ctu-aic/questions_ujc_cas_cs huggingface dataset:
Téma: Výraz složený z čísla a slova/značky (typ pětiletý, 5letý, 5%)
Klíčové slovo: složený číselný výraz; 20 %; 20%
Dotaz: Jak se správně píše výraz "dvacet procent" pomocí číslice a znaku pro procenta? Lze jej zapsat bez mezery i přesto, že nejde o složené přídavné jméno? Zápis s mezerou mi připadá zvláštní.
Odpověď: Pokud nejde o složené přídavné jméno, mezi číslem a znakem pro procenta se píše mezera.
Téma: Kompletní rozbor slova X
Klíčové slovo: vyndat
Dotaz: Z čeho pochází slovo vyndat? Jak je utvořeno?
Odpověď: Slovo vyndat je tvořeno předponou vy- a kořenem -nd-, jehož původ je nejspíš v zástupném slovese ondat, které nahrazovalo náležité plnovýznamové sloveso (obdobně je tomu se slovy jako nandat, zandat, sundat atp.). Sloveso ondat pak souvisí se zájmenem on, resp. ono, ale konkrétní souvislosti jsou nejasné (podle Českého etymologického slovníku J. Rejzka se uvažuje o spojení ono dieti ve významu 'ono dělati' a kontaminaci se slovesem dát).
Téma: Zápis přejatého slova
Klíčové slovo: tinitus; tinnitus
Varianty: tinitus; tinnitus
Dotaz: Máme v článku o elektronice psát tinitus, nebo tinnitus?
Odpověď: Jazykové slovníky výraz nezachycují. Slovníky zaměřené na lékařskou terminologii nejsou jednotné. Lexicon medicum (Galén 2004) uvádí latinskou podobu tinnitus (souvisí s výrazem tinnio – cinkat), Velký lékařský slovník (Maxdorf 2002) užívá zjednodušený zápis tinitus. V ČNK  jsou doloženy obě podoby: tinnitus i tinitus, a to jak v publicistických textech, tak v oborové literatuře. S ohledem na obvyklou praxi doporučujeme v textech určených širší veřejnosti preferovat zjednodušený zápis tinitus, ale i užití podoby tinnitus je možné.
Téma: Dotazy z oblasti personalistiky
Klíčové slovo: brigáda
Dotaz: Přijímáte na léto brigádníky?
Odpověď: Ústav pro jazyk český po dohodě nabízí studentům bohemistiky možnost absolvování stáží, práce formou brigády vzhledem k poslání a činnostem ÚJČ možná není.
Téma: Dotazy zaměřené na věcné znalosti
Klíčové slovo: Ústav pro jazyk český
Dotaz: Sídlí Ústav pro jazyk český v budově Akademie věd?
Odpověď: Ústav pro jazyk český má pražské a brněnské pracoviště. V Praze jsou oddělení ÚJČ rozptýlena do tří budov: v Letenské ulici (odd. gramatiky, odd. jazykové kultury, odd. současné lexikologie a lexikografie, odd. stylistiky a sociolingvistiky a ředitelství), Valentinské ulici (odd. onomastiky, odd. vývoje jazyka a ekonomicko-technické odd.) a v Hybernské ulici (kabinet studia jazyků); v Brně sídlí dialektologické odd. a etymologické odd. v ulici Veveří.
Téma: Zápis přejatého slova
Klíčové slovo: benzopyren; benzo[a]pyren; benzo(a)pyren
Varianty: benzopyren; benzoapyren; benzo[a]pyren; benzo(a)pyren; benzo-a-pyren; benzo/a/pyren
Dotaz: Potřebuji ověřit, jestli se chemikálie, která je součástí dehtu, jmenuje benzoapyren nebo benzopyren.
Odpověď: Jazykové zdroje, jako jsou Nový akademický slovník cizích slov, Akademický slovník současné češtiny nebo IJP, výraz bohužel nezachycují. Není doložen ani v Technickém slovníku naučném. Specializovaný chemický slovník bohužel nemáme. Doklady užití v (převážně) publicistických textech v ČNK (syn v8) a na internetu ukazují značnou nejednotnost zápisu pojmenování tohoto polycyklického aromatického uhlovodíku (jde o karcinogenní látku vznikající při hoření organického materiálu).
