ctu-aic/questions_ujc_cas_cs huggingface dataset:
Téma: Výslovnost konkrétního slova (hláskového spojení, spojení slov atp.)
Klíčové slovo: neutrální
Dotaz: Z jakého důvodu někteří mluvčí v televizi vyslovují výraz neutrální jako [neʔutrálňí] (tj. s tzv. rázem)?
Odpověď: Pokud se uvedená výslovnost u někoho opravdu systematicky vyskytuje a nejde jen o náhodný přeřek, lze přesné důvody pouze odhadovat. Jde pravděpodobně o hyperkorektní realizaci dvojslabičného spojení samohlásek [e] a [u]. Mezi nimi sice prochází hranice slabiky, avšak nemá se zde podle ortoepické kodifikace vyskytovat ráz, je třeba je vyslovit spojitě. Slovo neutrální vychází z původního latinského neuter, které vzniklo z komponentů ne- a uter. První z nich sice vývojově souvisí s dnešní českou předponou ne-, avšak není tu náležité uplatňovat stejná výslovnostní pravidla. Např. v domácím přídavném jméně neurvalý se podle obecných ortoepických zásad ráz mezi [e] a [u], kudy prochází výrazný morfematický šev, může vyslovit a často se tak opravdu děje, aniž by to posluchači považovali za jakkoli nepatřičné. Naopak v přejatém přídavném jméně neutrální mezi [e] a [u] z hlediska češtiny žádný morfematický šev již není, proto zde bude zřejmě většina posluchačů výskyt rázu považovat za nepatřičný.
Téma: Výslovnost konkrétního slova (hláskového spojení, spojení slov atp.)
Klíčové slovo: neurologie
Dotaz: Z jakého důvodu někteří mluvčí v televizi vyslovují výraz neurologie jako [neʔurologije] (tj. s tzv. rázem)?
Odpověď: Pokud se uvedená výslovnost u někoho opravdu systematicky vyskytuje a nejde jen o náhodný přeřek, lze přesné důvody pouze odhadovat. Je možné uvažovat např. o mylném přesvědčení, že se zde jedná o předponu ne- (podobně jako např. v přídavném jméně neurvalý, v němž je opravdu po předponě ne- morfematický šev a ráz se zde podle obecných ortoepických pravidel může vyslovit). Slovo neurologie však žádnou předponu neobsahuje, jsou zde komponenty neuro- a -logie vycházející z řečtiny. Dále může jít o hyperkorektní realizaci dvojslabičného spojení samohlásek [e] a [u]. Přejímky typu neurologie se totiž vyznačují tím, že spojení -eu- někteří mluvčí vnímají jako dvojhlásku (výraz neurologie je pak celkově pětislabičný), jiní pak jako dvojslabičné spojení dvou samohlásek (výraz neurologie je pak celkově šestislabičný). Obojí pojetí je z hlediska ortoepie náležité, avšak ani u druhé uvedené možnosti, kdy mezi [e] a [u] prochází hranice slabiky, se nemá vyskytovat ráz, je třeba je vyslovit spojitě.
Téma: Hláskování konkrétního slova, počet hlásek ve slově
Klíčové slovo: -běh-
Dotaz: Z kolika hlásek se skládá kořen slova rozběhla? Domnívám se, že kořenem zde je -běh-, což jsou 3 hlásky, nikoli 4 hlásky, jak je uvedeno v řešení testu.
Odpověď: Máte pravdu, že kořenem slovesného tvaru rozběhla je -běh-. Vzhledem k tomu, že daný výraz vyslovujeme jako [rozbjehla], je evidentní, že kořen -bjeh- se skládá ze 4 hlásek, které však zapisujeme pouze 3 písmeny (tj. písmeno "ě" zde označuje dvě hlásky, a to [j] a [e]). Je nezbytné vzít v úvahu, že počet písmen a počet hlásek si v češtině ne vždy odpovídají. Při počítání hlásek je nutné vycházet z výslovnosti, nikoli z grafické podoby daného slova. Právě tuto znalost zjevně úloha testuje, v řešení tedy žádná chyba není.
Téma: Výslovnost konkrétního slova (hláskového spojení, spojení slov atp.)
