ctu-aic/questions_ujc_cas_cs huggingface dataset:
Téma: Krátce, nebo dlouze?
Klíčové slovo: vitamin; vitamín
Varianty: vitamin; vitamín
Dotaz: Nemůžeme se dohodnout, zda máme psát, že výrobek obsahuje komplex vitaminů, nebo vitamínů.
Odpověď: Obě varianty jsou v pořádku. V souladu s Dodatkem k PČP je možné psát jak krátce vitamin, tak dlouze vitamín.
Téma: Zkratky grafické
Klíčové slovo: akciová společnost; společnost s ručením omezeným
Varianty: a. s.; a.s.; s. r. o.; s.r.o.
Dotaz: Mají se psát zkratky slovních spojení "akciová společnost" a "společnost s ručením omezeným" s mezerami, nebo bez mezer?
Odpověď: Zkratky slovních spojení "akciová společnost" a "společnost s ručením omezeným" se tvoří tak, že se ponechávají začátky zkracovaných slov a to, co se vynechává, se nahrazuje tečkami. Jelikož se podle pravidel českého pravopisu po interpunkčním znaménku píše mezera (nebo jiné interpunkční znaménko), "akciová společnost" se zkracuje jako "a. s." a "společnost s ručením omezeným" jako "s. r. o." nebo "spol. s r. o.". Zákon č. 90/2012 S., o obchodních korporacích, bohužel v rozporu s pravopisnými pravidly češtiny uvádí pro "akciovou společnost" v § 243 mj. zkratku "a.s." (bez mezery po tečce) a pro "společnost s ručením omezeným" v § 132 mj. zkratku "s.r.o.". V textech, které nemají právní charakter, přesto doporučujeme psát tyto zkratky v souladu s českým pravopisem, tj. s mezerami po tečkách, a to i v případech, kdy jsou konkrétní společnosti v obchodním rejstříku zapsány jinak.
Téma: Slovesa a slova od nich odvozená: shora dolů
Klíčové slovo: stržený; předpona s; předpona z
Varianty: stržený; ztržený
Dotaz: Sepisuji rozhovor se sportovkyní a mám v něm následující souvětí: "Takový malý úraz, jako byl třeba stržený mozol na ruce, se přehlížel." Měla bych napsat "stržený", anebo "ztržený"?
Odpověď: Přídavné jméno stržený je odvozeno od slovesa strhnout (respektive od jeho trpného příčestí stržen), které má dle Slovníku spisovného jazyka českého i Slovníku spisovné češtiny pro školu a veřejnost význam 'trhnutím odstranit, prudce sundat'. Uplatňuje se tu tedy obecný význam 'shora dolů' nebo 'z povrchu pryč', který je signalizací psaní předpony s(e)-. SSJČ sice uvádí i přídavné jméno ztržený, to je ale odvozeno od slovesa ztrhnout, které má význam 'poškodit, zničit přílišným namáháním, přepětím', z kontextu uvedeného souvětí je však patrné, že o tento význam v daném případě nejde. Náležitý je proto zápis "stržený mozol" s předponou s-.
Téma: Slovesa a slova od nich odvozená: směřování dohromady, zmenšení objemu, až zániku
Klíčové slovo: skousnout; předpona s; předpona z
Varianty: skousnout; zkousnout
Dotaz: Sepisuji rozhovor se sportovkyní a mám v něm následující větu: "Během svých aktivních let jsem musela mnohokrát skousnout zuby." Mám napsat "skousnout", anebo "zkousnout"?
Odpověď: Slovesa (a slova od nich odvozená) s významem 'směřování dohromady' či 'zmenšení objemu, až zániku' se píší s předponou s(e). Protože uvedené sloveso v sobě zahrnuje právě onen první význam (při skousnutí se čelisti přibližují směrem k sobě), náležitý je zápis s předponou s(e), tedy "skousnout".
