ctu-aic/questions_ujc_cas_cs huggingface dataset:
Téma: Užívání titulů, hodností, funkcí a jejich konkurence
Dotaz: Mám na náhrobku uvést pouze manželovo jméno a příjmení, nebo i tituly – doc., RNDr., CSc.? Na daném náhrobku je již vytesáno jméno jeho bývalé ženy i s vysokoškolským titulem, jak to tehdy manžel chtěl.
Odpověď: Toto není čistě jazyková otázka. Uvádění titulů na náhrobcích je možné, byť nepříliš obvyklé. Vzhledem k tomu, že na náhrobku již jedno jméno s tituly je a že o jejich uvedení rozhodl manžel, kterého nyní pochováváte a který je tedy zřejmě považoval za důležité, bychom se přikláněli spíše k tomu je na náhrobku uvést. Rozhodnutí je však zcela ve vašich rukou.
Téma: Oslovování
Dotaz: Jak je to v češtině s oslovováním nebinárních osob? Existují pro něj nějaká pravidla?
Odpověď: Toto není čistě jazykový dotaz, neboť se týká etikety. Oslovování nebinárních osob je stále poměrně novou záležitostí, pro niž se ve společnosti ještě nevžila pevná pravidla. Doporučujeme vám zeptat se dotyčné osoby, jak si přeje být oslovována.
Téma: Případy (ne)užití genderové korektnosti
Dotaz: Formuluji poděkování za finanční příspěvek. Napsal bych, že děkuji "Pavlovi a Daniele", protože peníze mi poslal muž z tohoto manželského páru. Ale nejsem si jistý, zda by jako první neměla být uvedena žena. Poradíte mi?
Odpověď: Obecně platí, že s ohledem na společenskou konvenci je vhodnější uvádět v různých textech ženu před mužem. Ovšem domníváme se, že v situaci, kdy peníze věnoval (především) muž, je zcela v pořádku uvést na prvním místě jeho.
Téma: Jednoduchý podmět – mn. č. r. muž. živ.
Klíčové slovo: lidé
Dotaz: Nejsme si jisti, jaké i/y má být v přísudku ve větě "Lidé by nebyli rádi".
Odpověď: Slovo "člověk", v množném čísle "lidé", má zvláštní skloňování: 1. a 5. pád množného čísla skloňujeme podle vzoru pán (jako "soused"), zato tvary v ostatních pádech formálně odpovídají ženskému vzoru kost. Pro řešení shody přísudku s podmětem je však zásadní, že slovo "lidé" řadíme k mužskému životnému vzoru, a proto je v přísudku namístě napsat měkké i: "Lidé by nebyli rádi."
Téma: Spojení X je Y (např. změna byl/byla šok)
Klíčové slovo: podmět a jmenná část přísudku
Dotaz: Je správně věta "Platnost průkazu jsou tři roky", nebo "Platnost průkazu je tři roky"?
Odpověď: Ve větách se jmenným přísudkem obecně platí, že se shoda řídí podstatným jménem v podmětu. Ovšem je-li jmenná část přísudku v množném čísle ("roky") a podmět ("platnost") v jednotném, řídíme shodu primárně podle jména v přísudku, tedy "Platnost průkazu jsou tři roky". Nutno však dodat, že v tomto případě situaci ovlivňuje číslovka "tři" v pozici přívlastku shodného ke slovu "roky". Syntax číslovek patří mezi málo popsané oblasti, zdá se však, že přítomnost číslovky výše zmíněné pravidlo relativizuje: zatímco například větu "Čas je peníze" běžný uživatel češtiny vnímá jako agramatickou, struktura "platnost/trvanlivost/lhůta/délka/doba je tři roky" se podle dat Českého národního korpusu v úzu prokazatelně vyskytuje, a to dokonce hojněji než podoba s přísudkem v množném čísle. Ani shodu s podmětem ("Platnost průkazu je tři roky") tedy nelze odmítat.
Téma: Od jakého slova je utvořeno slovo X?
Klíčové slovo: koupelna
Varianty: koupel; koupat
Dotaz: Jaké je slovo základové ke slovu koupelna, je to koupel, nebo koupat?