Klíčové slovo: žokej
Varianty: [džokej]; [žokej]
Dotaz: Jak se správně v češtině vyslovuje slovo žokej? Překvapilo mě, když jsem v televizi v jednom pořadu opakovaně zaslechla [džokej] místo obvyklého [žokej].
Odpověď: Výraz žokej doporučujeme vyslovovat v souladu s příručkami jako [žokej]. Jde o již značně starou přejímku z angličtiny, která se v češtině stabilizovala v této zvukové podobě, na jejímž základě došlo následně k počeštění pravopisu z původního jockey na žokej (tedy nikoli *džokej). Je pravda, že starší Příruční slovník jazyka českého uvádí u (tehdy ještě pravopisně neadaptovaného) hesla jockey výslovnostní údaj [džokej], avšak veškeré novější slovníky se shodují na počátečním ž- [ž]. Je samozřejmě možné namítat, že počáteční dž- [dž] lépe reflektuje originální anglickou výslovnost (zřejmě z tohoto důvodu ji mluvčí, které jste slyšela, užívali; je možné uvažovat i o vlivu výrazu diskžokej, který bývá kvůli usnadnění často vyslovován jako [dyzdžokej] místo náležitého [dyzgžokej]). Avšak ani varianta [džokej] s originálem plně nekoresponduje, neboť původní anglické [ˈdʒɒkɪ] by bylo náležité adaptovat do češtiny jako [džoki] (a zapisovat tedy *džoky). Obecně lze konstatovat, že některá cizí slova (zejména právě z angličtiny) se vžila v jiné podobě, než jaká by odpovídala výslovnosti adaptované do češtiny z původního jazyka (srov. např. slovo fotbal, hokej). Nerespektovat plně zažitou (a zde stále zcela převládající) zvukovou podobu v těchto případech nedoporučujeme, neboť jak je vidět např. právě z tohoto dotazu, leckteří posluchači jsou pak překvapeni (mnozí nemile) a může je to zcela odvést od vlastního smyslu sdělení.
Téma: Valence ostatní
Klíčové slovo: přeživší holokaust(u)
Varianty: přeživší holokaust; přeživší holokaustu
Dotaz: Je správně spojení "přeživší holokaust", nebo "přeživší holokaustu"? Vídám totiž obojí.
Odpověď: Máte pravdu, v úzu se skutečně objevují obě vazby. Každá se však pojí s jiným slovním druhem. Je totiž třeba rozlišovat případy, kdy výraz "přeživší" užijeme v platnosti přídavného jména (např. "lidé přeživší holokaust vzpomínali na prožité hrůzy") a kdy v platnosti podstatného jména (např. "přeživší holokaustu vzpomínali na prožité hrůzy"). Při užití v platnosti přídavného jména je náležitá vazba se 4. pádem ("přeživší holokaust"), zatímco v případě podstatného jména naopak vazba s 2. pádem ("přeživší holokaustu").
Téma: Valence sloves ostatní (včetně valenčního rámce)
Klíčové slovo: dostavit se
Varianty: dostavit se v zákaznickém centru nebo na přepážce; dostavit se do zákaznického centra nebo na přepážku
Dotaz: Na stránkách jednoho dopravce jsme narazil na text, v němž mě zarazila vazba slovesa "dostavit se". Text pro přehlednost trochu zkrátím, ale základní vyznění je takovéto: "Je nutné dostavit se s doklady v zákaznickém centru nebo na přepážce prodeje jízdenek." Osobně bych čekal vazbu "do zákaznického centra nebo na přepážku".
Odpověď: Máte pravdu, sloveso "dostavit se" se pojí se směrem "kam", nikoli "kde", jak dokládají i slovníky. Vazba vyjadřující směr "kde" může být nářeční variantou, do spisovného textu ji však rozhodně nedoporučujeme. Za jedinou správnou podobu proto považujeme "Je nutné dostavit se s doklady do zákaznického centra nebo na přepážku prodeje jízdenek".
Téma: Užití zvratného trpného rodu
Klíčové slovo: zranit se
Varianty: policisté se zranili; policisté byli zraněni
Dotaz: Slýchám v médiích věty typu "Policisté se při přestřelce zranili". Je taková věta v pořádku? Nemělo by se spíš říkat "Policisté byli při přestřelce zraněni"?
