma: Předložka pojící se se jménem v 2. pádu
Klíčové slovo: předložka s; předložka z
Varianty: sejde z o čí, sejde z mysli; sejde s očí, sejde s mysli
Dotaz: Jakou předložku zvolit ve spojení "sejde s/z očí, sejde s/z mysli"?
Odpověď: S druhým pádem se pojí standardně a bezpříznakově předložka z(e). Správně je tedy "sejde z očí, sejde z mysli".
Téma: Jména výrobků
Klíčové slovo: ale
Dotaz: Na světě existuje velké množství typů piva, u nás je to např. ležák, v Anglii ale. Proč se často píše ale s velkým písmenem? Podle mě by mělo být písmeno malé.
Odpověď: Máte pravdu, že by se mělo psát malé písmeno. To, že se vyskytuje velmi často podoba s velkým písmenem, je bezesporu vlivem angličtiny. V ní se mnohé výrazy píšou s velkým písmenem, třebaže v češtině je náležité malé písmeno.
Téma: Psaní jen s malým písmenem
Klíčové slovo: balíkovna
Dotaz: Česká pošta má službu s názvem balíkovna a píše ji s velkým písmenem. Je tato podoba správná?
Odpověď: Ne.  Názvy služeb se neřadí mezi vlastní jména, jde o druhové označení, a proto je namístě malé písmeno.
Téma: Školy – mateřské, základní, střední
Klíčové slovo: obchodní akademie v Bučovicích
Dotaz: Oficiální název zní Gymnázium a obchodní akademie Bučovice. Pokud budeme psát pouze obchodní akademie v Bučovicích, jaké písmeno se bude psát u slova obchodní?
Odpověď: Protože nejde o oficiální název školy, doporučujeme podobu obchodní akademie v Bučovicích.
Téma: Názvy území
Klíčové slovo: Jezerní oblast
Dotaz: Jaké písmeno se píše u slova jezerní ve spojení Jezerní oblast (v angličtině Lake District)?
Odpověď: Jde o oficiální název regionu Anglie, zároveň je to i název národního parku, a proto je namístě podoba Jezerní oblast.
Téma: Rodná jména, příjmení, přezdívky, přídomky
Klíčové slovo: Rembrandtové
Dotaz: Jaké písmeno se má napsat u jména Rembradt ve spojení dvojice Rembrandtů? Myšleny jsou obrazy s autoportréty.
Odpověď: Toto jméno je zde sice použito v metonymickém významu, ale stále plní funkci vlastního jména (na rozdíl od přenesených názvů jako lazar, xantipa), a proto je namístě psát velké písmeno.
Téma: Jiné
Klíčové slovo: Spojené Nizozemí
Dotaz: Oficiální název je Republika spojených nizozemských provincií. Tento název se často zkracuje na Spojené Nizozemí. Jaké písmeno se bude psát u přídavného jména spojený?
Odpověď: Na rozdíl od zkráceného názvu Spojené státy nebo Spojené národy (< Organizace spojených národů) základ netvoří některé podstatné jméno z plného názvu, ale východiskem je přídavné jméno nizozemský, které je nahrazeno podstatným jménem Nizozemí. I když tento typ zkracování není obvyklý, očekávali bychom spíše podobu Spojené provincie, doporučujeme psát u slova spojený velké písmeno.
Téma: Jména postav
Klíčové slovo: jména trpaslíků
Dotaz: Můj manžel má trpaslíky a každému dal jméno: Čepice, Pomník, Pes... Vždy jsme psali, analogicky podle osobních jmen jako Jan Kučera, Trpaslík Čepice, Trpaslík Pomník atd.
Odpověď: Tento zápis není vhodný. Výraz trpaslík je obecné podstatné jméno a mělo by se psát s malým písmenem. Náležité podoby jsou trpaslík Čepice, trpaslík  Pomník, ...
Téma: Y = obecné jméno – přechylování: jiné konkrétní případy/typy
Klíčové slovo: plátěný, prkenný
Dotaz: Proč se píše slovo plátěný s jedním "n", zatímco slovo "prkenný" se dvěma "nn"?