Odpověď: Tzv. slovotvorný základ je ta část slova, ke které se připojují předpony a přípony, kterými bylo vytvořeno – slovotvorný základ pak představuje význam výchozího, základového slova, ze kterého bylo toto slovo nově vytvořeno. Slovotvorným základem slova koupelna je evidentně slovo koupel, ke kterému byla přidána přípona -n/a, a základovým slovem je tu pak tedy výraz koupel.
Téma: Slovotvorná předpona
Klíčové slovo: nebezpečný
Dotaz: Kolik předpon je ve slově nebezpečný, jedna, nebo dvě?
Odpověď: Historicky jsou ve slově nebezpečný bezpochyby předpony dvě: slovo bezpečí (a tedy i slovo ne-bezpečný) souvisí se slovem péče, které původně znamenalo 'starost, trápení'. Bezpečí pak označovalo 'stav bez starosti, trápení'. Z tohoto hlediska jsou ve slově nebezpečný dvě předpony ne- a bez-. Vzhledem k tomu, že význam slova péče se proměnil, dané slovo samo o sobě už dnes neznamená 'starost, trápení' (neexistuje např. *bezpéče), ale 'pečování', je z hlediska současné češtiny toto řešení problematické. Ve slově bezpečí (nebezpečný) je sice snadno identifikovatelná předpona bez-, po jejím odtržení však zůstane kořen -peč-, který pro současného uživatele češtiny (a tím spíše žáka ZŠ) znamená jen 'pečování', nikoliv 'starost, trápení'. Jednotlivé segmenty -bez- a -peč- pak neodpovídají významu celého -bezpeč- (které neznamená 'bez pečování', ale 'bez starosti, trápení'; slovotvorný význam tu dnes neodpovídá významu lexikálnímu, význam celku je nekompozicionální, nelze ho vysoudit z významu jeho částí). Dává proto dobrý smysl vnímat celé -bezpeč- jako kořen. Z hlediska současné češtiny má pak slovo nebezpečný jen jednu přeponu ne-. Jak je snad z uvedeného výkladu zřejmé, tato otázka je zcela nevhodná pro žáky ZŠ; pokud jim už byla zadána, je třeba jako správnou odpověď – vzhledem k uvedeným hlediskům – chápat jak to, že slovo nebezpečný má dvě předpony, tak i to, že má jen předponu jednu.
Téma: Y = vlastní jméno – tvoření přídavných jmen přivlastňovacích: druhově přivlastňovací přídavná jména
Klíčové slovo: pokémoní, pokémonský
Varianty: pokémoní; pokémonní; pokémonský
Dotaz: Jakou podobu má přídavné jméno od slova pokémon? Je to pokémoní, pokémonní, nebo pokémonský?
Odpověď: Od slova pokémon lze utvořit jak přídavné jméno pokémoní, tak pokémonský. V případě první podoby je správné jen psaní s jedním -n-. Jde o druhově přivlastňovací přídavné jméno typu psí (bouda), jelení (parohy) atp. Jak už bylo uvedeno, podoba pokémoní je druhově přivlastňovací přídavné jméno s významem 'vlastní pokémonům', podoba pokémonský je pak tzv. podobnostní přídavné jméno a znamená 'mající rysy pokémona/pokémonů, jsoucí v jejich duchu'. V úzu podle databáze Českého národního korpusu syn v8 převažuje přídavné jméno pokémonský: má zde 118 výskytů (oproti 23 výskytům podoby pokémoní). Použít lze – vzhledem k jejich významu a kontextu – obě podoby; obě jsou bezpochyby správné.
Téma: Y = vlastní jméno – rodiny, manželé, bratři, sestry atp.: příjmení adjektivní (Veselý)
Klíčové slovo: Dvorští, Dvorských
Varianty: Dvorští; Dvorscí
Dotaz: Je správně vyhráli Dvorští, nebo Dvorscí?
Odpověď: Společná podoba jména (manželů, sourozenců atp.) vytvořená od příjmení Dvorský má ve spisovné češtině dvě správné podoby – Dvorští a Dvorských. (Podoba *Dvorscí je nesprávná, její užití rozhodně nedoporučujeme.)