Odpověď: Jde skutečně o nemístné užití tzv. zvratného pasiva (trpného rodu). Ve větách, v nichž je dějem zasažen nějaký objekt, který sám nemůže být původcem děje, je užití zvratného pasiva v pořádku (např. "Dům se staví", případně "Při přestřelce se poškodilo několik aut"). Pozor si však musíme dávat právě ve větách, v nichž může dojít ke kolizi vlastního zvratného zájmena "se" a zájmena "se" užitého ve funkci zvratného pasiva: ve větě "Policisté se při přestřelce zranili" není jasné, zda 1) policisté byli zraněni někým jiným, 2) policisté se zranili navzájem nebo 3) každý policista zranil sám sebe. Vladimír Šmilauer v Novočeské skladbě k této problematice uvádí příklad: "Můžeme říci, že se na honě zastřelilo tři sta zajíců, ale ne, že se nešťastnou náhodou zastřelil také jeden z lovců, protože by bylo nejisté, zda se zastřelil sám nebo byl zastřelen". V takových případech tedy doporučujeme volit pasivum opisné ("Policisté byli při přestřelce zraněni").
Téma: Jména výrobků
Klíčové slovo: vlašák
Dotaz: S jakým písmenem se píše slovo vlašák, pokud ho použijeme namísto Vlašský ryzlink?
Odpověď: Pojmenování v/Vlašský ryzlink lze psát dvěma způsoby. Pokud  jde o oficiální název odrůdy révy vinné nebo značky vína z ní vyrobené, píše se velké písmeno (v obou případech jde o ochranné známky). Tak tomu je např. ve spojeních: pěstování odrůdy Vlašský ryzlink;  prodej vína Vlašský ryzlink.  Namísto dvouslovného spojení jako oficiální název vlašák užít nelze, proto je namístě malé písmeno. Pokud bychom totiž užili např. spojení víno zn. Vlašák, signalizovali bychom, že jde o název ochranné známky, a tím výraz vlašák, pokud jde o vinný výrobek, není. Jak jsme však zjistili z databáze ochranných známek, ochranná známka Vlašák existuje, ale nejde o výrobek z vinné révy.
Téma: Názvy obcí
Klíčové slovo: město pražské
Varianty: Hříšní lidé města pražského; Hříšní lidé Města pražského
Dotaz: Jaké písmeno se píše u slova město v názvu seriálu Hříšní lidé města pražského? V programu České televize je toto slovo uvedeno s velkým písmenem.
Odpověď: Spojení město pražské, na rozdíl od spojení Staré Město pražské, které označuje pražskou městskou část, není oficiální pojmenování. Tím byl a je pouze výraz Praha. Proto je náležitá podoba město pražské.
Téma: Psaní jen s malým písmenem
Klíčové slovo: visegrádská čtyřka
Dotaz: Píše se ve spojení visegrádská čtyřka u přídavného jména velké písmeno?
Odpověď: Oficiální název aliance čtyř středoevropských států je Visegrádská skupina. Spojení visegrádská čtyřka je tedy neoficiální, a proto doporučujeme psát malé písmeno.
Téma: Psaní jen s malým písmenem
Klíčové slovo: senior point
Dotaz: S jakými písmeny se píše spojení senior point?
Odpověď: Tento výraz označuje kontaktní místo, v němž jsou poskytovány nejrůznější služby seniorům. Jde o obecné pojmenování, a proto je namístě podoba senior point.
Téma: Současné – oficiální
Klíčové slovo: Republika Severní Makedonie
Varianty: Republika Severní Makedonie; republika Severní Makedonie
Dotaz: Píše se ve spojení Republika Severní Makedonie slovo republika s malým, nebo velkým písmenem?
Odpověď: Do r. 2019 byl oficiální název státu Makedonie. V tom roce se změnil a jeho oficiální název zní Republika Severní Makedonie. V textech, kde je zapotřebí uvádět oficiální název, je zapotřebí u slova republika psát velké písmeno (stejně se např. píše Stát Izrael).
Téma: Psaní jen s malým písmenem
Klíčové slovo: brexit
Dotaz: Jaké písmeno se píše ve slově brexit?
Odpověď: Tento výraz se chápe jako obecné pojmenování, a proto je náležitá podoba brexit.