Vedle podoby benzopyren se objevuje několik variant zápisu varianty s "a", a to nejčastěji benzo[a]pyren, benzo(a)pyren, benzoapyren, výrazně méně rovněž benzo-a-pyren, benzo/a/pyren, ojediněle benzoa-pyren. 
Internetová Wikipedie rozlišuje tzv. systematický název benzo[a]pyren (ten vyjadřuje chemickou strukturu látky) a tzv. triviální název benzopyren (název užívaný v běžném životě, v obchodě jako obchodní název a v literatuře mimo odborné publikace). Z konzultace s odborníky chemiky vyplynulo, že v závislosti na povaze textu (na tom, zda je text určen širší veřejnosti, či odborníkům), lze psát obojí – benzopyren (obecnější název, z něhož nelze určit, o jaký izomer se jedná) i benzo[a]pyrgen, popř. benzo(a)pyren (přesnější název, který vyjadřuje jeden z jeho izomerů).
Téma: Zkratky grafické
Klíčové slovo: per annum
Varianty: p. a.; p.a.
Dotaz: Zapisuje se zkratka p. a. (ve významu per annum, každoročně) s mezerou?
Odpověď: V češtině se zkratka p. a. řadí mezi tzv. grafické zkratky a tvoří se vypsáním prvního písmena slov daného spojení, za nimiž píšeme tečky. Dle interpunkčních pravidel následuje za tečkou buď mezera, nebo jiné interpunkční znaménko než tečka (např. čárka, dvojtečka, otazník, vykřičník, nikoli však další tečka). Z daných pravidel tedy vyplývá, že v češtině se bude daná zkratka psát v podobě p. a., tedy s mezerou, stejně jako píšeme s mezerami zkratky spojení akciová společnost (a. s.), společnost s ručením omezeným (s. r. o.) nebo před naším letopočtem (př. n. l.).
Téma: Krátce, nebo dlouze?
Klíčové slovo: osídlující; osidlující
Varianty: osídlující; osidlující
Dotaz: Chtěla bych se ujistit, že ve slově osídlujících je dlouhé í, protože se to vztahuje ke slovu sídlo. Nebo je možné i osidlujících?
Odpověď: Máte možnost volby. Přídavné jméno není odvozeno přímo z podstatného jména sídlo, ale ze slovesa. Vedle dokonavého slovesa osídlit existuje i nedokonavé sloveso osídlovat s variantou osidlovat (obdobně např. umísťovat i umisťovat), z něhož je adjektivum odvozeno. Přídavné jméno proto může mít jak podobu osídlující, tak osidlující. Doklady z ČNK (syn v 8) ukazují mírnou převahu podoby osídlující (101 : 87).
Téma: Značky jednotek
Klíčové slovo: newtonmetr
Dotaz: Jak zapsat značku newtonmetru? Vedle zápisu "Nm" se totiž často objevuje i varianta s tečkou (resp. znakem násobení, někdy nahrazovaným tečkou) mezi písmeny, tedy N.m, resp. N·m. Která varianta je správně – s tečkou, nebo bez?
Odpověď: Vzhledem k tomu, že odborná slovní zásoba je ve výkladových slovnících umenšena ve prospěch centrální slovní zásoby, nezachycuje tuto jednotku ani Slovník spisovné češtiny, Slovník zkratek (1994) a ani encyklopedický Technický slovník naučný neuvádí, jak ji zaznamenat. Značku však zachycuje Z. Kos ve slovníku "Zkratky, značky, akronymy" (1983) a uvádí zde pouze podobu s tečkou (N.m). Tento zápis dokonce výrazně převažuje v současném psaném úzu, ačkoli i podoba bez tečky je vcelku frekventovaná. Technická norma ČSN ISO 80000-4 (Veličiny a jednotky - Část 4: Mechanika) připouští obě možnosti (Nm, N·m). Za přijatelné bychom tedy považovali obě varianty. Zdůrazňujeme však, že naše stanovisko je pouze jazykové, nikoli technické.
Téma: Značky jednotek
Klíčové slovo: Mt; megatuna
Dotaz: Jak má správně vypadat značka megatuny?