Téma: Předložka pojící se se jménem v 2. pádu
Klíčové slovo: předložka s; předložka z
Varianty: z Kozlíkova rodu; s Kozlíkova rodu
Dotaz: Ve filmu Markéta Lazarová jsem zahlédl titulek se spojením "o tom, jak dva bratři s Kozlíkova rodu lovili na říšské silnici". Zarazilo mne, že v něm byla užita předložka s. Nemělo by se to psát spíše "bratři z Kozlíkova rodu"?
Odpověď: S druhým pádem se pojí standardně a bezpříznakově předložka z(e). Jen v případech, kdy pisatel cítí potřebu zdůraznit význam 'z povrchu pryč' nebo 'po povrchu dolů', lze užít také předložku s(e), která je však vnímána jako zastaralá. Uvedené spojení ale ani jeden z těchto významů nevyjadřuje, proto je náležité psaní s předložkou z(e), tj. "bratři z Kozlíkova rodu". Je tedy možné, že se do filmu dostala chyba, případně že bylo užití předložky s(e) uměleckým záměrem.
Téma: Skupina samohláska-souhláska-souhláska-samohláska
Klíčové slovo: zejména
Varianty: ze-jména
Dotaz: Jak se na konci řádku správně dělí slovo zejména? Je správné dělení ze-jména? A lze případně slovo dělit i jinak?
Odpověď: Slovo zejména se na konci řádku správně dělí takto: ze-jmé-na. Je-li ve spojení samohláska + souhláska + souhláska + samohláska přítomen morfematický šev (předponový nebo mezi dvěma složkami složeniny), dělíme na švu. Odtud tedy dělení ze-jmé-na (ze- je předpona, hlásky/písmena -jmé jsou začátkem kořene).
Téma: Výběr ze dvou variant
Klíčové slovo: kotovaný
Varianty: kotovaný; kótovaný
Dotaz: Má se v burzovním kontextu psát o "kotované", nebo "kótované" společnosti?
Odpověď: Jazykové zdroje jsou v otázce pravopisného rozlišování významů slov "kotovaný" a "kótovaný" nejednotné. Kromě zmíněného ekonomického významu 'opatřený cenou, kurzem' je ve hře ještě geografický či geodetický význam 'opatřený kótami' (tedy čísly udávajícími svislou vzdálenost bodu od základní plochy/roviny srovnávací). Dosud nejnovější kompletní Slovník spisovné češtiny obsahuje jen sloveso "kótovat", a to pouze v ekonomickém významu. Jeho předchůdce, Slovník spisovného jazyka českého, obsahuje totéž sloveso a také odvozené přídavné jméno "kótovaný" naopak jen ve významu geografickém/geodetickém. Ještě starší Příruční slovník jazyka českého zase uvádí pro oba významy jen sloveso "kotovati". Oba významy zaznamenává ještě Nový akademický slovník cizích slov, avšak u hesla "kótovat" (a v obou významech zaznamenává i přídavné jméno "kótovaný").
Jediné dva zdroje, které oba významy pravopisně odlišují, jsou školní Pravidla českého pravopisu a v návaznosti na ně Internetová jazyková příručka. S oporou o ně doporučujeme odlišovat slovo "kotovaný" v ekonomickém významu od slova "kótovaný" ve významu geografickém/geodetickém. Ani při opačném užití však v reálném kontextu nedorozumění patrně nehrozí.
Téma: Y = obecné jméno – přechylování: jiné konkrétní případy/typy
Klíčové slovo: mimka
Varianty: mimka
Dotaz: Existuje přechýlená podoba mimka (k mim)? Lze ji používat?
Odpověď: Ano, přechýlená podoba slova mim je mimka. Jde o jedinou možnost, jak v souladu se slovotvornými zásadami češtiny vytvořit přechýlenou podobu slova mim. Výkladové slovníky podobu mimka sice neuvádějí, je však zachycena v Internetové jazykové příručce a doklady v databázi Českého národního korpusu syn v8 svědčí o tom, že se reálně používá (podoba mimka je zde doložena 78×). Slovo mimka je tedy zcela v pořádku a je možné ho v případě potřeby kdykoliv bezpečně používat.
Téma: Komplexní podmět (např. typ více než jedna třetina byla)
Klíčové slovo: sestra Helena
Dotaz: Mám větu "Sestra Helena se podívala". Je podmětem celé spojení "sestra Helena", nebo pouze "sestra"?
