ctu-aic/questions_ujc_cas_cs huggingface dataset:
Téma: Tečka ukončující větu
Klíčové slovo: piktogram
Dotaz: Píše se za piktogramem (např. usmívajícím se obličejem) na konci věty tečka?
Odpověď: Znaky tohoto druhu nejsou běžně považovány za interpunkci, a tudíž interpunkci ani nenahrazují. Stojí-li na konci věty, následuje po nich standardní interpunkční znaménko, obvykle tečka.
Téma: Zkratky grafické
Klíčové slovo: mezera; in vitro
Varianty: i. v.; i.v.
Dotaz: Píše se uvnitř zkratky "i. v." (s významem 'in vitro') po tečce mezera?
Odpověď: Ano, pravidlo psát po tečce mezeru platí i pro grafické zkratky, tedy i pro zkratku "i. v.".
Téma: Uvozovací dvojtečka
Klíčové slovo: dvojtečka
Dotaz: Mám větu "Tváří se, jako by říkal 'nesahej na mne', ale věř...". Je potřeba před výpovědí v uvozovkách psát dvojtečku?
Odpověď: Uvedenou větu lze chápat jako začlenění výpovědi bez uvozovací věty, dvojtečka před ní tedy být nemusí. Interpunkce (v tomto případě čárka) se pak ovšem na rozdíl od případů běžné přímé řeči píše až za výpovědí v uvozovkách.
Téma: Možnosti vyznačování v textu
Klíčové slovo: uvozovky; název obchodu
Dotaz: Měla bych v textu uvádět názvy obchodů (např. butik Sofia Bohemia) v uvozovkách?
Odpověď: V textu by nemělo být vyznačování jednotlivých částí nadužíváno. V uvedeném případě je sdělení dobře srozumitelné i bez jakéhokoliv vyznačení, proto bychom se klonili k zápisu bez uvozovek.
Téma: Možnosti vyznačování v textu
Klíčové slovo: kurziva; název instituce
Dotaz: Vyznačují se v textu názvy institucí (muzeí, galerií apod.) kurzivou?
Odpověď: Daná problematika není nikde normována. V praxi se názvy institucí v textu obvykle nevyznačují, záleží ovšem na úzu dané redakce.
Téma: Krátce, nebo dlouze?
Klíčové slovo: vitamin; vitamín
Varianty: vitamin; vitamín
Dotaz: Jak se píše slovo vitamin? Krátce, nebo dlouze? Máme ve škole pro studenty nová PČP i SSČ a v nich je uvedena jen krátká podoba, ale v IJP je uvedena dvojí možnost. Co tedy platí?
Odpověď: V souladu s Dodatkem k PČP je možné psát jak krátce vitamin, tak dlouze vitamín, proto IJP uvádí obě možnosti zápisu. Nová vydání PČP i SSČ (a také NASCS) vycházejí z původní sazby, proto uvádějí v hesláři pouze varianty s krátkou samohláskou. Tato nejednotnost se týká celé řady přejatých slov se zakončením -en, -in, -iv, -iva, -ivum, -ivní, -emie, -erie, -on, -onek, -ona, -onka, -ped.
Téma: Výběr ze dvou variant
Klíčové slovo: jedině; jedinou
Varianty: Potvrdil verzi jako jedině možnou.; Potvrdil verzi jako jedinou možnou.
Dotaz: Jsou v pořádku obě následující varianty? "Potvrdil verzi jako jedině možnou." / "Potvrdil verzi jako jedinou možnou."
Odpověď: Doporučujeme zvolit variantu: "Potvrdil verzi jako jedinou možnou." Druhou variantu (Potvrdil verzi jako jedině možnou.) nepovažujeme za vhodnou.
Téma: Výslovnost konkrétního slova (hláskového spojení, spojení slov atp.)
Klíčové slovo: plakát
Dotaz: Jaká je v češtině správná výslovnost slova plakát?
Odpověď: Výkladové slovníky i ortoepické příručky uvádějí výslovnost [plakát] i [plagát].
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: požárně nástupní; požární nástupní
Dotaz: Potřebuji kvůli korektuře ověřit zápis výrazu "požárně nástupní plocha". Autoři to mají obvykle zapsáno jako samostatná slova. Je to tak správně?