Téma: Oslovování
Dotaz: Dostal jsem e-mail od své finanční poradkyně, v němž se podepsala pouze křestním jménem, i když se dříve podepisovala i příjmením. Mohu ji tedy nyní v odpovědi tímto jménem oslovit? Připojil bych k tomu větu, že vím, že tímto oslovením porušuji bonton.
Odpověď: Pokud se finanční poradkyně podepsala samotným rodným jménem, je přijatelné ji jím oslovit. Jako vhodné se též zdá neobvyklé oslovení v textu dále tematizovat, vysvětlit. Nelze totiž vyloučit možnost, že paní jen zapomněla své příjmení napsat – třeba ji něco během psaní vyrušilo.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: vyfikundace
Dotaz: Jaký je původ slova vyfikundace? Nesouvisí nějak s kundou?
Odpověď: Slovo vyfikundace 'vylepšení' lze dohledat ve Slovníku nespisovné češtiny. Ten dává původ slova do souvislosti s německým přídavným jménem pfiffig 'prohnaný', respektive se spojeními typu pfiffig und klug ('prohnaný a chytrý'), pfiffig und witzig ('prohnaný a důvtipný').
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: suchý zip
Dotaz: Jak vzniklo slovní spojení suchý zip – proč je suchý?
Odpověď: Etymologii slovního spojení suchý zip se věnuje Michal Novotný v prvním díle Zákulisí slov (Praha 2003). Slovo zip má původ v anglickém zip (fastener), které se skládá ze zip 'svist, říz, šmrnc' a fastener 'spona, upevňovač'. Zipy byly původně kovové, tvořené dvěma řadami zoubků, které se spojovaly pomocí jezdce. Později byly vynalezeny zipy tvořené textilními ploškami, které se poměrně pevně spojí pouhým přiložením. Své pojmenování získaly suché zipy pravděpodobně nevhodným překladem. V angličtině se totiž užíval výraz dry, který znamená 'suchý', ale užívá se též ve významu 'textilní'. Původ tohoto významu leží v mluvě námořních obchodníků, kteří rozlišovali mokrý a suchý náklad – k suchému se mimo jiné řadil právě textil.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: šalina
Dotaz: Jaký je původ slova šalina?
Odpověď: O původu výrazu šalina existuje několik teorií. Velmi podrobně o nich pojednal Pavel Novák v článku Brněnské šalina/šelina ("tramvaj"), který lze najít v Novákově výboru z díla Lingvistika a jazyková realita (Praha: Akropolis, 2010). Původ slova je spojován např. s německým nápisem Elektrische Linie, který prý býval k vidění (mimo jiné) na brněnských tramvajových zastávkách. Další teorie spojuje šalinu s německým Schnelllinie, užívaným pro pojmenování vlaků, tramvají, autobusů či jejich zvláštních linek. Původ slova lze hledat též v německých výrazech jako schallen 'znít', Schall 'zvuk', schellen 'zvonit, cinkat' a Schelle 'rolnička, zvoneček', neboť existují dobové zprávy o výrazném užívání zvonků při provozu koňské pouliční dráhy. Jiná teorie nabízí souvislost s oficiálním německým označením tramvaje Städtische Strassenbahn. Možné je též spojení se slovem šal 'těžní klec', tedy s názvem jiného dopravního prostředku, přídavným jménem šalinový (doloženým ve spojení šalinovej šátek 'vlněný tmavý okolek, jinak pestrý'), které mohlo odkazovat na vybavení vozu, či s některým (dnes již třeba zapomenutým) místním jménem. Uvedený výčet teorií není úplný.
Téma: Zápis přejatého slova
Klíčové slovo: clavicembalo
Varianty: clavicembalo; klavičembalo
Dotaz: Můžete mi poradit, zda se v češtině píše počeštěně klavičembalo, nebo se užívá původní italská podoba clavicembalo? Počeštěnou podobu jsem našla ve starém hudebním slovníku z roku 1946, ale jinak ji nikde nenacházím.
Odpověď: Doporučujeme užívat původní podobu clavicembalo. Tu zachycuje jak starší SSJČ z 60. let minulého století, tak i novější zdroje, jako např. NASCS a IJP. Je rovněž uvedena v nově vznikajícím ASSČ. Zápis [klavičembalo] znamená výslovnost slova – uvádí se v hranatých závorkách. Doplňujeme, že pravopisná podoba klavičembalo se užívá ve slovenštině. Do slovenských jazykových zdrojů je možné nahlédnout na adrese https://slovnik.juls.savba.sk/.