Odpověď: Ačkoli slova plátno a prkno vypadají na první pohled (povrchově) jako analogická (obě končí na -no), z hlediska vývoje jazyka, resp. starších vývojových fází analogická nejsou, což je i důvod různého pravopisu jejich odvozenin. Slovo prkno má kořen prkn-, jenž má kvůli usnadnění výslovnosti též variantu s tzv. vkladným -e-: prken-. K této variantě kořene se přidá přípona -n/ý, čímž dostaneme podobu prkenný (kdyby se přípona -n/ý připojila k variantě kořene prkn-, vznikla by nevyslovitelná podoba *prknný; obdobně srov. 2. p. mn. č. prken, nikoliv *prkn). Kořenem slova plátno je ovšem historicky jen plát-, -n/o je historicky slovotvorná přípona (bylo polt-ьn/o > plat-ьn/o > plat-no > plát-n/o); ke kořeni plát- se pak navíc nepřidává přípona -n/ý, ale přípona -ěn/ý, čímž vznikne podoba plátěný. Proniknout do těchto historických poměrů je pro laika nemožné, naštěstí se lze řídit jednoduchou poučkou, že tam, kde je dnes na konci přídavného jména (přípona -ěn/ý), píše se vždy jedno "n", srov. např. vlněný.
Téma: Y = obecné jméno – jiné (nepředvídatelné) příklady
Klíčové slovo: odkalištní
Varianty: odkalištní; odkališťní
Dotaz: Je správně odkalištní (s "t"), nebo odkališťní (s "ť")?
Odpověď: Správně je odkalištní (s "t"). Při tomto typu odvozování přídavných jmen ze jmen podstatných, kde je na konci slova nebo před koncovkou vyslovované [ť], se podle slovotvorných zásad češtiny v odvozeném slově měkkost nezachovává, a vyslovované [ť] se mění v [t] – odtud tedy odkalištní (srov. též paměť > pamětní či hradiště > hradištní).
Téma: Divize, odbory, oddělení, výbory, komise...
Klíčové slovo: d/Divize aviation
Varianty: Divize aviation; divize Aviation
Dotaz: Máme napsat divize Aviation, nebo Divize aviation?
Odpověď: Názvy organizačních složek lze psát jak s malým, tak s velkým písmenem. Slovo divize je součást názvu, a proto lze psát divize aviation i Divize aviation.
Téma: Divize, odbory, oddělení, výbory, komise...
Klíčové slovo: o/Oddělení materiály a konstrukce
Dotaz: Jak se píšou názvy oddělení? Konkrétně mi jde o název o/Oddělení materiály a konstrukce.
Odpověď: Názvy organizačních složek lze psát jak s malým, tak s velkým písmenem. V převážné většině mají strukturu: přídavné jméno + podstatné jméno, např. s/Stavební odbor nebo podstatné jméno + podstatné jméno v 2. p. (to může být rozvito přídavným jménem), např. o/Oddělení následné péče. Název, na který se ptáte, je zvláštní v tom, že název je tvořen jmény v 1. p. V tomto případě doporučujeme zápis oddělení materiály a konstrukce nebo Oddělení materiály a konstrukce.
Téma: Jména termínů
Klíčové slovo: národní autorita
Varianty: národní autorita; Národní autorita
Dotaz: Přemýšlíme, zda se u termínu národní identita nemá psát u přídavného jména velké písmeno. Tímto termínem se označuje vrcholný expertní orgán v dané oblasti činnosti. Nemůže se psát velké písmeno, aby se tím signalizovala vážnost?
Odpověď: Termíny se v češtině píšou s malými písmeny. Je sice pravda, že velká písmena se mohou volit i pro vyjádření úcty. V této funkci se však používají jen u omezeného okruhu pojmenování a termíny mezi ně nepatří. Proto je náležitá podoba národní autorita.