Odpověď: Přestože se slovní spojení požárně nástupní plocha v některých textech objevuje, jeho užití ze slovotvorného hlediska nedoporučujeme, nejde o složené přídavné jméno ani o volné spojení příslovce a přídavného jména. Náležité označení by mělo být požární nástupní plocha. Podle dokladů zveřejněných v internetově dostupných materiálech hasičských sborů i městských úřadů slouží požární nástupní plocha k tomu, aby požární automobily mohly zastavit v takové vzdálenosti od objektu, aby bylo možné např. využití výškové techniky k záchraně ohrožených osob, případně provedení požárního zásahu z vnější strany budovy (bez vstupu do budovy).
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: dopravněinženýrský; dopravně-inženýrský
Varianty: dopravněinženýrský; dopravně-inženýrský; dopravně inženýrský
Dotaz: Potřebuji kvůli korektuře ověřit zápis výrazu dopravně inženýrský. Autoři to mají obvykle zapsáno jako samostatná slova (dopravně inženýrský), ale nevím, zda by to nemělo být se spojovníkem.
Odpověď: Psaní obdobných výrazů zvlášť, které se objevuje v technické literatuře, neodpovídá současným zásadám pro psaní složených přídavných jmen, proto ho nedoporučujeme. Při psaní složených přídavných jmen s první složkou zakončenou na -sko, -cko, -ně nebo -ově se neobejdeme bez věcné znalosti. Pro pisatele, který se neorientuje v příslušném oboru, je často však bohužel nesnadné zjistit, k čemu se výraz vztahuje. 
Některá přídavná jména je teoreticky možné zapsat dvěma způsoby, psaním či nepsaním spojovníku rozlišujeme různé významy. Pokud jde o souřadné spojení, tzn. že složky jsou na stejné úrovni a mohly by být spojeny spojkou a (dopravní a inženýrský), používáme pro oddělení obou složek přídavného jména spojovník: dopravně-inženýrský. Podřadné spojení, v němž jedna složka rozvíjí druhou (spojení přídavného a podstatného jména), píšeme dohromady; od slovního spojení dopravní inženýrství odvozujeme přídavné jméno dopravněinženýrský. Tato možnost se nám zdá být pravděpodobnější, ale protože technické prostředí neznáme dostatečně, doporučujeme ověřit předpoklad u autorů textu.
Téma: Krátce, nebo dlouze?
Klíčové slovo: rádiové spojení
Varianty: rádiový; radiový
Dotaz: Píšeme rádiové, nebo radiové spojení?
Odpověď: Spojení je rádiové (s á), protože přídavné jméno rádiový znamená 'týkající se elektromagnetických vln a jejich technického využití; popř. týkající se rádia či rozhlasu'. Radiový odkazuje k radioaktivitě, popř. k prvku radium.
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: na konec
Varianty: nakonec; na konec
Dotaz: Mám větu "To nejlepší na konec". Psala bych na konec zvlášť, ale v příručkách jsem našla i příklady, podle nichž soudím, že by to mohlo být i dohromady. Jak to mám psát?
Odpověď: Příslovce "nakonec" znamená 'v závěrečné fázi, konečně'. SSČ uvádí jako příklad větu "Nakonec všecko dobře dopadlo". Ve větě "To nejlepší na konec" jde o předložku "na" a podstatné jméno "konec" s významem 'doba, kdy něco končí'; doporučujeme tedy psaní zvlášť: To nejlepší na konec (ve smyslu To nejlepší na závěr).
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: pro to
Varianty: proto; pro to
Dotaz: Kdy je ve větě proto dohromady, a kdy zvlášť? Mám větu "Děláš vše pro to, aby se to splnilo".
Odpověď: Za základní považujeme psaní zvlášť: "Děláš vše pro to, aby...", tzn. oddělit předložku "pro" a odkazovací zájmeno "to". S ohledem na uživatelskou praxi a na skutečnost, že vymezení rozdílu mezi významem spřežky "proto" a chápáním výrazu jako spojení předložky s ukazovacím zájmenem (pro to) není zcela jednoznačné, však zcela nelze vyloučit ani možnost užít ve větě spřežku "proto" odkazující k vedlejší větě (Uděláme vše proto, aby...).
