ctu-aic/questions_ujc_cas_cs huggingface dataset:
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: přívlastek postupně rozvíjející
Dotaz: Píší se čárky u přívlastků v následující větě? "Rozhodčí byli připraveni na náročný hlavní sobotní program."
Odpověď: Složky postupně rozvíjejícího přívlastku se čárkami neoddělují (viz "konkrétní případ").
Téma: Desetinné číslo
Klíčové slovo: zlomek; tříosminový
Dotaz: Jak správně zapsat "tříosminový podíl", pokud chceme přídavné jméno tříosminový vyjádřit zlomkem?
Odpověď: Vzhledem k tomu, že se v uvedeném případě nejedná o řadovou číslovku, nebude za zlomkem 3/8 následovat žádné interpunkční znaménko. Spojení se zapíše jako 3/8 podíl. Pokud to povaha textu dovoluje, doporučili bychom pro jednoznačnou interpretaci slovní vyjádření.
Téma: Standardizace zeměpisného jména
Klíčové slovo: změna názvu obce
Dotaz: Kde je možné žádat o změnu názvu české obce?
Odpověď: Podle § 27 odst. 1 zákona č. 128/2000 Sb., o obcích (obecní zřízení), dává ke změně názvu obce souhlas Ministerstvo vnitra na návrh obce. Ministerstvo vnitra po nabytí právní moci rozhodnutí o souhlasu se změnou názvu obce sdělí informaci o pravomocném rozhodnutí Českému úřadu zeměměřickému a katastrálnímu. Ten jej zapíše do základního registru územní identifikace, adres
a nemovitostí (RÚIAN).
Téma: Odvolací údaje (např. místo a datum)
Klíčové slovo: odvolací údaje; místo a datum
Dotaz: Setkala jsem se v korespondenci s uvedením místa a času odeslání V Berlíně leden 2020. Platí i v tomto případě pravidlo o nepsaní čárky?
Odpověď: Podle současně platné normy pro úpravu písemností by v odvolacích údajích mělo být místo odeslání uvedeno v 1. pádě. Správný formát by tedy měl být: Berlín leden 2020. Uvedená konstrukce "V Berlíně(,) leden 2020" je syntakticky neprůhledná, proto na ni nelze aplikovat běžná interpunkční pravidla a doporučujeme být v otázce ne/psaní interpunkční čárky tolerantní.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: Adélko
Odpověď: Oslovení se odděluje čárkami, a to z obou stran, pokračuje-li za oslovením věta.
Téma: Standardizace zeměpisného jména
Klíčové slovo: Černíny
Dotaz: Proč zní oficiální název obce Černíny (rod muž. neživ.), kdy je zde vžito Černiny (žen. rod) s krátkým "i"?
Odpověď: Proč byla v tomto případě standardizována podoba, která je hláskoslovně i morfologicky v rozporu s místním územ, lze stěží zjistit. Je možné, že roli hrály historické doklady, z nichž vyplývá, že prvotní tvar tohoto místního jména byl Črnín či Černín (rod muž. neživ.); šlo tedy o pojmenování podle majitele atp.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: a že tak
Odpověď: Vedlejší věty spojené souřadně v poměru příčinném/důsledkovém oddělujeme čárkou, jsou-li spojeny souřadicími spojovacími výrazy i pokud jsou spojeny beze spojky. Jestliže výraz signalizující příčinný/důsledkový poměr (proto, tedy apod.) nestojí přímo u souřadicí spojky, lze poměr chápat jako oslabený a psát s čárkou i bez čárky.
Téma: Abecední řazení – pořadí písmen
Klíčové slovo: abeceda
Dotaz: Rozlišuje se při abecedním řazení "e" a "ě"?
Odpověď: Některá písmena s diakritickými znaménky, včetně "ě", se posuzují jako prostá základní písmena bez diakritických znamének, abecední pořadí tedy nemění. Výjimkou jsou případy, kdy se dvě slova liší pouze přítomností diakritiky nad "e", např. mech a měch. V takovém případě stojí v abecedním seznamu na prvním místě slovo bez diakritiky a na druhém místě s diakritikou.
Téma: Výklad jména
Klíčové slovo: Červená Píska
Dotaz: Jaký je původ zeměpisného jména Červená Píska?
Odpověď: Původ názvu této základní sídelní jednotky nelze v žádných příručkách dohledat. Na základě konzultace s onomastickým oddělením ÚJČ lze pouze konstatovat, že šlo původně zřejmě o pomístní jméno. Setkáváme se zde totiž s lidovou podobou množného čísla (podobně jako např. *Hradčana místo Hradčany), která se ovšem dostala do oficiální podoby místního jména (v souladu se spisovným jazykem by byl spíše tvar Červené Písky). Původ daného jména tedy pravděpodobně souvisí s výskytem červeného písku.