Téma: Hrady, zámky, radnice, brány, rozhledny
Klíčové slovo: Hrad pražský
Varianty: Hrad pražský; hrad Pražský; Hrad Pražský
Dotaz: Když zvolím namísto  Pražský hrad obrácený slovosled, mám psát Hrad pražský, nebo hrad Pražský, nebo Hrad Pražský?
Odpověď: Psaní velkých písmen při obráceném slovosledu u názvů staveb je problematické. PČP se o způsobu psaní nezmiňují. U zeměpisných jmen zůstává velké písmeno u přídavného jména (Pyrenejský poloostrov – poloostrov Pyrenejský), u názvů státních útvarů, institucí, děl a dní se velké písmeno píše u prvního výrazu (Česká republika – Republika česká, Karlova univerzita  – Univerzita Karlova, Kralická bible – Bible kralická, Květná neděle – Neděle květná). Pokud jde o název Pražský hrad, přikláníme se při inverzním slovosledu k podobě Hrad pražský.
Téma: Shoda jen s jednou částí několikanásobného podmětu
Klíčové slovo: děti a vnuci
Dotaz: Nedávno jsem psala do dopisu rodině jednoho zemřelého kamaráda tuto větu: "Petra znaly nejen moje děti, ale i malí vnuci." Jenomže mě to tvrdé y bilo do očí, takže jsem nakonec napsala "Petra znali nejen moje děti, ale i malí vnuci". Mám jen syny a vnuci jsou také samí kluci… Neměli by tedy nad tvrdým y "zvítězit"? Vnímám to ale opravdu jen pocitově, poraďte, prosím, jak to je správně.
Odpověď: V případech, kdy přísudek (ve Vašem případě "znaly/i") stojí před několikanásobným podmětem ("děti i vnuci"), je možná shoda dvojí: lze se řídit buď podmětovým jménem, které stojí nejblíž přísudku ("děti"), nebo obecným pravidlem o přednosti rodů, podle nějž má vždy přednost jméno rodu mužského životného ("vnuci"). V prvním případě by tedy shoda byla "děti znaly", ve druhém "vnuci (i děti) znali".
Téma: Slovesné tvary
Klíčové slovo: složený slovesný tvar
Dotaz: Mám dotaz na učivo 4. třídy ZŠ. V učebnici z nakladatelství Nová škola Brno je na s. 98 uvedeno, že "všechny tvary sloves v čase minulém považujeme za složené. Tedy i tvary 3. os. č. j. např. šel, nesl." Je to pravda? Prosím o uvedení na pravou míru, případně o definici jednoduchých a složených slovesných tvarů.
Odpověď: Podle Základní mluvnice českého jazyka (s. 114) jsou složené slovesné tvary "vyjádřeny více slovy – jsou složeny z neurčitých tvarů slovesa plnovýznamového a z tvarů pomocného slovesa být (budu volat, volal jsem, je volán, bude volán, volal bych, byl by volán, byl bych volal, byl bych býval volal, buď volán, být volán apod.)". V poznámkách mluvnice dále dodává: (1) tvary 3. osoby minulého času jako volal, volali užité ve větách jsou od původu součásti tvarů složených (původně volal jest, volali jsou) a mají význam tvarů určitých (dochovaly se např. v některých koledách [zelená se louka, na té louce chvojka, pásli jsou tam pastuškové, jedli kaši z hrnka]). (2) Řidčeji bývá též pomocné sloveso vynecháno ve spojení se zájmenem já nebo my (Já to věděl. My to nevěděli). (3) Jednoduchý tvar zvratného slovesa za složený tvar nepokládáme (ptal se, myslí si). Z toho tedy vyplývá, že od původu jsou 3. osoby minulého času tvary složené, Základní mluvnice však nedodává, jak s těmito tvary naložit ve škole v současnosti. Doktor Jiří Kostečka ve webové poradně Asociace češtinářů doporučuje určovat ve školách tyto tvary jako jednoduché. Současně dodává, že by se úkol na tento jev neměl objevovat v testech z důvodu nejednotného přístupu jazykových autorit (celý výklad zde: https://www.ascestinaru.cz/jiri-kostecka-interpretace-a-misinterpretace-umeleckeho-textu/).