Téma: Možnosti vyznačování v textu
Klíčové slovo: velká písmena; uvozovky
Dotaz: Je přípustné zvýrazňovat text současně pomocí uvozovek a velkého počátečního písmene (např. "Přehledy vyúčtování")?
Odpověď: V česky psaných textech se pomocí velkých počátečních písmen nezvýrazňuje. V souvislém textu lze zvýrazňovat pomocí uvozovek či odlišným řezem písma (např. kurzivou).
Téma: Možnosti vyznačování v textu
Klíčové slovo: velká písmena; pamětní deska
Dotaz: Je přípustné zvýraznit na pamětní desce slova tak, že budou psána s velkým počátečním písmenem? Jedná se i o obecná slova.
Odpověď: V česky psaných textech se pomocí velkých počátečních písmen nezvýrazňuje. Tento způsob zvýrazňování důrazně nedoporučujeme, protože by byl považován za pravopisnou chybu.
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: za to
Varianty: zato; za to
Dotaz: Mám větu "To by mělo stát za to". Píšeme za to, nebo zato?
Odpověď: Příslovce zato psané dohromady znamená 'avšak, ale', vyjadřuje kompenzaci, náhradu, např. Jí málo, zato pravidelně. Ve významu 'stát za něco' píšeme obě složky zvlášť: to by mělo stát za to.
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: na vrch
Varianty: na vrch; navrch
Dotaz: Máme ve větě "došli jsme navrch hory" navrch dohromady, je to tak správně?
Odpověď: Není, spřežka navrch znamená nahoře, nahoru, např. navrch poháru dáme lístek máty. V uvedené větě jde ale o předložku a podstatné jméno vrch s významem vrchol, doporučujeme proto psát zvlášť: došli jsme na vrch hory.
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: stát za to
Varianty: za to; zato
Dotaz: Ve větě "Příběh, který stojí za to" píšeme za to zvlášť, nebo zato dohromady?
Odpověď: Ve spojení "stát za to" jde o předložku a ukazovací zájmeno, píšeme proto "Příběh, který stojí za to". Příslovce zato užíváme ve významu 'náhradou za něco, místo něčeho', může znamenat i 'ale, avšak', např. chodí jen krátce, zato pravidelně.
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: mít za to
Varianty: za to; zato
Dotaz: Ve větě "Měla za to, že..." píšeme zato dohromady, nebo zvlášť za to?
Odpověď: V uvedené větě jde o předložku a ukazovací zájmeno, píšeme proto zvlášť: měla za to, že... Příslovce zato užíváme ve významu 'náhradou za něco, místo něčeho', může znamenat i 'ale, avšak', např. chodí jen krátce, zato pravidelně.
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: při tom
Varianty: při tom; přitom
Dotaz: Potřebuji ověřit, že ve větě "nenechte si ujít příležitost být při tom" píšeme "při tom" jako dvě slova.
Odpověď: Ano, ve větě "být při tom" píšeme předložku a zájmeno samostatně.
Téma: Možnosti vyznačování v textu
Klíčové slovo: verzálky; v. v. i.
Dotaz: Jak se zapisuje zkratka v. v. i. v textu Archeologický ústav AV ČR, v. i. i., psaném verzálkami? Zůstává tato zkratka psána malými písmeny, nebo je možné ji zapsat též verzálkami?
Odpověď: Podle aktuální ČSN 01 6910 je v textu psaném verzálkami dovoleno psát velkými písmeny i zkratky. Tato formulace znamená, že přípustné jsou obě možnosti, doporučovali bychom přitom spíše zápis verzálkami (tzn. ARCHEOLOGICKÝ ÚSTAV AV ČR, V. V. I.).
Téma: Možnosti vyznačování v textu
Klíčové slovo: uvozovky; kurziva; citace
Dotaz: Pokud vkládám citaci uvedenou kurzivně do uvozovek, budou tyto uvozovky psány rovněž kurzivně, nebo ne?