Téma: Krátce, nebo dlouze?
Klíčové slovo: vitamin; vitamín
Varianty: vitamin; vitamín
Dotaz: Píše se vitamin a multivitamin, nebo vitamín a multivitamín? Krátce, nebo dlouze?
Odpověď: V souladu s Dodatkem k PČP je možné psát jak krátce vitamin, tak dlouze vitamín. Doklady z ČNK syn v 8 ukazují, že podoba vitamin je v praxi výrazně četnější (poměr užití je 8 : 3).
Téma: I/y rozlišuje význam slova či předpony
Klíčové slovo: býlí
Dotaz: Je dnes ve vyjmenovaných slovech po b slovo býlí?
Odpověď: O tom, zda výraz býlí uvádějí školní učebnice, nemáme přehled. V PČP je výraz býlí uveden jako příbuzné slovo ke slovu bylina. Do stejné skupiny patří i býložravec, černobýl a zlatobýl.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: kopřiva
Dotaz: Jaký je původ slova kopřiva?
Odpověď: Český etymologický slovník uvádí, že kopřiva má původ v praslovanském kopriva, možná i kropiva. Původ slova se spojuje se slovesem kropit v původním významu 'přelévat vroucí vodou', protože se tak kopřivy připravovaly k dalšímu zpracování. Jako pravděpodobnější se však zdá, že došlo k přesmyku z kopr- na krop- (spíše než naopak), slovo tak mohlo vzniknout z výrazu koprъ. Kopřiva i kopr totiž byly hojně užívané, a to jak v kuchyni, tak v léčitelství. Přesná motivace jejich spojení však není jistá.
Téma: Krátce, nebo dlouze?
Klíčové slovo: třídič
Varianty: třídič; třidič
Dotaz: Je možné psát slovo třídič (např. uhlí nebo biomasy) s dlouhým i krátkým prvním i, nebo je tam platná jen jedna možnost?
Odpověď: IJP v souladu se slovníky (SSČ a SSJČ) uvádí pouze možnost třídič (tedy s dlouhým í), a to jak pro označení člověka, tak stroje.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: špendlík
Dotaz: Jaký je původ slova špendlík?
Odpověď: Podle výkladu v Českém etymologickém slovníku pochází slovo špendlík (ve významu 'spínací pomůcka') ze středohornoněmeckého spendel, spenel téhož významu. To vychází ze starohornoněmeckého spenula 'jehla, špendlík', jež má původ v latinském spīnula, zdrobnělině od výrazu spīna s významem 'trn, bodlina', ale také 'páteř'.
Téma: Původ frazému
Klíčové slovo: na první dobrou
Dotaz: Jaký je původ slovního spojení "na první dobrou"?
Odpověď: V dostupných tištěných zdrojích se nám původ spojení nepodařilo dohledat. Při vyhledávání na internetu jsme zjistili, že se slovnímu obratu "na první dobrou" věnoval Jaromír Slomek. Podle něj daný obrat vznikl ze širšího spojení "na první dobrou klapku", užívaného ve filmové branži. (Více viz https://www.tyden.cz/rubriky/nazory/komentatori/prvni-dobra_427616.html.) Tuto teorii považujeme za věrohodnou.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: sinalý
Dotaz: Jaký je původ slova sinalý?
Odpověď: Původ slova lze dohledat v Českém etymologickém slovníku. Přídavné jméno sinalý 'mrtvolně bledý' je odvozeno od knižní varianty siný. Slovo má původ v praslovanském sin'ь, které neslo původní význam asi 'mající barvu jasné oblohy'. Slovo se pravděpodobně vyvinulo z indoevropského sḱeHi-ni od sḱeH(i)- s významem 'svítit, lesknout se', v němž mají původ i staroslověnské sijati téhož významu, gótské skeirs 'jasný' či anglické shine 'svítit'.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: makronka
Dotaz: Odkdy se v češtině užívá slovo makronka?
Odpověď: Tento dotaz bohužel nedokážeme uspokojivě zodpovědět. V Novočeském lexikálním archivu je doložen tvar makronky v textu z roku 1912, nelze však zaručit, že se jedná o první výskyt slova v češtině.