Téma: Úprava textu v buňkách tabulky
Klíčové slovo: tabulka; velká písmena
Dotaz: Na jednotlivých řádcích tabulky uvádím pojmy a jejich definice, které jsou větné povahy. Měly by tyto definice začínat velkým písmenem a být ukončeny tečkou?
Odpověď: V buňkách tabulky, které netvoří názvy sloupců a řádků, by se mělo psaní počátečních písmen odvíjet od pravopisných zásad. Z tohoto doporučení vyplývá, že by buňky obsahující text větné povahy měly začínat velkým písmenem a být ukončeny tečkou. Položky na stejné úrovni by měly být řešeny jednotně.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: a dokonce
Odpověď: Souřadně spojené hlavní věty v poměru stupňovacím oddělujeme čárkou.
Téma: Shoda jmenné části přísudku s podmětem
Klíčové slovo: jmenná část přísudku
Dotaz: Nejsem si jistá tvarem přísudku ve větě "Děti nebo vnoučata ještě nejsou úplně samostatné". Je to takto správně, nebo by v přísudku mělo být "samostatná"?
Odpověď: Ve větě je několikanásobný podmět ("děti nebo vnoučata") a při shodě je třeba zohlednit obě složky. "Vnoučata" jsou rodu středního a "děti" jsou v množném čísle rodu ženského – namístě je tedy tvar "samostatné". Jiná situace by nastala, kdyby přísudek předcházel podmětu (tedy např. "Ještě nejsou samostatné/á vnoučata ani děti"). V takovém případě máme na vybranou: buď uplatníme obecné pravidlo o přednosti rodů a dojdeme k témuž výsledku jako při pořadí podmět–přísudek, anebo můžeme shodu řídit pouze podle blížšího členu.
Téma: Y = vlastní jméno – tvoření přídavných jmen od jmen zeměpisných (Brandýs > brandýský, Aš > ašský aj.): jména cizí, jednoslovná
Klíčové slovo: franský, francký
Varianty: franský; francký
Dotaz: Jakou podobu má přídavné jméno utvořené od zeměpisného jména Franky (region v Německu)? Je to franský, nebo francký?
Odpověď: Správné jsou obě podoby. Od zeměpisného jména Franky (něm. Franken) lze utvořit jak podobu franský, tak podobu francký. Na základě databáze ČNK syn v8 nelze říct, která podoba je častější, obvyklejší – v přídavném jméně hornofranský převažuje (při nízké frekvenci obou variant) podoba se -s-, zatímco v přídavném jméně dolnofrancký (opět při nízké frekvenci obou variant) převažuje podoba s -c-. Prosté přídavné jméno francký/franský se typicky nevztahuje k zeměpisnému jménu Franky, ale k Frankovi – původně 'příslušníkovi volného svazu germánských kmenů', takže jeho frekvence v tomto případě není relevantní.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: jak
Dotaz: Píše se čárka ve spojení "Sledujte(,) jak květiny kvetou"?
Odpověď: Vedlejší větu, která je uvozena podřadicí spojkou nebo podřadicím spojovacím výrazem, je potřeba oddělit od řídící věty (popř. řídícího výrazu) čárkou (viz "konkrétní případ").
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: nebo dokonce
Odpověď: Složky několikanásobného větného členu spojené souřadně v poměru stupňovacím se oddělují čárkou.
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: a právě tehdy
Odpověď: Hlavní věty spojené souřadně v poměru slučovacím čárkou neoddělujeme, jsou-li spojeny souřadicími spojkami. Jestliže jsou spojeny beze spojek, oddělují se čárkou.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: jako
Odpověď: Dodatkově připojené větné členy do věty vnášejí doplňující informace, proto je můžeme chápat jako volně připojené a oddělit je od zbytku věty čárkou. Rozhodnutí, zda daný člen bude chápán jako volně připojený a oddělen čárkou, nebo zda bude do věty připojen těsně, a tedy nebude oddělen čárkou, je často věcí subjektivní volby pisatele závislé na kontextu a věcných znalostech. Proto by v řadě případů zařazených do této kategorie bylo bezvýhradně přijatelné psaní s čárkou i bez čárky a interpunkčním řešením by se signalizoval pouze postoj tazatele k významové závažnosti daného větného členu.
Téma: Výklad jména
Klíčové slovo: Čerchov
Dotaz: Jak vznikl název hory Čerchov? Může souviset se zkomoleným německým názvem daného vrcholu Schwarzkopf?