Odpověď: Při uvádění citací doporučujeme zvolit pouze jeden typ zvýraznění, tzn. buď pouze kurzivně, nebo pouze uvozovkami. Použití dvou typů zvýraznění v textu je nadbytečné. Pokud by však přesto k této situaci došlo, uvozovky zapisujeme nekurzivně, protože nejsou součástí citovaného výrazu.
Téma: Možnosti vyznačování v textu
Klíčové slovo: uvozovky; název konference
Dotaz: Měli bychom uvádět anglický název konference v uvozovkách?
Odpověď: V textu by nemělo být vyznačování jednotlivých částí nadužíváno, doporučujeme proto uvážit, zda je vyznačování názvu ve vašem textu opravdu nutné. V případě, že se rozhodnete tento název graficky vyznačovat, lze zvolit uvozovky nebo využít preferovanější způsob vyznačování kurzivou (pokud kurzivu již neužíváte k vyznačování jiných částí textu).
Téma: Možnosti vyznačování v textu
Klíčové slovo: kurziva; názvy
Dotaz: Vyznačují se v textu názvy knih, filmů, divadelních her apod. kurzivou?
Odpověď: Daná problematika není nikde normována, v praxi je však časté, že se názvy děl v textu kurzivou vyznačují. Záleží ovšem na úzu dané redakce.
Téma: Možnosti vyznačování v textu
Klíčové slovo: verzálky; Mgr.
Dotaz: Jak se zapisuje zkratka Mgr. v textu psaném verzálkami? Jsou všechna písmena velká, nebo zůstávají písmena g a r malá?
Odpověď: Podle aktuální ČSN 01 6910 je v textu psaném verzálkami dovoleno psát velkými písmeny i zkratky. Tato formulace znamená, že přípustné jsou obě možnosti, doporučovali bychom přitom spíše zápis verzálkami (tzn. MGR.)
Téma: Možnosti vyznačování v textu
Klíčové slovo: tučné písmo; vyznačování
Dotaz: Mohu v programu koncertu odlišit originální název skladby od jeho českého překladu použitím jiného písma (např. originální název zapsat tučným písmem a český překlad normálním písmem)?
Odpověď: Pro zpřehlednění textu lze užívat různé řezy písma. Užití tučného písma pro název originální skladby za účelem odlišení od českého překladu je tedy přípustné.
Téma: Tečka ve výčtu
Klíčové slovo: výčet
Dotaz: Když je výčet v podobě běžného textu (položky jsou odděleny čárkami) s uvozovací částí pouze heslovitou, bez slovesa, má být na jeho konci tečka?
Odpověď: Pokud je výčet součástí textu, je potřeba ho od následujících vět oddělit tečkou. Pokud je umístěn graficky samostatně, není tečka nutná, ale vzhledem k užití interpunkce uvnitř výčtu je vhodné ho i interpunkčně ukončit.
Téma: Uvození konkretizace/vysvětlení
Klíčové slovo: pomlčka
Dotaz: Viděla jsem název sportovního areálu zapsaný jako "Hamr Záběhlice". Neměl by se mezi těmito dvěma slovy psát spojovník nebo pomlčka?
Odpověď: Zápis s pouhou mezerou je zcela v pořádku – takovou podobu najdeme u mnoha subjektů, např. u sportovních klubů (Slavia Praha apod.). Pomlčka by mezi oběma slovy také mohla být, jednou z jejích funkcí je právě signalizovat konkretizaci nebo vysvětlení řečeného. Spojovník však spojuje výrazy v souřadném vztahu, na stejné významové úrovni, což v tomto případě patrně neplatí.
Téma: Apostrof zkracující zleva – typ "rok '98"
Klíčové slovo: apostrof
Dotaz: Když chceme zapsat letopočet zkráceně, jen posledním dvojčíslím, má být apostrof před ním, nebo po něm?
Odpověď: Zapisujeme-li letopočet jen posledním dvojčíslím, apostrof může signalizovat, že stojí na místě těch znaků, které se vypouštějí, tedy (natěsno, bez mezery) před oním dvojčíslím, které chcete zapsat.