Téma: Názvy území
Klíčové slovo: euroregion Těšínské Slezsko
Varianty: euroregion Těšínské Slezsko; Euroregion těšínské Slezsko
Dotaz: Je správná podoba euroregion Těšínské Slezsko, nebo Euroregion těšínské Slezsko?
Odpověď: V názvech regionů, euroregionů, svazků obcí atp. se výrazy region, euroregion, svazek obcí píšou s malým písmenem, nepovažují se tedy za součást vlastního jména, označují pouze druh územní jednotky. Vlastním jménem je až název daného území. Náležitá je proto podoba euroregion Těšínské Slezsko.
Téma: Podle obecných zásad
Klíčové slovo: půjde
Dotaz: Jak se na konci řádku rozdělí slovo půjde?
Odpověď: Slovo půjde dělíme: pů-jde. (Na slabiky lze dělit dvěma způsoby: pů-jde i půj-de, v daném případě však dáváme přednost dělení na morfematickém švu, tedy po předponě pů-.)
Téma: Slovotvorná předpona
Klíčové slovo: vyndat
Dotaz: Jak se zdůvodní psaní -y- ve slově vyndat? Je -vy- předpona? Co by pak byl kořen? Úsek -ndat-?
Odpověď: Písmeno -y- se ve slově vyndat píše proto, že tu jde o předponu vy-. Kořenem slova vyndat je pak -nd- (srov. na-nd-at, za-nd-at, pře-nd-at). Tento kořen pochází ze zástupného slovesa ondat (srov. dnešní uondat), jež původně nahrazovalo příslušné plnovýznamové sloveso. (Jeho původ není úplně jasný, nejspíš pochází od zájmena on, možná ze spojení ono dieti s významem 'ono dělati'.)
Téma: Školní výuka
Klíčové slovo: kodifikace
Dotaz: Jak máme dětem při výuce vysvětlit, které příručky jsou kodifikační?
Odpověď: V případě kodifikace jde o velmi komplikovanou problematiku. Na toto téma probíhá mezi odborníky dlouhodobá diskuse. Základní informace o úzu, normě, kodifikaci přináší Internetová jazyková příručka (https://prirucka.ujc.cas.cz/?id=892), metodiku výuky je však třeba konzultovat s didaktiky, např.  s Asociací češtinářů (www.ascestinaru.cz).
Téma: Jakou doporučujete příručku pro danou problematiku?
Klíčové slovo: životopis
Dotaz: Je někde normována podoba životopisu pro školní výuku?
Odpověď: Co je nám známo, zásady psaní životopisu v příručkách nejsou normovány. Doporučujeme vám zkusit odpověď vyhledat v dostupných publikacích o stylistice, učebních materiálech, popřípadě položit dotaz Asociaci češtinářů (www.ascestinaru.cz).
Téma: Jaká je koncepce dané příručky?
Klíčové slovo: kodifikace
Dotaz: Je akademická Mluvnice češtiny kodifikační příručka? A co Česká mluvnice od B. Havránka a A. Jedličky?
Odpověď: Tři svazky Mluvnice češtiny z 80. let 20. století nejsou koncipovány jako kodifikační příručka. Česká mluvnice vyšla naposledy v roce 1983 a po stránce pravopisné nyní neodpovídá současné kodifikaci, jak z hlediska pravopisného, tak tvaroslovného. Současným kodifikačním zásadám, upraveným Pravidly českého pravopisu v roce 1993, odpovídá Stručná mluvnice česká, kterou na základě zmíněných PČP připravil A. Jedlička.
Téma: Jaká je koncepce dané příručky?
Klíčové slovo: kodifikace
Dotaz: Považují se za kodifikační příručky Slovník spisovné češtiny, Mluvnice češtiny a Nový akademický slovník cizích slov?
Odpověď: Otázka hodnocení příruček jako kodifikačních je poněkud problematická. Do roku 1989 byly jako kodifikační hodnoceny následující příručky: Pravidla českého pravopisu, Slovník spisovné češtiny pro školu a veřejnost a Česká mluvnice od B. Havránka a A. Jedličky. Po roce 1989 se situace komplikuje: pro jazykovou výchovu jsou stále závazná Pravidla českého pravopisu, avšak některé publikace výslovně uvádějí, že nechtějí být vnímány jako kodifikační, což je případ Příruční mluvnice; vedle toho Slovník spisovné češtiny uvádí, že je příručkou normativní, nikoli kodifikační (tj. v něm uvedené podoby nejsou závazné). Je však třeba doplnit, že vyjádření autorů je jedna věc, druhá věc je, jak dané příručky laická veřejnost vnímá. Roli rovněž hraje příslušnost autorů k určité instituci, konkrétně například k Ústavu pro jazyk český, příručky, které vznikají na půdě respektovaných institucí, veřejnost zpravidla vnímá jako závazné.