Odpověď: Miliontý násobek fyzikální jednotky (mega-) se běžně značí písmenem M, tuna má značku t, megatuna se proto zapisuje značkou Mt.
Téma: Výraz složený z čísla a slova/značky (typ pětiletý, 5letý, 5%)
Klíčové slovo: složený číselný výraz; n-prvkový
Varianty: nprvkový; n-prvkový
Odpověď: Složené číselné výrazy píšeme bez mezer a bez spojovníku, ale v případech, kdy místo čísla použijeme zástupné písmeno (x-stupňový, n-tá odmocnina), je náležitý způsob psaní se spojovníkem, tedy: n-prvkový.
Téma: Zkratky grafické
Klíčové slovo: fotografie
Varianty: fot.; f.
Dotaz: Jakou zkratku použít ve slově fotografie (vernakulární fotografie, dokumentární fotografie)?
Odpověď: Lze doporučit zkratku fot., která je uvedena i ve Slovníku zkratek, pokud by to však z důvodu úspory místa bylo nutné, je možné užít i zkratky f., která, ač neustálená, je utvořena podle pravidel pro tvoření zkratek.
Téma: Výraz složený z čísla a slova/značky (typ pětiletý, 5letý, 5%)
Klíčové slovo: složený číselný výraz; 1prvkový
Dotaz: Píše se výraz "1prvkový" takto bez mezery, natěsno? A psal by se dohromady i v případě slovního zápisu?
Odpověď: Složené číselné výrazy, které vznikají spojením číslovky psané číslicí nebo číslicemi s jiným slovem (přídavným jménem, podstatným jménem či příslovcem), píšeme bez mezer a bez spojovníku, tedy: 1prvkový. Stejně tak by tomu bylo i v případě slovního zápisu: jednoprvkový.
Téma: Časový údaj
Klíčové slovo: čas
Dotaz: Je správně zápis času 17:00 (17.00), nebo 17 hodin?
Odpověď: Oba (resp. všechny tři) zápisy jsou v pořádku. V případě, kdy se jedná o celé hodiny, lze nuly ze zápisu času vypustit. Přípustné jsou navíc varianty 17:00 hodin/h/h./hod. nebo 17 h/h./hod.
Téma: Datum zapsané číselně
Klíčové slovo: datum
Dotaz: Zapisuje se datum jednomístně, nebo dvoumístně? A je vhodné psát v datu po tečkách mezery?
Odpověď: Základní způsob zápisu dat je 5. 6. 2019, 10. 12. 2019, tedy s mezerami po tečkách bez ohledu na počet číslic v kalendářním dni či měsíci. Dvoumístný zápis data, v němž se mezery po tečkách nepíšou (např. 05.06.2019), je přípustný jako varianta v obchodní a úřední korespondenci. Ačkoliv bychom se přikláněli spíše k užívání základního, tedy jednomístného zápisu s mezerami, nelze volbu dvoumístného zápisu zcela jistě označit za chybnou. Preference zápisu může záležet také na tom, jaké jsou zvyklosti při psaní právních textů.
Téma: Výraz složený z čísla a slova/značky (typ pětiletý, 5letý, 5%)
Klíčové slovo: složený číselný výraz; tříapůlletý
Dotaz: Píše se výraz "tříapůlletý" (např. tříapůlleté působení) takto dohromady, nebo s mezerami?
Odpověď: Složené číselné výrazy píšeme dohromady, tj. bez mezer i bez spojovníku.
Téma: Kterou příručkou z uvedených se mám řídit?
Klíčové slovo: kdy
Dotaz: Našla jsem na stránkách pravopisne.cz chybu – slovo "kdy" hodnotí jako zájmeno, nikoli jako zájmenné příslovce, jak je tomu ve Slovníku spisovné češtiny.
Odpověď: Ústav pro jazyk český není autorem stránky pravopisne.cz, nemůžeme proto ručit za správnost údajů, které jsou zde uváděny. Hledáte-li informace o češtině, doporučujeme vám naši Internetovou jazykovou příručku (www.prirucka.ujc.cas.cz).
Téma: Kterou příručkou z uvedených se mám řídit?