Téma: Neustálená podoba, přejímky
Klíčové slovo: software
Varianty: sw.; SW
Dotaz: Jak zapsat zkratku slova software?
Odpověď: Kodifikace zkratku tohoto slova dosud neuvádí. V úvahu připadá zapsat ji jako tzv. skeletovou zkratku, která zachovává (některé) souhlásky zkracovaného slova a za níž se píše tečka – tedy "sw.". Druhá možnost je pojmout ji jako iniciálovou zkratku, psanou velkými písmeny bez teček a mezer, a to s tím, že iniciály zastupují počáteční písmena obou částí slova – tedy "SW" (byť bychom se tím odchýlili od konvence zkracovat pomocí iniciálových zkratek víceslovné názvy, nikoliv jednoslovné – i když původně složené – výrazy).
Téma: Zkratky grafické
Klíčové slovo: mezera; ed.; edition
Varianty: ed. 2; ed.2
Dotaz: Jedna česká státní norma má po svém identifikačním kódu ještě dodatek "ed. 2". Píše se v takovém případě po tečce mezera?
Odpověď: "Ed." je zde patrně zkratka slova "edition" (vydání), tečka tedy značí, že jde o grafickou zkratku. Pro ně platí, že po tečce se píše mezera (případně jiné, další interpunkční znaménko).
Téma: Apostrof zkracující zleva – typ "rok '98"
Klíčové slovo: apostrof
Dotaz: Když chceme zapsat letopočet zkráceně, jen posledním dvojčíslím, má před ním být apostrof?
Odpověď: Ano, v takových případech se používá apostrof, tedy znak "'". Je ovšem třeba zvážit vhodnost takového zápisu – např. v administrativních textech se takovéto zkracování nedoporučuje.
Téma: Signalizace alternativ
Klíčové slovo: genderová neutrálnost; rodové varianty; splitting
Dotaz: V pracovním inzerátu "hledáme specialistu" – když ho chceme formulovat genderově neutrálně a pomocí lomítka signalizovat i ženskou variantu, co přesně bychom tam měli uvést? "/ku", nebo "/tku"?
Odpověď: V tomto případě za lomítkem nelze uvést pouze koncovku pro ženský rod, protože tvar specialistu už pádovou koncovku obsahuje. Bylo by tedy třeba napsat celé slovo, tj. "hledáme specialistu/specialistku". Zkrácený zápis lze užít jen v případech jako např. kuchař/ka.
Téma: Citace
Klíčové slovo: citace
Dotaz: Značí se doslovné citáty uvozovkami?
Odpověď: Není to bezpodmínečně nutné, ale je to běžné – jednou z funkcí uvozovek je právě signalizovat, že obsahují doslovný citát.
Téma: Pravopisná úprava výčtu
Klíčové slovo: výčet
Dotaz: Je možné v graficky strukturovaném výčtu ukončovat jednotlivé položky čárkami i v případě, že jsou větného charakteru?
Odpověď: Přestože je v případě větných položek obvyklejší zachovávat pravopis vět v běžném textu, tj. velké písmeno na začátku a tečku na konci, ve výčtu je možné psát položky i s počátečním malým písmenem a uzavírat je čárkou (příp. středníkem). Na úplném konci takového výčtu by pak měla být tečka.
Téma: Zkratky grafické
Klíčové slovo: zkratka
Dotaz: Jak moc libovolně lze tvořit zkratky? Viděla jsem napsané kontaktní údaje, kde byl telefon zkrácen jako "t.", e-mail jako "e." a webové stránky jako "w.". Je to v pořádku?
Odpověď: V principu jsou to správně tvořené grafické zkratky. Pro ty totiž platí, že se vypíše pouze první písmeno slova nebo slov daného spojení či charakteristická počáteční skupina písmen a poté tečka. Je pravda, že telefon (nebo telefonní číslo) se obvykleji zkracuje jako "tel.", e-mail a webové stránky se obyčejně nezkracují. Podstatné je, aby zkratka byla pro čtenáře srozumitelná. Pokud je zřejmé, že jde o výpis kontaktních údajů, a po těchto zkratkách následují telefonní číslo, e-mailová adresa a webová adresa v obvyklých formátech, patrně k nedorozumění nedojde. Kdyby to však bylo např. ve formuláři, kam má pisatel údaje doplňovat, pak by takovéto neobvyklé – a tudíž ne bezpečně srozumitelné – zkratky vhodné nebyly.