Téma: Školní výuka
Klíčové slovo: předpona, předponová část
Dotaz: Jak vysvětlit žákům 3. ročníku ZŠ, že ve slově "vyrobit" je "vy-" předpona? Je na to nějaký návod?
Odpověď: Bohužel, jazyková poradna není didaktické pracoviště, s metodikou výuky vám nemůžeme pomoci. Zkuste svůj dotaz položit v on-line diskusi na stránkách Asociace češtinářů, www.ascestinaru.cz.
Téma: Názvy městských částí
Klíčové slovo: Pražské Sídliště
Varianty: Pražské Sídliště; Pražské sídliště
Dotaz: Píše se ve spojení Pražské Sídliště výraz sídliště s malým, nebo velkým písmenem?
Odpověď: Nahlédnutím do geoprohlížeče Českého úřadu zeměměřického a katastrálního jsme zjistili, že jde o základní sídelní jednotku, jinými slovy o oficiální název části města, a to ve Znojmě,  a proto je třeba psát Pražské Sídliště.
Téma: Psaní c/k
Klíčové slovo: postcovidový
Varianty: postcovidový; postkovidový
Dotaz: Máme psát postcovidový syndrom, nebo postkovidový syndrom?
Odpověď: Vzhledem k tomu, že nemoc covid-19 píšeme s c, doporučujeme zachovat toto písmeno i v odvozeném výrazu postcovidový syndrom. Doklady z praxe ukazují, že počeštěný zápis postkovidový se sice občas objevuje, psaní postcovidový však zatím zcela jednoznačně převládá.
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: postcovidový
Varianty: postcovidový; post-covidový
Dotaz: Zajímá mě, zda máme psát post-covidový syndrom, nebo postcovidový syndrom.
Odpověď: Komponent post- (značící následnost) tvoří první část složených slov, píšeme ho dohromady s příslušným výrazem (srov. např. postpubertální, postmodernismus). Doporučujeme proto psát postcovidový syndrom.
Téma: Společenské organizace (politické strany, spolky...)
Klíčové slovo: P/piráti
Varianty: Piráti; piráti
Dotaz: Můžete mi sdělit, zda psát Piráti, nebo piráti? V novinách se vyskytují oba způsoby psaní. Kterých z nich je však správně?
Odpověď: Všechny politické strany a hnutí musí mít podle zákona č. 424/1991 Sb. v platném znění  kromě plného oficiálního názvu i zkratku. Nejde však o zkratku v lingvistickém slova smyslu, ale o zkrácený název, jenž podle výše uvedeného zákona je povinný údaj a který, jak dokládá rejstřík stran a hnutí, má rozmanitou podobu. U víceslovných názvů tvoří zkrácené názvy nejčastěji iniciálové zkratky:  Občanská demokratická strana – ODS, Radostné Česko – RČ atp. Oficiální název zní Česká pirátská strana. Tato strana na rozdíl např. od Občanské demokratické strany, České sociálně demokratické strany a dalších nezvolila jako zkrácený název zkratku, ale výraz Piráti. Podobně postupovala i Strana svobodných demokratů a Strana zelených, jejichž zkrácený název je Svobodní, Zelení. Od toho se odvíjí i dvojí způsob psaní. Jde-li o zkrácené názvy politických stran, je namístě psát Piráti, Svobodní, Zelení, např. jednání se účastnila ODS, ČSSD a Piráti.
Příslušníci politických stran a hnutí se podle obecných zásad psaní velkých písmen píšou s malým písmenem: občanští/sociální demokraté, lidovci a také piráti, svobodní, zelení. V kontextech, v nichž je zřejmé, že jde právě o příslušníky jednotlivých stran, je třeba psát malé písmeno: jednání se účastnili občanští demokraté, sociální demokraté a piráti. V ostatních je třeba počítat s kolísáním: autor (pokud si je toho vědom), buď bude psát o straně (Piráti), nebo o jejích příslušnících (piráti).