Klíčové slovo: odkdy; od kdy
Dotaz: V Pravidlech českého pravopisu a Slovníku spisovné češtiny jsem našla, že se výraz "odkdy" píše pouze dohromady, v Internetové jazykové příručce ale připouštíte i psaní zvlášť. Čím se mám tedy řídit?
Odpověď: Pravidla českého pravopisu a Slovník spisovné češtiny zachycují výraz "odkdy" ("od kdy") v jeho spřažené podobě, předložku "od" a zájmenné příslovce "kdy" zaznamenávají zvlášť, dle abecedního řazení. Koncepce Internetové jazykové příručky se od PČP a SSČ liší, proto v rámci hesla "odkdy" upozorňuje i na možný způsob psaní zvlášť.
Téma: Kdy došlo k následující změně jazykových pravidel?
Klíčové slovo: tenčí
Dotaz: Byl dříve přípustný pro 2. stupeň přídavného jména "tenký" i tvar "tenší"? (Našel jsem tuto podobu v kresleném příběhu Rychlých šípů z roku 1938.)
Odpověď: V Pravidlech českého pravopisu z roku 1913 (celý název příručky zní: Pravidla českého pravopisu s abecedním seznamem slov a tvarů: Jediné c.k. ministerstvem kultu a vyučování schválené vydání) jsou jako přípustné uvedeny obě varianty: "tenčí" i "tenší". Ve vydání PČP z roku 1941 je však doporučena již jen podoba "tenčí", která je kodifikována i v současnosti.
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: zábavněhudební
Varianty: zábavněhudební
Dotaz: Kdysi se používalo pro muzikál a operetu označení hudebně zábavné divadlo a vím, že by to správně mělo být hudebně-zábavní divadlo. Před jistým časem teatrologové začali používat označení zábavněhudební divadlo, přídavné jméno je užito i v názvu jedné knihy. Potřebuji poradit, protože si nejsem jistá, co se pod tímto slovem skrývá, o jaké divadlo jde, jaké je východisko.
Odpověď: Máte pravdu, že složené přídavné jméno hudebně-zábavní (pro účely tohoto dotazu ponecháváme stranou, že se často objevuje nepřesné označení hudebně-zábavný, popř. hudebně zábavný), jehož souřadně spojené složky odkazují k východisku hudební a zábavní (popř. hudba a zábava) je užíváno již celá desetiletí. Označení zábavněhudební je podle ČNK i internetu výrazně řidší, mnohé doklady odkazují na zmíněnou publikaci "Od operety k muzikálu. Zábavněhudební divadlo v Československu po roce 1945". Nevíme, proč autor, popř. redakce volili složené přídavné jméno zábavněhudební místo obvyklejšího hudebně-zábavní. Pokud vyjdeme z pravidel pro psaní složených přídavných jmen s první složkou zakončenou na -ně (popř. i na -sko, -cko, -ově), pak dohromady píšeme přídavná jména podřadná, jejichž základem je ustálené slovní spojení, v němž jedna složka rozvíjí druhou (např. trestní právo – trestněprávní). U adjektiva zábavněhudební je s největší pravděpodobností východiskem slovní spojení zábavná hudba, které tvoří určitý protiklad k hudbě klasické (vážné).  
Slovník české hudební kultury (Editio Supraphon, Praha 1997) v hesle zábavná hudba uvádí: "výraz, jímž se zpravidla míní populární hudba, resp. nonartificiální hudba vůbec. Výraz je též zčásti synonymní s výrazy lehká hudba a salónní hudba..." Encyklopedický atlas hudby (NLN 2001) říká, že "pojem zábavná hudba, event. lehká hudba (Unterhaltungsmusik, light music) vznikl na konci 19. století a je spojen s produkcí hudby jakožto zboží v moderní masové společnosti, jež je ke koupi na zvukových nosičích, šířena rozhlasem atp."
Téma: Přísudek jmenný se sponou
Klíčové slovo: přísudek jmenný se sponou vs. přísudek slovesný
Dotaz: Chodím do šesté třídy a potřebuju poradit s jedním cvičením. Ve větě "Stromy v zahradě jsou rozkvetlé" máme změnit přísudek slovesný na přísudek jmenný se sponou.