Téma: Čárka ve výčtu
Klíčové slovo: datum narození; *; datum úmrtí; †
Dotaz: Když uvádím datum narození se znakem * a datum úmrtí se znakem †, měl bych tyto dva údaje interpunkčně oddělit? A případně čárkou, nebo středníkem?
Odpověď: Takovýto zápis je vlastně formalizovanější variantou výpovědi, která by mohla znít např. "narodil(a) se tehdy a zemřel(a) tehdy" – jde tedy o prosté slučování dvou údajů na stejné úrovni, pro které se dobře hodí čárka. Středník nelze vyloučit, ale ten bývá obvykle užíván mezi oddělenějšími nebo volněji souvisejícími úseky promluvy.
Téma: Zkratky grafické
Klíčové slovo: mezera
Varianty: s. r. o.; s.r.o.
Dotaz: Píšou se uvnitř zkratky "s. r. o." (ze spojení 'společnost s ručením omezeným') po tečkách mezery?
Odpověď: Ano, pravidlo psát po tečce mezeru platí i pro grafické zkratky.
Téma: Zkratky grafické
Klíčové slovo: mezera
Varianty: c. k.; C. K.
Dotaz: Píše se zkratka "c. k." malými, nebo velkými písmeny?
Odpověď: Zkratka "c. k." zkracuje složené přídavné jméno "císařsko-královský", u nějž není pro velká písmena důvod, totéž tedy platí i pro jeho zkrácenou podobu. Velké písmeno by přicházelo v úvahu pouze v případě, kdy by zkratka stála na začátku věty nebo vlastního jména.
Téma: Zkratky grafické
Klíčové slovo: mezera; c. k.; císařsko-královský
Varianty: c. k.; c.k.
Dotaz: Píše se uvnitř zkratky c. k. po tečce mezera?
Odpověď: Ano, pravidlo psát po tečce mezeru platí i pro grafické zkratky.
Téma: Tečka za řadovou číslovkou na konci věty
Klíčové slovo: tečka
Dotaz: Pokud je na konci věty řadová číslovka signalizovaná tečkou, píše se za ní ještě jedna tečka ukončující celou větu?
Odpověď: Pokud je na konci věty řadová číslovka signalizovaná tečkou, další tečka už se za ní nepíše. Tato tečka pak tedy sdružuje dvě funkce – signalizuje řadovou číslovku a zároveň i konec věty.
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: stavebněkonstrukční
Varianty: stavebně konstrukční; stavebněkonstrukční; stavebně-konstrukční
Dotaz: Potřebuji kvůli korektuře ověřit zápis výrazu stavebněkonstrukční. Autoři to mají obvykle zapsáno jako samostatná slova. ale předpokládám, že by to mělo být buď dohromady, nebo se spojovníkem.
Odpověď: Při psaní složených přídavných jmen s první složkou zakončenou na -sko, -cko, -ně nebo -ově se neobejdeme bez věcné znalosti. Často je však bohužel složité zjistit, k čemu se výraz vztahuje. Máte pravdu, že psaní zvlášť, které se objevuje v technické literatuře, neodpovídá současným zásadám pro psaní složených přídavných jmen, proto ho nedoporučujeme.  
Některá přídavná jména je teoreticky možné zapsat dvěma způsoby, psaním či nepsaním spojovníku rozlišujeme různé významy. Pokud jde o souřadné spojení, tzn. že složky jsou na stejné úrovni a mohly by být spojeny spojkou a (stavební a konstrukční), používáme pro oddělení obou složek přídavného jména spojovník: stavebně-konstrukční. Podřadné spojení, v němž jedna složka rozvíjí druhou (spojení přídavného a podstatného jména), píšeme dohromady; od slovního spojení stavební konstrukce odvozujeme přídavné jméno stavebněkonstrukční. Tato možnost se nám zdá být pravděpodobnější, ale doporučujeme ověřit předpoklad u autorů textu.