Téma: Jiné
Klíčové slovo: nová hedvábná stezka
Dotaz: Píše se u přídavného jména nový ve spojení nová hedvábná stezka velké písmeno?
Odpověď: Spojení hedvábná stezka/cesta označuje trasu, která vedla z východní Asie do Středomoří. Toto spojení, stejně jako např. solná stezka,  považujeme za obecné pojmenování, a proto by se mělo psát s malým písmenem. Totéž platí o názvu nová hedvábná stezka.
Téma: Společenské organizace (politické strany, spolky...)
Klíčové slovo: sdružení Praha sobě
Dotaz: Sdružení na svých webových stránkách používá podobu PRAHA SOBĚ, popř. Praha Sobě. Je psaní tvaru Sobě správné?
Odpověď: Pro psaní tvaru sobě s velkým písmenem není důvod. Nejde o vlastní jméno, a proto je namístě podoba Praha sobě.
Téma: Názvy veřejných prostranství
Klíčové slovo: k/Kulaťák
Varianty: Kulaťák; kulaťák
Dotaz: Namísto Vítězného Náměstí  v Praze se v běžné komunikaci používá výraz kulaťák. Má se psát s velkým, nebo malým písmenem?
Odpověď: Protože oficiální název je Vítězné náměstí, nelze mluvit v případě názvu kulaťák o zkrácený název vlastního jména, jako tomu je např. u výrazu Karlák (oficiálně Karlovo náměstí), proto by se mělo psát malé písmeno. Z dokladů v ČNK je zřejmé, že mnozí uživatelé češtiny tento výraz považují za alternativní vlastní jméno a píšou ho s velkým písmenem. V ČNK tato podoba převažuje a nelze ji hodnotit jako chybnou.
Téma: Jména výrobků
Klíčové slovo: karta Lítačka
Dotaz: Píše se ve spojení karta Lítačka slovo lítačka s velkým písmenem?
Odpověď: Pro označení karty bylo zvoleno obecné podstatné lítačka (podobně jako např. slovo šeřík bylo vybráno pro označení mýdla, mrož pro označení zmrzliny), a stalo se tak vlastním jménem, proto bychom měli psát karta Lítačka (mýdlo Šeřík, zmrzlina Mrož). Pokud se výraz karta vynechá, platí pro psaní velkého/malého písmena u slova lítačka stejná pravidla jako pro psaní jiných názvů tohoto typu. Rozhodující je povaha textu, např. v textu, který informuje o této kartě a v němž autor nechce slovo karta neustále opakovat, je podoba Lítačka namístě, kdežto v článku, který pojednává o studentských výdajích a zmiňuje se i o výdajích za dopravu, by se mělo psát lítačka.
Téma: Tvar přídavného jména v přívlastku shodném v postpozici
Klíčové slovo: uvedeným
Varianty: uvedeným; uvedených
Dotaz: Nemůžeme se s kolegy dohodnout na správném tvaru slova "uvedený" v této větě: "K námitkám odvolatele uvedeným v odvolání..." Kolegové se mě snaží přesvědčit, že tam má být "uvedených". Mají pravdu?
Odpověď: Nikoli, správný je tvar "uvedeným". Přídavné jméno "uvedený" je z větněčlenského hlediska přívlastek shodný, který rozvíjí výraz "k námitkám". Protože je shodný, musí se s řídícím jménem shodovat v čísle, rodě i pádě. V tomto případě tedy musí být ve třetím pádě, čemuž odpovídá tvar "uvedeným". V podobných případech obvykle pomůže, když ve větě změníme pořadí slov a problematické přídavné jméno dosadíme do polohy před řídícím jménem: "k uvedeným námitkám".
Téma: Obyvatelská jména, etnonyma
Klíčové slovo: Dolnolužický Srb
Dotaz: Jaké písmeno se píše u přídavného jména dolnolužický ve spojení Dolnolužický Srb?
Odpověď: Dolnolužický Srb je jméno obyvatele území Dolní Lužice. Přídavné jméno je, na rozdíl např. od spojení volyňský Čech, součást vlastního jména, a proto se u něj píše velké písmeno.