Téma: Původ frazému
Dotaz: Jaký je původ následujícího úsloví? "Děkuji ti, dobrá vílo." – "Nemáš zač, ošklivý trpaslíku."
Odpověď: Původ úsloví se nám bohužel nepodařilo v dostupných důvěryhodných zdrojích dohledat.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: rek
Dotaz: Jaký je původ slova rek?
Odpověď: Český etymologický slovník uvádí, že rek 'hrdina' má původ ve středohornoněmeckém recke 'potulný bojovník, psanec, dobrodruh, hrdina'. Zajímavé je, že je toto slovo příbuzné s anglickým výrazem wretch, u nějž se však vyvinul záporný význam 'lump, darebák, ubožák'.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: gró
Dotaz: Jaký je původ slova gró?
Odpověď: Český etymologický slovník uvádí, že slovo gró 'většina, jádro' pochází z francouzského gros téhož významu, které má původ v přídavném jméně gros 'tlustý značný'. To vzniklo z latinského grossus téhož významu.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: skopčák
Dotaz: Jaký původ má slovo skopčák?
Odpověď: V Českém etymologickém slovníku je uvedeno, že skopčák je původně hanlivý název německých obyvatel sídlících v severočeském hornatém pohraničí. Slovo vzniklo ze spojení "(přicházející) s kopců", ale svou roli jistě sehrála i zvuková podobnost s výrazem skopec, tedy 'vykastrovaný beran'.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: chátra
Dotaz: Jaký je původ slova chátra? Slyšela jsem, že nějak souvisí s lidmi, kteří dříve pracovali v pařížských kanálech.
Odpověď: Podle Českého etymologického slovníku je původ podstatného jména chátra a slov příbuzných nejasný. Tato slova se vyskytují jen v češtině a slovenštině. Slovník zmiňuje možnou souvislost s litevským katėti 'vadnout, chřadnout' a litevským nářečním skototi 'mít nedostatek', hodnotí ji však jako nepřesvědčivou.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: horník; dolník
Dotaz: Proč se lidem, kteří pracují v dolech, říká horníci, a ne dolníci? Jak to vzniklo?
Odpověď: Podle Rejzkova Českého etymologického slovníku bylo slovo horník odvozeno od slova hora. To se však v minulosti užívalo i ve významu 'důl' (podle významu německého slova Berg). Tento význam uvádí ještě Slovník spisovného jazyka českého, byť ho hodnotí jako zastaralý.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: zdraví
Dotaz: Jaký je původ slova zdraví?
Odpověď: Rejzkův Český etymologický slovník uvádí podstatné jméno zdraví v hesle zdravý. Toto přídavné jméno má původ v praslovanském sъdorvъ, které se nejspíš vyvinulo z indoevropského hsu-dorṷo- s doslovným významem '(jsoucí) z dobrého dřeva'. Stejnou motivaci mají i obdobné výrazy z jiných jazyků, např. staroperské duruva 'zdravý' bylo utvořeno od téhož základu, latinské rōbustus zase znamená 'z dubového dřeva' i 'silný, otužilý'.
Téma: Oslovování
Klíčové slovo: paní; pánové
Dotaz: Řeším oslovování ve firemní komunikaci. Je někde stanovené pravidlo, že se ženy oslovují na prvním místě – "vážené paní, vážení pánové"?
Odpověď: Pro oslovování nejsou stanovena závazná pravidla, ovšem je běžné, obvyklé uvádět ženy na prvním místě.
Téma: Y = vlastní jméno – tvoření přídavných jmen přivlastňovacích: individuálně přivlastňovací přídavná jména, ze jmen ženských
Klíčové slovo: Beatrice
Varianty: Beatricin; Beatričin
Dotaz: Jak se od ženského jména Beatrice vytvoří přivlastňovací přídavné jméno? Je správně Beatricin, nebo Beatričin (a proč)?
Odpověď: Tzv. individuálně přivlastňovací přídavné jméno od ženského rodného jména Beatrice má (v 1. p. r. m. živ. a neživ.) správnou podobu Beatricin. (Daná přídavná jména se tvoří příponou -in dodanou ke kmeni výchozího rodného jména, tj. zde Beatric-, přičemž k alternaci koncového -c- – na rozdíl např. od koncového -k- – nedochází, srov. Beatrice > Beatricin vs. Beatrička > Beatriččin.)