Odpověď: Jak uvádí příručka Pomístní jména v Čechách, název Čerchov byl utvořen příponou -ov od osobního jména Čerch, šlo tedy pravděpodobně o Čerchův vrch, les atp.; více viz článek L. Olivové-Nezbedové: Výklad oronyma Čerchov, Onomastický zpravodaj ČSAV, roč. 26, 1985, s. 459–⁠463. Díky konzultaci s onomastickým oddělením ÚJČ můžeme vámi uvedenou motivaci vyloučit, respektive zde může být zcela opačná souvislost.
Téma: Standardizace zeměpisného jména
Klíčové slovo: přejmenování
Dotaz: Vnímám jako velký problém, že některé obce nedodržují v případě názvů ulic platná pravopisná pravidla. Zatímco by se mělo psát např. U Měšťanského pivovaru, v oficiálních registrech typu RÚIAN (Registr územní identifikace, adres a nemovitostí) je v případě této pražské ulice uveden název U měšťanského pivovaru (s malým "m"). Magistrát to nechce napravit s odůvodněním, že by šlo o přejmenování. Domníváte se také, že zde o žádné přejmenování nejde?
Odpověď: Souhlasíme s vámi, že z čistě jazykového hlediska by daná pravopisná změna rozhodně nemohla být považována za přejmenování ulice. Jde pouze o odlišné grafické zachycení stále stejného názvu. RÚIAN je však pro veřejnou správu závazný, v tomto případě tedy bohužel vzniká rozpor mezi jazykovou kodifikací a geografickou standardizací. Zda by změna malého na velké písmeno v oficiálních registrech byla možná jedině tím způsobem, že by se ulice musela tzv. přejmenovat, nemůžeme posoudit, neboť jde o otázku právní povahy.
Téma: Jak se řeší interpunkce při různovětém postavení spojek?
Klíčové slovo: a protože
Odpověď: Čárka se obvykle píše jen před prvním spojovacím výrazem. Mezi oběma spojovacími výrazy se čárka píše pouze v případě, že pisatel příslušnou vedlejší větu chápe jako vsuvku.
Téma: Valence sloves – bezpředložková spojení
Klíčové slovo: využít
Varianty: využít nabídky; využít nabídku
Dotaz: Připravila jsem pro marketingové účely text, jehož součástí je věta "Využijte naší exkluzivní podzimní nabídky". Kolegyně mě však upozornila, že tam mám chybu, věta by prý měla znít "Využijte naši exkluzivní podzimní nabídku". Má kolegyně pravdu?
Odpověď: Ne tak docela. Slovník slovesných, substantivních a adjektivních vazeb a spojení u hesla "využít" uvádí obě vazby, tedy jak s druhým, tak se čtvrtým pádem. Vaše původní verze ("Využijte naší exkluzivní podzimní nabídky") je tedy zcela v pořádku a není třeba ji opravovat. Stejně správná je však i varianta navrhovaná kolegyní.
Téma: Konkurence jiných předložkových spojení
Klíčové slovo: policie
Varianty: u policie; v policii
Dotaz: Ve formuláři jsme narazila na spojení "služba v policii". Osobně mě to tahá za uši, nemělo by tam být spíš "služba u policie"?
Odpověď: U předložkových vazeb je někdy obtížné jednoznačně určit, co je "správné" a co "nesprávné", protože v konkrétních případech se mnohdy můžeme opřít pouze o obecná doporučení a tendence v úzu. V tomto případě však souhlasíme, že formulace "služba v policii" zní neobvykle – potvrzují to i doklady z Českého národního korpusu, kde se sice přímo vazba "služba v policii" vyskytuje, avšak v nesrovnatelně menší míře než "služba u policie". Doporučujeme tedy přidržet se zažité vazby "služba u policie", případně "policii" nějak konkretizovat, např. "služba ve složkách policie" – tam už je předložka "v" zcela v pořádku.
Téma: Náležitá/oficiální podoba jména
Klíčové slovo: Ramses
Varianty: Rames; Ramses; Ramesse
Dotaz: Jaké je v češtině správné jméno egyptského faraona: Ramses, nebo Rames?
Odpověď: S podobou Rames jsme se v úzu ani v nám dostupné odborné literatuře nesetkali, užívat ji proto nedoporučujeme. V češtině je zcela jistě vžité jméno Ramses (dodejme, že takto pojmenovaných faraonů bylo ve starověkém Egyptě více, např. Ramses II. Veliký), konkuruje mu však podoba Ramesse; srov. např. bibliografii na webu Historického ústavu AV ČR. Pro více informací o této problematice doporučujeme kontaktovat české egyptology. Můžeme pouze konstatovat, že překladatelka anglické knihy Ramesses: Egypt's Greatest Pharaoh od Joyce Tyldesleyové zvolila v roce 2001 český název Ramses, největší egyptský faraon, avšak např. na webu Českého egyptologického ústavu FF UK se vyskytuje pouze varianta Ramesse.