Téma: Obyvatelská jména, etnonyma
Klíčové slovo: Hornolužický Srb
Dotaz: Jaké písmeno se píše u přídavného jména hornolužický ve spojení Hornolužický Srb?
Odpověď: Hornolužický Srb je jméno obyvatele území Horní Lužice. Přídavné jméno je, na rozdíl např. od spojení volyňský Čech, součást vlastního jména, a proto se u něj píše velké písmeno.
Téma: Školní výuka
Klíčové slovo: pádové otázky
Dotaz: Chystáme se vydat učební pomůcku pro žáky 4. třídy. Máme u pádových otázek uvádět i předložky (např. bez koho, čeho)?
Odpověď: V daném případě jde o záležitost didaktickou, vhodnější je proto tuto otázku konzultovat s pedagogy, např. s Asociací češtinářů (www.ascestinaru.cz).
Téma: Jakou doporučujete příručku pro danou problematiku?
Klíčové slovo: životopis
Dotaz: V jaké příručce jsou uvedeny zásady psaní životopisu? Jde nám o normu pro školní výuku.
Odpověď: V příručkách, které máme jazykové poradně k dispozici, bohužel zásady psaní životopisu uvedeny nejsou. Doporučujeme vám zkusit odpověď vyhledat v dostupných učebních materiálech, popřípadě položit dotaz Asociaci češtinářů (www.ascestinaru.cz).
Téma: Překlad
Klíčové slovo: slovenština
Dotaz: Jaký je slovenský ekvivalent slova "hvězda"?
Odpověď: Otázky překladu nespadají do činnosti jazykové poradny. Informace o slovenštině lze vyhledávat např. na stránce https://slovnik.juls.savba.sk/. (Zde naleznete mj. slovensko-český korpus.)  Nad rámec odpovědi doplňujeme, že českému "hvězda" odpovídá slovenské "hviezda".
Téma: Slovotvorná předpona
Klíčové slovo: otvírat, otevírat
Dotaz: Jaká je předpona ve slově otvírat či otevírat? Když žáci mají dané slovo zapsat, určí ot(e)- jako předponu, a protože se učí mj. jen o existenci předpony od(e)-, píšou pak v daném slově -d-, nikoliv -t-. Je tedy v daném slově předpona ot(e)-? Nebo jen předpona o-? Co by bylo potom zbylé -t(e)-, když kořen je evidentně -vír-? A jak to žákům ZŠ vysvětlit?
Odpověď: Ve slovese otevírat je – z hlediska historického i z hlediska současné češtiny – předpona ot(e)-. Sloveso otevírat je jedno z mála slov, kde se dodnes udržela předpona od- ve své původní podobě ot-. Tato podoba je původní (srov. praslovanské *otъ-), existuje dodnes v některých slovanských jazycích (např. v ruštině), směrem do nové češtiny se však – vlivem předpon nad-, pod-, před- – až na nečetné výjimky změnila na podobu od-. Mezi tyto nečetné výjimky patří právě sloveso ot(e)vírat, které má tedy předponu ot(e)- (podoby s -e-, ote-, jsou jen z důvodu usnadnění výslovnosti tzv. vokalizovány) a kořen -vír-. Žákům ZŠ je třeba tuto skutečnost podat buď tak, že si daný fakt musí pamatovat jako výjimku, nebo jim příp. nezatajovat existenci přípony ot(e)-. V běžných cvičeních je však samozřejmě uvádění slovesa ot(e)vírat zcela nevhodné.
Téma: Co je velká/hrubá chyba?
Klíčové slovo: oslovení
Dotaz: Je hrubá chyba, když ve spojení "dobrý den, paní Nováková" nenapíšu čárku za pozdravem, tj. za slovem "den"?
Odpověď: Tento způsob zápisu neodpovídá pravidlům pro správné užívání interpunkce, proto je pravděpodobné, že bude vnímán jako chyba. Míru její závažnosti je obtížné stanovovat, to je spíše záležitost školní klasifikace.
Téma: Dotazy pro jiné subjekty
Klíčové slovo: televize
Dotaz: Předepisuje Česká televize výslovnost slova shoda?
Odpověď: Jednotlivé redakce pravděpodobně mají vlastní normy a doporučení, jejich obsah nám však není znám. Je třeba směrovat dotaz přímo na danou organizaci.