Téma: Y = vlastní jméno – tvoření přídavných jmen přivlastňovacích: individuálně přivlastňovací přídavná jména, ze jmen ženských
Klíčové slovo: Alicin
Varianty: Alicin; Aličin
Dotaz: Jak se od ženského jména Alice vytvoří přivlastňovací přídavné jméno? Je správně Alicin, nebo Aličin (a proč)?
Odpověď: Tzv. individuálně přivlastňovací přídavné jméno od ženského rodného jména Alice má (v 1. p. r. m. živ. a neživ.) správnou podobu Alicin. (Daná přídavná jména se tvoří příponou -in dodanou ke kmeni výchozího rodného jména, tj. zde Alic-, přičemž k alternaci koncového -c- – na rozdíl např. od koncového -k- – nedochází, srov. Alice > Alicin vs. Alička > Aliččin.)
Téma: Y = vlastní jméno – tvoření přídavných jmen přivlastňovacích: individuálně přivlastňovací přídavná jména, ze jmen ženských
Klíčové slovo: Marenina
Varianty: Marenina
Dotaz: Jak se vytvoří přivlastňovací přídavné jméno od ženského jména Maren? Je správně Marenina kancelář? (A lze použít i kancelář Maren?)
Odpověď: Tzv. individuálně přivlastňovací přídavné jméno od ženského rodného jména Maren má opravdu (v j. č. r. m. živ. a neživ.) správnou podobu Marenin, spojení Marenina kancelář je tedy zcela v pořádku. (Podobu kancelář Maren použít nedoporučujeme, spojení tohoto typu se považují za stylisticky nevhodná.)
Téma: Oslovování
Dotaz: Co si myslíte o oslovování pacientů vysokoškolskými tituly? Když jdu na operaci, je přece jedno, jaký mám titul, nechápu, proč by mě měl zdravotnický personál oslovovat "paní magistro".
Odpověď: Oslovování není striktně normováno, neexistuje předpis, který by nakazoval či zakazoval určitou formu. V České republice je oslovování tituly značně rozšířené, a to i v situacích, kdy jejich užití nemusí být přísně vzato relevantní – je to záležitost společenské konvence.
Téma: Oslovování
Klíčové slovo: lékař; docent
Dotaz: Jak mám v běžné komunikaci oslovit lékaře, který je zároveň docentem – pane doktore, nebo pane docente?
Odpověď: V běžné komunikaci pacienta s lékařem (např. při lékařské prohlídce) jsou vhodné obě podoby oslovení – nejvyšším dosaženým titulem (pane docente) i běžně užívaným označením lékaře (pane doktore).
Téma: Užívání titulů, hodností, funkcí a jejich konkurence
Klíčové slovo: Bc.; Mgr.
Dotaz: Absolvovala jsem bakalářské studium v Praze a navazující magisterské studium v Ústí nad Labem. Mám si psát u jména oba tituly, nebo jen ten magisterský?
Odpověď: V případě absolvování navazujícího magisterského studia se v praxi uvádí zpravidla jen vyšší titul, tedy magisterský, a proto bychom vám doporučili psát si před jménem pouze Mgr. Zacházení s tituly ovšem není stanoveno zákonem (uzákoněno je pouze to, jaké tituly se v ČR udělují a jaké mají zkratky), pokud tedy chcete, můžete uvádět bakalářský i magisterský titul.
Téma: Užívání titulů, hodností, funkcí a jejich konkurence
Klíčové slovo: Mgr.; Ph.D.
Dotaz: Kolega je nositelem titulů Mgr. a Ph.D., ale v podpisu uvádí vždy jen Ph.D. Je to v pořádku?
Odpověď: Pro uvádění či neuvádění titulů v podpisu neexistují žádná závazná nařízení, teoreticky je tedy možné uvést pouze jeden z titulů. Ovšem v praxi je běžné a obvyklé uvádět všechny získané tituly.