Odpověď: Naprosto jednoznačné řešení vám bohužel nemůžeme poskytnout, protože české mluvnice se na něm neshodnou, a také nevíme, jak postupuje školská praxe. Spojení, v němž je jedna skutečnost (osoba) označena několika slovy s toutéž syntaktickou platností, se ale obvykle analyzují jako jeden, takzvaný komplexní větný člen. V některých mluvnicích bývají tato spojení chápána jako určitý typ přístavku, jiné je označují jako specifický případ tzv. determinační souřadnosti. Základní mluvnice českého jazyka (Styblík, Čechová, Hauser, Hošnová, 2005, SPN), která shrnuje učivo v rozsahu základního a středního vzdělávání, doporučuje určovat zmíněné spojení jako jeden větný člen. Přikláněli bychom se tedy k řešení určit celé spojení "sestra Helena" jako podmět.
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: nebo
Dotaz: Píše se čárka před spojkou "nebo" ve větě "Nařídil mu, aby mě přivedl živého nebo mrtvého"?
Odpověď: Pokud spojka "nebo" souřadně spojuje složky několikanásobného větného členu v poměru slučovacím (resp. tzv. eventualitním), nepíšeme před ní čárku (viz "konkrétní případ").
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: a
Dotaz: Píše se čárka před spojkou "a" ve větě "Využijte náš výprodej(,) a pořiďte si nový šatník"?
Odpověď: Hlavní věty spojené souřadně v poměru slučovacím čárkou neoddělujeme, jsou-li spojeny souřadicími spojkami (viz "konkrétní případ"). Jestliže jsou spojeny beze spojek, oddělují se čárkou.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: který
Dotaz: Píše se čárka ve větě "Letní slevy(,) které vás posadí na zadek"?
Odpověď: Podřadně připojené vedlejší věty uvozené vztažnými zájmeny je třeba od řídících vět, popř. řídících výrazů, oddělit čárkami (viz "konkrétní případ").
Téma: Skupina samohláska-souhláska-souhláska-samohláska
Klíčové slovo: počátcích
Dotaz: Jak se správně na konci řádku dělí slovo počátcích?
Odpověď: Slovo počátcích se na konci řádku správně dělí takto: po-čát-cích. Je-li ve skupině samohláska + souhláska + souhláska + samohláska přítomen morfematický šev (předponový nebo mezi dvěma složkami složeniny), dělíme na švu. Po- je předpona, -čát- je kořen a -c- ve zbylé slabice -cích je slovotvorná přípona, odtud tedy dělení po-čát-cích.
Téma: Jaká je koncepce dané příručky?
Klíčové slovo: slovo
Dotaz: Jak je možné prokázat, že nějaké slovo existuje? Je v takovém případě rozhodující jeho zařazení do slovníku?
Odpověď: Zjednodušeně lze říci, že existence slova je úzce spjatá s jeho užíváním. Výkladové slovníky češtiny jsou vždy limitované svým rozsahem (který je jedním z koncepčních hledisek při vytváření slovníku) a nikdy nemohou obsáhnout celou slovní zásobu. Obvykle jsou do slovníku zařazována slova s vysokou frekvencí, současně je však slovníkový heslář doplňován i o výrazy řidší, avšak důležité z hlediska představení slovní zásoby v její pestrosti a šíři. (Jde např. o termíny, expresivní výrazy či slova vázaná na určité časové období.) Určitou představu o užívání konkrétního výrazu nám může podat i databáze Českého národního korpusu, ani ten však nezahrnuje úplně všechna česká slova, mimo jiné proto, že jsou tvořena stále nová (ne všechna se však v úzu udrží).
Téma: Školní výuka
Klíčové slovo: chyba
Dotaz: Synovi byl v hodnoceném testu stržen jednak bod za chybnou odpověď, jednak za chybějící správnou odpověď.
Odpověď: Bohužel vám nemůžeme pomoci, způsob vyhodnocování didaktických testů je v kompetenci organizací, které je vytvářejí a zpracovávají.