Odpověď: Do zadání se nejspíš vloudila nějaká chyba, protože ve větě "Stromy v zahradě jsou rozkvetlé" již přísudek jmenný se sponou je ("jsou rozkvetlé"). Smysl by dávalo opačné zadání, tedy změnit přísudek jmenný se sponou na přísudek slovesný – např. "Stromy v zahradě kvetou."
Téma: Y = vlastní jméno – tvoření přídavných jmen od jmen zeměpisných (Brandýs > brandýský, Aš > ašský aj.): jména cizí, jednoslovná
Klíčové slovo: přídavná jména utvořená od zeměpisných jmen zakončených v kmeni na -nn-
Varianty: -nský; -nnský
Dotaz: Jak se tvoří přídavná jména utvořená od zeměpisných jmen zakončených v kmeni na -nn-? Vypouští se jedno -n- a píše se např. bonský, lausanský, schönbrunský, tallinský, nebo se při tvorbě přídavných jmen zachovávají obě -nn-, např. bonnský, lausannský, schönbrunnský, tallinnský?
Odpověď: Při tvoření přídavných jmen od zeměpisných jmen zakončených v kmeni na -nn- se obě tato -nn- zachovávají, píšeme tedy např. bonnský, lausannský, schönbrunnský, tallinnský (vycházíme-li z podoby Tallinn, pokud bychom vyšli z podoby Tallin, bylo by správné i psaní tallinský; podoby Tallin > tallinnský a Tallinn > tallinský by se však v jednom textu neměly křížit).
Téma: Transkripce cizího jména do češtiny
Klíčové slovo: přepis jmen z ruštiny
Dotaz: Jak mám postupovat při přepisu ruských vlastních jmen do češtiny? Mám užívat transkripci, nebo transliteraci?
Odpověď: Základní poučení o přepisu z ruské azbuky do latinky naleznete v akademickém vydání Pravidel českého pravopisu; dále se dané problematiky týká také norma ČSN ISO 9 a nařízení vlády o přepisu znaků do podoby, ve které se zobrazují v informačních systémech veřejné správy (č. 594/2006 Sb.). Při volbě způsobu přepisu záleží především na povaze a účelu textu. Zjednodušeně řečeno se transliterace (tj. přesné převedení písmen jedné abecedy do druhé) užívá zejména ve speciálních případech: v osobních dokumentech, v bibliografii, v kartografii, v technické dokumentaci, katalozích atp., přičemž se nezohledňuje výslovnost v jazyce
originálu. Její výhodou je možnost jednoznačného zpětného převodu do původní abecedy. Pokud jsou však přepisovaná slova součástí běžného textu, doporučujeme užívat transkripci, která zároveň naznačuje výslovnost daných cizojazyčných výrazů v češtině. Více se o této problematice dočtete ve zmiňovaných Pravidlech českého pravopisu a dále např. v článku Psaní ruských jmen v češtině od významného českého jazykovědce a mj. rusisty Bohuslava Havránka, který vyšel v časopise Naše řeč v roce 1949, nověji pak v disertační práci S. Špačkové Rusko-česká textová a jazyková ekvivalence propriálního lexika (viz https://is.muni.cz/th/en8dp/Disertace.pdf).
Téma: Barvy
Klíčové slovo: černozelený
Varianty: černozelený; černo-zelený
Dotaz: Máme psát černozelený, nebo černo-zelený? Ta zelená je taková tmavá, skoro černá, nejsou to samostatné barvy.
Odpověď: Pokud jde o barevný odstín (tedy zelenou barvu s nádechem černé / černou barvu s nádechem zelené), pak píšeme přídavné jméno černozelený dohromady. 
Podle současného doporučení píšeme mezi částmi složeného přídavného jména označujícího barvy spojovník, jestliže označujeme dvě samostatné (tedy oddělené) barvy, např. žluto-zelené pruhované tričko, červeno-modro-bílá vlajka, červeno-hnědý kostkovaný kabát. Výjimkou je tradiční psaní slova černobílý. Popisujeme-li barevný odstín, píšeme složky dohromady, bez spojovníku (např. žlutozelený, tj. žlutý odstín zelené barvy).