Téma: Podmětem je zájmeno kdo
Klíčové slovo: nikdo
Dotaz: Jaké ý/í mám napsat ve větě "Nikdo nejsme dokonalý/í"? Kdyby věta zněla "Nikdo není dokonalý", je to jasné, ale mě v té větě mate to sloveso v množném čísle.
Odpověď: Zájmeno "nikdo" jako takové má pouze tvary jednotného čísla a obvykle mu odpovídá gramatická shoda podle mužského životného rodu v jednotném čísle ("Nikdo není dokonalý"). Připouští se však i mluvnická shoda s množným číslem, a to v případech, kdy zájmeno zahrnuje více osob: akademická Mluvnice češtiny uvádí příklady "Kdo to udělal" i "Nikdo jsme o to nestáli". Tvar slovesa v množném čísle ("jsme") vyjadřuje, že mluvčí do skupiny jedinců zahrnuje i sám sebe. V závislosti na tom, co chce autor věty přesně vyjádřit, lze tedy užít tyto kombinace: "Nikdo není dokonalý" (obecné konstatování), "Nikdo nejsme dokonalý" (mluvčí do skupiny zahrnuje i sám sebe; shoda přísudkového jména se řídí podle zájmena "nikdo", jemuž obvykle odpovídá shoda v jednotném čísle), "Nikdo nejsme dokonalí" (i zde mluvčí do skupiny zahrnuje sám sebe; tvar přísudkového jména se přizpůsobuje sponovému slovesu "jsme" v množném čísle).
Téma: I, nebo y?
Klíčové slovo: vytipovat
Varianty: vytipovat; vytypovat
Dotaz: Potřebujeme napsat do zápisu, že byly vyt_povány stromy vhodné k ořezu. Jaké i/y máme napsat?
Odpověď: Doporučujeme psát -i-: vytipovat stromy vhodné k ořezu. Sloveso vytipovat má význam odpovídající smyslu uvedené věty: odhadem vybrat z více možností; doporučit; navrhnout.
Některé příručky (PČP, NASCS a SSČ) zaznamenávají i sloveso vytypovat. NASCS a SSČ této variantě přisuzují význam 'vybrat/stanovit jako (vhodný) typ'. I přes zachycení ve zmíněných příručkách bychom sloveso vytypovat k užívání nedoporučovali. Lze totiž pochybovat o tom, zda se zmíněný význam v současných českých textech vůbec uplatňuje. Je pravděpodobné, že se sloveso vytypovat (a také *typni si, kdo vyhraje apod.) často objevuje mylně místo náležitého vytipovat, tipnout si. Stejné doporučení najdete i na stránkách IJP u hesla vytipovat, kde jsou pro ilustraci uvedeny i příklady: vytipovat priority; zdroje rizik byly vytipovány na základě analýzy; na funkci vytipovali dva kandidáty.
Téma: Krátce, nebo dlouze?
Klíčové slovo: sezonně; sezónně
Varianty: sezonně; sezónně
Dotaz: Píše se dlouze sezónně, nebo krátce sezonně? Na internetu jsem našla obojí.
Odpověď: V souladu s Dodatkem k PČP je možné psát sezona i sezóna. Jak s krátkým o, tak dlouhým ó můžeme psát i odvozeniny: přídavné jméno sezonní i sezónní, příslovce sezonně i sezónně. Obě možnosti jsou uvedeny v IJP. Doklady z ČNK syn v 8 ukazují, že podoba sezonně mírně převažuje.
Téma: Krátce, nebo dlouze?
Klíčové slovo: pavilon; pavilón
Varianty: pavilon; pavilón
Dotaz: Užila jsem všude v textu pavilon s krátkým o. Je to tak v pořádku?
Odpověď: Zápis pavilon je v pořádku, v souladu s Dodatkem k PČP je možné psát i dlouze pavilón. Podoby pavilon a pavilón jsou z jazykového hlediska rovnocenné, ale podle dokladů z ČNK podoba pavilon v praxi výrazně převažuje.
Téma: Oslovování
Dotaz: Píšu dopis pánovi, který má titul Bc. Mám ho oslovit "Vážený pane Bc. Nováku", nebo "Vážený pane Nováku"?
Odpověď: V oslovení se zkratky titulů neuvádějí, doporučujeme proto zvolit variantu "Vážený pane Nováku".