Téma: Zajímavosti
Klíčové slovo: interpunkce
Dotaz: Kdy vznikla členicí znaménka, například tečka a čárka?
Odpověď: Jana Pleskalová a Pavel Kosek v Novém encyklopedickém slovníku češtiny (heslo Spřežkový pravopis) uvádějí, že počátky interpunkce lze v evropské kultuře klást již do antiky, interpunkční systém se však ustálil až během středověku a zejména v raném novověku. Podrobnější informace o vývoji interpunkčních znamének naleznete tamtéž (https://www.czechency.org/slovnik/SP%C5%98E%C5%BDKOV%C3%9D%20PRAVOPIS), dílčím způsobem se mu věnoval i Miloslav Sedláček ve svých článcích pro časopis Naše řeč Miloslav Sedláček ve svých článcích pro časopis Naše řeč (K vývoji českého pravopisu, část 1, NŘ 76, 1993, č. 2, s. 57–71, K vývoji českého pravopisu, část 2, NŘ 76, 1993, č. 3, s. 126–138.)
Téma: Časté konkrétní případy/typy – přídavná jména zakončená na -ní/-ný
Klíčové slovo: zábavní
Varianty: zábavní; zábavný
Dotaz: Ve spojení účinkoval v zábavn*ch pořadech je správně zábavních, nebo zábavných (nebo obojí)?
Odpověď: Přídavné jméno zábavní znamená 'určený, sloužící k zábavě', zatímco přídavné jméno zábavný má význam 'poskytující zábavu'. Přídavné jméno zábavní tedy vyjadřuje účel či záměr (pořad má být zábavný, má bavit), zatímco přídavné jméno zábavný vyjadřuje hodnocení (pořad někoho baví, je ve svém cíli či záměru úspěšný). Ve spojení s podstatným jménem pořad a ve větě účinkoval v zábavn*ch pořadech je tedy se vší pravděpodobností správné použít přídavné jméno zábavní (nevíme, jestli všechny pořady byly opravdu zábavné, ale můžeme soudit, že jejich cílem či záměrem bylo bavit).
Téma: Součástí několikanásobného podmětu je mužské jméno ve funkci názvu firmy, značky apod. – typ "Albert a Billa otevřel‑"
Klíčové slovo: bankomaty a George
Dotaz: Poradíte mi prosím, jaký tvar by měl mít přísudek v následující větě? "Bankomaty a George se spojily/spojili." Mám považovat "George" za jméno rodu mužského životného, a tudíž volit měkké i, nebo spíše brát v potaz, že jde o aplikaci, a rozhodnout se tedy pro tvar s tvrdým y?
Odpověď: Jestliže je součástí několikanásobného podmětu jméno rodu mužského, které má funkci názvu firmy, značky apod., je těžké rozhodnout, zda s tímto jménem zacházet jako se jménem osoby, nebo firmy/značky. V nejednoznačných případech nelze vyloučit dvojí možnost řešení shody. V uvedené větě bychom se spíše přikláněli k "neživotnosti" tohoto jména, protože jde o název aplikace, nikoli firmy či značky, která by podle smyslu zahrnovala mnoho "životných" osob. Věta by tedy zněla "Bankomaty a George se spojily". Ovšem ani řešení s měkkým i bychom nehodnotili nutně jako chybné.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: ať – nebo
Dotaz: Píše se čárka před výrazem "nebo" ve spojení "Ať chcete(,) nebo ne, ..."?
Odpověď: Jsou-li věty souřadně spojeny dvojitými spojovacími výrazy, píše se před spojovacím výrazem u druhé věty čárka (viz "konkrétní případ").
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: ať – či
Dotaz: Píše se čárka před spojkou "či" ve spojení "ať tak(,) či onak"?
Odpověď: Jsou-li složky několikanásobného větného členu spojeny dvojitými spojovacími výrazy, píše se před druhou složkou dvojitého spojovacího výrazu čárka (viz "konkrétní případ").