Toto doporučení je od roku 2019 uvedeno na stránkách IJP a v Akademické příručce českého jazyka. Ke zjednodušení došlo proto, že podle původního pravidla (uvedeného v PČP) bylo třeba rozlišovat, zda může určitá kombinace barev tvořit barevný odstín, či ne. Pokud odstín nebylo možné vytvořit, psalo se celé přídavné jméno dohromady bez spojovníku (např. černobílý, červenomodrobílý). Pokud bylo možné barevný odstín vytvořit (např. žlutozelený, zelenomodrý), pak se v případě dvou samostatných barev psalo slovo se spojovníkem (žluto-zelený, zeleno-modrý). Aplikaci tohoto pravidla však znesnadňovala nejistota, které barvy spolu mohou tvořit barevný odstín, a které ne.
Téma: Barvy
Klíčové slovo: modrošedý
Varianty: modro-šedý; modrošedý
Dotaz: Máme psát modro-šedý, nebo modrošedý? Je to šedá, která je lehce do modra, nejsou to samostatné barvy.
Odpověď: Pokud jde o barevný odstín (tedy šedou barvu s nádechem modré / modrou barvu s nádechem šedé), pak píšeme přídavné jméno modrošedý dohromady. 
Podle současného doporučení píšeme mezi částmi složeného přídavného jména označujícího barvy spojovník, jestliže označujeme dvě samostatné (tedy oddělené) barvy, např. žluto-zelené pruhované tričko, červeno-modro-bílá vlajka, červeno-hnědý kostkovaný kabát. Výjimkou je tradiční psaní slova černobílý. Popisujeme-li barevný odstín, píšeme složky dohromady, bez spojovníku (např. žlutozelený, tj. žlutý odstín zelené barvy).

Toto doporučení je od roku 2019 uvedeno na stránkách IJP a v Akademické příručce českého jazyka. Ke zjednodušení došlo proto, že podle původního pravidla (uvedeného v PČP) bylo třeba rozlišovat, zda může určitá kombinace barev tvořit barevný odstín, či ne. Pokud odstín nebylo možné vytvořit, psalo se celé přídavné jméno dohromady bez spojovníku (např. černobílý, červenomodrobílý). Pokud bylo možné barevný odstín vytvořit (např. žlutozelený, zelenomodrý), pak se v případě dvou samostatných barev psalo slovo se spojovníkem (žluto-zelený, zeleno-modrý). Aplikaci tohoto pravidla však znesnadňovala nejistota, které barvy spolu mohou tvořit barevný odstín, a které ne.
Téma: Pravopisná úprava výčtu
Klíčové slovo: výčet
Dotaz: Mohou jednotlivé položky výčtu začínat velkým písmenem? A oddělují se čárkami?
Odpověď: Nevětné položky výčtu by měly začínat malým písmenem a být ukončeny čárkou, popř. středníkem, poslední položka se ukončuje tečkou. Jestliže položky výčtu obsahují celé věty, začínají tyto věty velkým písmenem a ukončí se tečkou (ovšem psaní s malým písmenem na začátku položek a jejich ukončení čárkami či středníkem je rovněž přípustné). Pokud výčet obsahuje body větného i nevětného charakteru, položky výčtu začínají malými počátečními písmeny a ukončují se středníkem, poslední položka se ukončuje tečkou.
Téma: Barvy
Klíčové slovo: růžovo-šedý
Varianty: růžovo-šedý; růžovošedý
Dotaz: Máme psát růžovo-šedý, nebo růžovošedý? Nejde o jednu barvu, ale jsou to vzorky tvořené různými kamínky, některé jsou růžové, některé šedé, některé tmavé, jiné světlé.
Odpověď: Pokud jde o vzorek složený z kamínků dvou různých barev (růžových a šedých), pak přídavné jméno píšeme se spojovníkem: růžovo-šedý. Podle současného doporučení píšeme mezi částmi složeného přídavného jména označujícího barvy spojovník, jestliže označujeme dvě samostatné (tedy oddělené) barvy, např. žluto-zelené pruhované tričko, červeno-modro-bílá vlajka, červeno-hnědý kostkovaný kabát. Výjimkou je tradiční psaní slova černobílý. Popisujeme-li barevný odstín, píšeme složky dohromady, bez spojovníku (např. žlutozelený, tj. žlutý odstín zelené barvy). 