Téma: Rozporné případy v určování větných členů ve školském pojetí
Klíčové slovo: mít rád
Dotaz: Chtěla bych se zeptat, co je přísudkem věty "Mám ráda černý čaj". Je to celé spojení "mám ráda", nebo jen "mám"?
Odpověď: Jako přísudek doporučujeme chápat celé spojení "mám ráda", a to i proto, že spojení "mít rád" vyžaduje další doplnění předmětem, např. právě "Mám ráda černý čaj". Jak k tomuto jevu přistupuje současná školská praxe, však nevíme, protože nejsme didaktické pracoviště. Doporučujeme konzultovat látku s přímo s učitelem, případně se obrátit na Asociaci češtinářů (http://ascestinaru.cz/).
Téma: Mužský rod neživotný
Klíčové slovo: kurzarbeit
Dotaz: V poslední době mě přímo tahá za uši nyní široce používaný výraz "kurzarbeit". Český jazyk nezná tolik složených slov jako němčina a výraz "kurzarbeit" je nutno opsat třemi slovy - zkrácená pracovní doba, nebo spíše jen krátká pracovní doba. Přebírání cizích slov je dnes prostě trend. Ale řekněte mi, prosím, proč "ten kurzarbeit", když v němčině je "die Arbeit" a nakonec také v češtině je překlad tohoto slova "práce" rodu ženského. Kde je logika? Váš názor by mě opravdu velmi zajímal.
Odpověď: Čeština přejatá slova upravuje tak, aby dobře zapadla do jejího gramatického i pravopisného systému. To je případ i zmíněného kurzarbeitu. Sama jste uvedla, že čeština žádný vhodný ekvivalent nemá a skutečnost by se musela opisovat minimálně třemi slovy, což je z hlediska jazykové ekonomie problematické. V takových případech je přirozené, že čeština sáhne k již hotové přejímce – dnešní rychlá doba si na rozdíl od národního obrození ani nemůže dovolit dlouze vymýšlet české ekvivalenty, nemluvě o způsobech jejich plošného prosazení. Máte pravdu, že die Arbeit je v němčině rodu ženského, nicméně čeština při přejímání na cizí morfologické chrakteristiky nehledí (např.  kšeft: v němčině das Geschäft, v češtině jednoznačně maskulinum). Mnohem běžnější je začlenění do morfologického systému podle hláskového zakončení. Kurzarbeit se přirozeně zařadil k mužskému rodu, a přestože se výjimečně objevují i případy, kdy je po vzoru němčiny zachován ženský rod, doporučujeme se držet mužského rodu a skloňovat podle vzoru "hrad".
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: informačně-edukační
Varianty: informačně-edukační; informačně edukační
Dotaz: Vzniká centrum, které bude sloužit vzdělávání i informování veřejnosti o určitém tématu. Všechny grafické návrhy jsou psány s mezerou: informačně-edukační centrum. Jsem přesvědčená, že by to mělo být psané se spojovníkem: informačně-edukační centrum. Jak je to správně?
Odpověď: Souhlasíme s vámi. Složená přídavná jména s první složkou zakončenou na -sko, -cko, -ně nebo -ově bychom měli psát buď se spojovníkem, nebo dohromady. Psaní zvlášť (informačně edukační centrum) se nedoporučuje. Jestliže centrum bude sloužit jak informování, tak vzdělávání/edukaci, pak jde o souřadně spojené složky. Máte pravdu, že takové složené přídavné jméno se píše se spojovníkem: informačně-edukační centrum.
Téma: Časté konkrétní případy/typy – dějové vs. účelové tvoření (rozjasňující vs. rozjasňovací, kropící vs. kropicí)
Klíčové slovo: samolepicí
Varianty: samolepicí; samolepící
Dotaz: Je správně samolepicí, nebo samolepící?
Odpověď: Jde o přídavné jméno účelové – správně je tedy s krátkým "i": samolepicí.