Téma: Skupiny tří souhlásek v blízkosti přípony nebo předpony
Klíčové slovo: Pontský
Dotaz: Jak se správně na konci řádku dělí slovo Pontský (Pilát Pontský)?
Odpověď: Slovo Pontský se na konci řádku správně dělí takto: Pont-ský. V případě skupiny tří (případně i více) souhlásek v blízkosti přípony nebo předpony respektujeme morfematický šev (a to i příponový), odtud tedy dělení Pont-ský (Pont- je kořen a -sk/ý přípona).
Téma: Skupina samohláska-souhláska-souhláska-samohláska
Klíčové slovo: selhání
Varianty: sel-hání; se-lhání
Dotaz: Jak se na konci řádku správně dělí slovo selhání? Mělo by se dělit sel-hání, nebo se-lhání?
Odpověď: Slovo selhání se na konci řádku správně dělí takto: se-lhá-ní. Je-li ve skupině samohláska + souhláska + souhláska + samohláska přítomen morfematický šev (předponový nebo mezi dvěma složkami složeniny), dělíme na švu – odtud tedy dělení se-lhání (se- je předpona a -lh- je kořen).
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: volný přívlastek, těsný přívlastek
Dotaz: Jaký je prosím rozdíl mezi přívlastkem těsným a volným? A jak se to promítá do interpunkčního řešení?
Odpověď: Přívlastek volný je tzv. významově nerestriktivní, to znamená, že tento přívlastek nezužuje významový rozsah řídícího podstatného jména. V psaném textu se odděluje čárkou, případně čárkami z obou stran, je-li vložen, např.: "Tato kniha, napsaná na konci 60. let, patří k nevýznamnějším autorovým počinům. Lidové noviny jsou nejstarší český deník, založený roku 1893". Těsný přívlastek (tzv. významově restriktivní) přináší podstatnou informaci, která je v dané situaci a kontextu nezbytná pro jednoznačné porozumění větě, nelze ji vynechat, např.: "Práce odvedená našimi zaměstnanci se setkala s uznáním a oceněním (= tj. nikoli jakákoli/kterákoli práce, ale pouze ta, kterou odvedli naši zaměstnanci). Uchazeči uvedení na seznamu předloží občanský průkaz (= tj. pouze ti uchazeči, kteří jsou uvedení na seznamu, nikoli všichni)". Odlišení přívlastku volného od těsného je někdy věcně důležité, proto je v některých větách teoreticky možná obojí interpunkce, ale významové vyznění je různé, např.: "Potraviny, koupené v obchodním domě, jsem uložil do ledničky (= všechny potraviny jsem nakoupil v obchodním domě a uložil do ledničky) × Potraviny koupené v obchodním domě jsem uložil do ledničky (= ty potraviny, které jsem koupil v obchodním domě, jsem uložil do ledničky)". Záleží tedy na kontextu a zamýšleném obsahu sdělení.
Téma: Odděluje se vložená věta čárkou (čárkami)?
Klíčové slovo: který
Dotaz: Můžete mi prosím poradit s čárkami v následující větě? "Expozice spojuje historické prostory(,) ve kterých světoznámý vědec odborně pracoval(,) se špičkově vybavenou laboratoří."
Odpověď: Vedlejší větu vloženou do řídící věty je třeba oddělit čárkami z obou stran (viz "konkrétní případ").
Téma: Zápis přejatého slova
Klíčové slovo: greenwashing
Varianty: greenwashing; greenwashink
Dotaz: Pokud mám v českém textu výraz greenwashing, budu při skloňování psát v koncovce -k- greenwashinkem? Učili jsme se kdysi, že se koncovka -ing mění na -ink. Platí to i zde?
Odpověď: Máte pravdu, že některá slova přejatá z angličtiny s původním zakončením -ing se pravopisně počeštila a mají dnes zakončení -ink (např. mítink, trénink, kempink). Některá slova zachovávají obě zakončení (pudink/puding, smokink/smoking), jiná nemají ustálenou podobu a je možné je zapsat několika způsoby (brífink/briefing, klírink/klíring/clearing, koučink/koučing/coaching).