Toto doporučení je od roku 2019 uvedeno na stránkách IJP a v Akademické příručce českého jazyka. Ke zjednodušení došlo proto, že podle původního pravidla (uvedeného v PČP) bylo třeba rozlišovat, zda může určitá kombinace barev tvořit barevný odstín, či ne. Pokud odstín nebylo možné vytvořit, psalo se celé přídavné jméno dohromady bez spojovníku (např. černobílý, červenomodrobílý). Pokud bylo možné barevný odstín vytvořit (např. žlutozelený, zelenomodrý), pak se v případě dvou samostatných barev psalo slovo se spojovníkem (žluto-zelený, zeleno-modrý). Aplikaci tohoto pravidla však znesnadňovala nejistota, které barvy spolu mohou tvořit barevný odstín, a které ne.
Téma: Výraz složený z čísla a slova/značky (typ pětiletý, 5letý, 5%)
Klíčové slovo: složený číselný výraz; 4letý
Dotaz: Je přípustné zapsat výraz "čtyřletý" kombinací číslice a části slova?
Odpověď: Ano, možné to je. Složené číselné výrazy, které vznikají spojením číslovky psané číslicí nebo číslicemi s jiným slovem (přídavným jménem, podstatným jménem či příslovcem), píšeme bez mezer a bez spojovníku, tedy: 4letý.
Téma: Členění čísel – obecné zásady
Klíčové slovo: řády
Dotaz: Oddělují se v číslicích řády tisíců tečkou, nebo mezerou (například ve spojení "12 500 měrných jednotek")? Jsou případně možné oba způsoby zápisu?
Odpověď: Trojice číselných řádů se oddělují mezerami, s výjimkou letopočtů, které se nikdy nečlení. Zápis s tečkou je možný pouze v případě peněžních částek, v tomto případě ho proto nedoporučujeme.
Téma: Barvy
Klíčové slovo: hnědo-červený
Varianty: hnědo-červený; hnědočervený
Dotaz: Máme psát hnědo-červený, nebo hnědočervený? Jde o popis vzorků, nejde o jednu barvu, ale jsou to různé kamínky, některé jsou červené, některé hnědé, některé tmavé, jiné světlé.
Odpověď: Pokud jde o vzorek složený z kamínků dvou různých barev (hnědé a červené), pak přídavné jméno píšeme se spojovníkem: hnědo-červený. Podle současného doporučení píšeme mezi částmi složeného přídavného jména označujícího barvy spojovník, jestliže označujeme dvě samostatné (tedy oddělené) barvy, např. žluto-zelené pruhované tričko, červeno-modro-bílá vlajka, červeno-hnědý kostkovaný kabát. Výjimkou je tradiční psaní slova černobílý. Popisujeme-li barevný odstín, píšeme složky dohromady, bez spojovníku (např. žlutozelený, tj. žlutý odstín zelené barvy). 

Toto doporučení je od roku 2019 uvedeno na stránkách IJP a v Akademické příručce českého jazyka. Ke zjednodušení došlo proto, že podle původního pravidla (uvedeného v PČP) bylo třeba rozlišovat, zda může určitá kombinace barev tvořit barevný odstín, či ne. Pokud odstín nebylo možné vytvořit, psalo se celé přídavné jméno dohromady bez spojovníku (např. černobílý, červenomodrobílý). Pokud bylo možné barevný odstín vytvořit (např. žlutozelený, zelenomodrý), pak se v případě dvou samostatných barev psalo slovo se spojovníkem (žluto-zelený, zeleno-modrý). Aplikaci tohoto pravidla však znesnadňovala nejistota, které barvy spolu mohou tvořit barevný odstín, a které ne.
Téma: Desetinné číslo
Klíčové slovo: peněžní částka
Dotaz: Může se v zápisu pěněžní částky užívat pomlčka po desetinné čárce zároveň se značkou "Kč" (např. 50 000,– Kč)?
Odpověď: Z hlediska současné normy je uvádění pomlčky po desetinné čárce nadbytečné. Doporučujeme proto zápis 50 000 Kč.