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: tepelněizolační
Varianty: tepelněizolační; tepelně izolační
Dotaz: Potřebuji kvůli korektuře ověřit zápis výrazu tepelněizolační vlastnosti. Autoři to mají obvykle zapsáno jako samostatná slova.
Odpověď: Při psaní složených přídavných jmen s první složkou zakončenou na -sko, -cko, -ně nebo -ově se neobejdeme bez věcné znalosti. Některá přídavná jména je teoreticky možné zapsat dvěma způsoby, psaní či nepsaní spojovníku rozlišuje různé významy. V uvedeném příkladě jde nepochybně o vztah k tepelné izolaci. Východiskem je podřadné spojení, v němž jedna složka rozvíjí druhou. Taková složená přídavná jména píšeme dohromady. Doporučujeme proto psát: tepelněizolační vlastnosti.
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: tepelnětechnický
Varianty: tepelnětechnický; tepelně technický; tepelně-technický
Dotaz: Potřebuji kvůli korektuře ověřit zápis výrazu tepelně technické požadavky. Autoři to mají obvykle zapsáno jako samostatná slova, ale myslím, že by to mělo být buď se spojovníkem, nebo dohromady. Předpokládám, že přídavné jméno souvisí s tepelnou technikou.
Odpověď: Věcné znalosti jsou podmínkou správného zápisu složených přídavných jmen. Často je však bohužel složité až nemožné zjistit, k čemu se výraz vztahuje. Psaní zvlášť, které se stále ještě objevuje v technické literatuře, neodpovídá současným zásadám pro psaní složených přídavných jmen, proto nedoporučujeme v této tradici pokračovat. Složená přídavná jména s první složkou zakončenou na -sko, -cko, -ně nebo -ově píšeme dnes buď se spojovníkem, nebo dohromady. Zápis se spojovníkem tepelně-technický by odkazoval ke dvěma souřadně spojeným složkám: tepelné a technické. Jestliže je přídavné jméno odvozeno ze slovního spojení tepelná technika, pak se jedná  o podřadné spojení, v němž jedna složka rozvíjí druhou – taková slova píšeme dohromady – tepelnětechnické požadavky.
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: do slova a do písmene
Varianty: do slova a do písmene; doslova a do písmene
Dotaz: Vím, že se výraz "doslova" píše podle příruček dohromady, ale platí to i pro spojení "do slova a do písmene"? Není divné, že by se doslova psalo dohromady a do písmene zvlášť? Vypadá to divně.
Odpověď: Máte pravdu, že příslovce doslova píšeme dohromady, a to jak ve významu 'slovo za slovem, přesně, věrně', tak v přeneseném významu 'v pravém slova smyslu, doopravdy, skutečně'. Ve frazeologickém spojení "do slova a do písmene" však neužíváme toto příslovce, ale píšeme dvě samostatná slova. Doklad najdeme jak ve frazeologickém slovníku, tak v SSJČ.
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: nepříliš
Varianty: nepříliš; ne příliš
Dotaz: Máme větu "Vydat se na ne příliš dlouhou cestu". Je psaní ne příliš v pořádku, nebo by mělo být psáno dohromady nepříliš?
Odpověď: Přestože je oddělené psaní záporky ne v praxi relativně časté a nelze ho považovat za vysloveně chybné, v souladu se SSČ i SSJČ doporučujeme ve větě "Vydat se na nepříliš dlouhou cestu" užít dohromady psané příslovce nepříliš s významem 'jen málo'.
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: nejeden
Varianty: nejeden; ne jeden
Dotaz: Student napsal "Na setkání zahrála ne jedna veselá kapela". Je psaní ne jedna v pořádku, nebo by mělo být psáno dohromady nejedna?
Odpověď: V souladu s SSČ i SSJČ by ve větě "Na setkání zahrála nejedna veselá kapela" měla být užita neurčitá číslovka nejedna (s významem 'víc než jeden, mnohý, leckterý') psaná dohromady. Psaní zvlášť užíváme v jiné situaci, a to jako reakci na výpověď či otázku, např. Zahrála tam jen jediná kapela. – Ne jedna, ale bylo jich tam více.