Výraz greenwashing zachovává v českých textech původní anglický pravopis i v první části slova (green), doporučujeme proto zachovat i koncové -g (a to jak v 1. pádě, tak při skloňování: 2. p. greenwashingu). Není vyloučené, že slovo v průběhu času v češtině zdomácní natolik, že se přizpůsobí i jeho pravopis. Zatím tomu však doklady užití nenasvědčují.
Téma: Předložka pojící se se jménem v 2. pádu
Klíčové slovo: předložka se; předložka ze
Varianty: ze skříně; se skříně
Dotaz: Jaká předložka se píše ve spojení "setřít ze/se skříně"? Ve škole jsme se kdysi učili, že ve spojeních jako "setřít něco ze/se stolu" se má psát předložka s(e). Bude to tak i v tomto případě?
Odpověď: Pro psaní předložek s(e) a z(e) není rozhodující význam, ale pád. S druhým pádem se pojí standardně a bezpříznakově předložka z(e), jen v případech, kdy pisatel cítí potřebu zdůraznit význam 'z povrchu pryč' nebo 'po povrchu dolů', lze užít také předložku s(e), která je však vnímána jako zastaralá. Proto doporučujeme v obou spojeních (setřít ze stolu, setřít ze skříně) psát předložku z(e).
Téma: Předložka pojící se se jménem v 2. pádu
Klíčové slovo: předložka s; předložka z
Varianty: svléknout se z kůže; svléknout se s kůže
Dotaz: Jaká předložka se píše ve spojení "svléknout se z/s kůže"? Může se zde psát jen předložka z, nebo je možné napsat i předložku s?
Odpověď: S druhým pádem se pojí standardně a bezpříznakově předložka z(e). Jen v případech, kdy pisatel cítí potřebu zdůraznit význam 'z povrchu pryč' nebo 'po povrchu dolů', lze užít také předložku s(e), která je však vnímána jako zastaralá. Protože uvedené spojení obsahuje právě vazbu s druhým pádem a zároveň není důvod u tohoto spojení zdůrazňovat význam 'z povrchu pryč', doporučujeme zápis s předložkou z.
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: palmovojádrový
Varianty: palmovojádrový; palmovo-jádrový
Dotaz: Je v pořádku psát palmovojádrový tuk jako jedno slovo?
Odpověď: Pokud je zakončení první části složeného přídavného jména -(ov)o, pak bychom slovo měli psát dohromady – palmovojádrový tuk. První část složeného výrazu může být někdy tvořena jak zkráceným, tak celým kmenem přídavného jména. Např. vedle zápisu malinovocitronový, ořechovotvarohový je možné užít i podobu malinocitronový, ořechotvarohový. Rovněž v tomto případě se objevují obě možnosti: palmovojádrový i palmojádrový (tuk, olej). Podle dokladů z ČNK a internetu je varianta palmojádrový dokonce výrazně frekventovanější.
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: transmastný
Varianty: transmastný; trans-mastný
Dotaz: Jak mám psát transmastné kyseliny? Je to se spojovníkem (trans-mastné), nebo je to jedno slovo?
Odpověď: Vzhledem k tomu, že část trans- funguje jako první část mnohých složených slov (transamináza, transferáza, transgrese, transkrystalický, transplutoniový), doporučujeme psát jako jedno slovo i výraz transmastný (transmastné kyseliny). Tato podoba je hojně doložena v ČNK a je uvedena i v IJP, výkladové slovníky češtiny výraz neuvádějí.
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: přitom; při tom
Varianty: přitom; při tom
Dotaz: Píšeme zvlášť při tom, nebo dohromady přitom? Jde o větu Není moc lidí, kteří by skutečně četli etikety, a přitom (při tom) z nich můžeme vyčíst, co je dobré pro naše tělo.
Odpověď: U dvojice "při tom" a "přitom" není vymezení rozdílu jednoznačné, proto volba podoby často závisí na preferenci pisatele. Chápání tohoto výrazu jako spojení předložky a ukazovacího zájmena se oslabuje a ve většině textů lze volbu odůvodnit jak významem 'zároveň, současně' (spřežka přitom), tak vztáhnutím k ději předchozí věty, ke kterému zájmeno odkazuje (při tom). 
V citované větě považujeme za vhodnější psaní dohromady: Není moc lidí, kteří by skutečně četli etikety, a přitom z nich můžeme vyčíst, co je dobré pro naše tělo.
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: cizinec pedagogický pracovník
Varianty: cizinec-pedagogický pracovník; cizinec pedagogický pracovník
Dotaz: V textech se často setkávám se spojením dítě-cizinec (se spojovníkem). Teď potřebuji zapsat cizinec pedagogický pracovník a nevím, jak to vlastně psát. Je podoba cizinec-pedagoický pracovník v pořádku?
Odpověď: Zápis se spojovníkem nedoporučujeme. Spojovník se užívá v těsném spojení dvou podstatných jmen označujících např. dvě povolání, obory, postavení apod., např. překladatel-tlumočník, kuchař-číšník (spojovník de facto nahrazuje spojku a). Máte pravdu, že psaní dítě-cizinec se v praxi objevuje, ale není vhodné ho považovat za modelový příklad zápisu. V obou případech, které uvádíte, druhá složka pojmenování blíže specifikuje složku první. Je-li druhý člen členem určujícím, pak spojovník neděláme a píšeme dvě samostatná slova. Stejně jako píšeme např. chemik analytik, učitel angličtinář, hřib satan, doporučujeme psát jako dvě samostatná slova i označení dítě cizinec a rovněž cizinec pedagogický pracovník (popř. v obráceném pořadí pedagogický pracovník cizinec).
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: dítě cizinec
Varianty: dítě-cizinec; dítě cizinec
Dotaz: Užíváme v textech slovní spojení dítě-cizinec (se spojovníkem). Je to tak v pořádku?
Odpověď: Pokud užíváte pro zápis spojovník a píšete dítě-cizinec, pak signalizujete, že jde o těsné spojení dvou podstatných jmen označujících např. postavení, povolání, obor apod. (podobně jako např. překladatel-tlumočník, kuchař-číšník). Toto řešení je sice v praxi poměrně rozšířené, ale patrně neodpovídá popisované okolnosti. V uvedeném případě druhá složka (cizinec) blíže specifikuje první (dítě). Je-li druhý člen členem určujícím, pak spojovník neděláme a píšeme dvě samostatná slova. Analogicky podle zápisů jako učitel matematik, chemik analytik, borovice vejmutovka doporučujeme psát jako dvě samostatná slova i označení dítě cizinec.
Téma: Slovesa a slova od nich odvozená: funkce čistě zdokonavující (moknout – zmoknout)
Klíčové slovo: zplodina; předpona z; předpona s
Varianty: zplodina; splodina
Dotaz: Jakou předponu (s, nebo z) napíšeme ve slově "z/splodina" ve spojení "ostatní části prostoru jsou silně zasažené z/splodinami z kahanu a svíček"?
Odpověď: U slov odvozených od sloves, která tvoří dokonavý protějšek k nedokonavým slovesům a která nemají význam 'směřování dohromady', 'zmenšení objemu, až zániku' či 'shora dolů' nebo 'z povrchu pryč', se píše předpona z(e)-. Protože slovo "zplodina" je odvozeno od slovesa "zplodit", které je dokonavým protějškem slovesa "plodit", píše se "zplodina" vždy s předponou z-.
Téma: Podoba titulu
Klíčové slovo: MUDr.
Dotaz: Je nutné psát zkratku akademického titulu doktor všeobecného lékařství pouze v podobě "MUDr.", nebo jsou možné i jiné zápisy?
Odpověď: Podobu zkratek akademických titulů upravuje v České republice zákon o vysokých školách (zákon č. 111/1998 Sb. v platném znění). Zkratka akademického titulu doktor všeobecného lékařství (z latinského medicinae universae doctor) má dle tohoto zákona závaznou podobu "MUDr.", píšeme ji tedy s velkými písmeny (kromě malého r, které je součástí zkratky Dr.), s tečkou a uvádíme ji před jménem. Žádná jiná podoba pro tento akademický titul přípustná není.