Téma: Hodnocení formulace
Klíčové slovo: prezident
Dotaz: Na programu kongresu uvádíme, že se ho zúčastní i prezident České republiky Václav Klaus. Za touto informací je dále uvedeno jeho funkční období (2003–2013), ale nevím, zda bychom časové rozmezí neměli z textu vypustit, když titul prezidenta dotyčnému zůstává v podstatě až do konce života. Co si to tom myslíte?
Odpověď: Uvedení funkčního období je zcela v pořádku. To, že je zvykem představovat osobnosti, které již prezidentskou funkci nevykonávají, jako prezidenty, není důvodem pro to, aby byla zamlčena informace o trvání jejich výkonu funkce. Uvedení této informace může být dokonce žádoucí – lze jí naznačit, že dotyčný již prezidentskou funkci nevykonává.
Téma: Náležitá/oficiální podoba jména
Klíčové slovo: Kostarika
Varianty: Kostarika; Kosta-Rika
Dotaz: Ve školní práci píšu o smlouvě z roku 1912, v níž je uvedeno "zástupce za Kosta-Riku". Jak mám s tímto pojmenováním ve svém textu nakládat?
Odpověď: Ačkoli píšete o smlouvě z doby, kdy mohl být zápis daného zeměpisného jména odlišný od dnešních zvyklostí, doporučujeme (pokud nemá jít o přesný přepis původního znění smlouvy) užívat aktuální standardizovanou a uzuální podobu Kostarika.
Téma: Hodnocení formulace
Varianty: Zadruhé potíže v regulaci emocí se zdají mediovat vztah mezi nejistou citovou vazbou a duševními poruchami.; Zadruhé se zdá, že potíže v regulaci emocí mediují vztah mezi nejistou citovou vazbou a duševními poruchami.
Dotaz: Moc se mi nelíbí věta: "Zadruhé potíže v regulaci emocí se zdají mediovat vztah mezi nejistou citovou vazbou a duševními poruchami." Můžete se vyjádřit k následujícímu návrhu úpravy? "Zadruhé se zdá, že potíže v regulaci emocí mediují vztah mezi nejistou citovou vazbou a duševními poruchami."
Odpověď: Původní věta je formulována neobratně, navrhovanou úpravu (Zadruhé se zdá, že potíže v regulaci emocí mediují vztah mezi nejistou citovou vazbou a duševními poruchami.) schvalujeme.
Téma: Věta bezpodmětná
Klíčové slovo: jednočlenná věta
Dotaz: Je věta "Už bude sedm" jednočlenná?
Odpověď: Ano, věta "Už bude sedm" je jednočlenná, chybí v ní podmět (některé mluvnice preferují označení "věta bezpodmětná").
Téma: Stylizace formulace
Dotaz: Můžete mi poradit, jak jinak formulovat informaci uvedenou ve druhé větě následujícího souvětí? "Analýza je zaměřena na postoje, které depresivní dospělí typicky zaujímají."
Odpověď: Souvětí lze přeformulovat např. do jedné věty: "Analýza je zaměřena na postoje typicky zaujímané depresivními dospělými."
Téma: Časté konkrétní případy/typy – přídavná jména zakončená na -ní/-ný
Klíčové slovo: varní, varný
Varianty: varní; varný
Dotaz: Je správně varní list, nebo varný list (ve významu 'výrobní protokol piva v pivovarnictví')?
Odpověď: Výrazy varní a varný jsou podle výkladových slovníků synonyma, významově se tedy neliší. Podle SSJČ je výraz varní řidší variantou výrazu varný, což velmi jednoznačně potvrzuje i databáze ČNK syn v8. Na základě výskytů ze stejné databáze však už bohužel nelze jednoznačně rozhodnout, která z obou variant se typicky pojí se slovem list, databáze syn v8 obsahuje 15 výskytů spojení varní list a 9 výskytů spojení varný list. Lze tedy použít obě spojení, jak varný, tak varní list.
Téma: Hodnocení formulace
Klíčové slovo: dějová podstatná jména
Dotaz: Nelíbí se mi kumulace podstatných jmen "odložení zahájení"  ve formulaci "odložení zahájení hlavní návštěvnické sezóny". Co si o tom myslíte?
Odpověď: Ze stylistického hlediska je kumulace tzv. dějových podstatných jmen (ve vašem konkrétním případě "odložení zahájení") nevhodná. Doporučujeme sdělení přeformulovat.
Téma: Y = vlastní jméno – tvoření přídavných jmen od jmen zeměpisných (Brandýs > brandýský, Aš > ašský aj.): jména domácí, jednoslovná
Klíčové slovo: dobrušští
Varianty: dobruští; dobrušští
Dotaz: Jakou podobu má 1. p. mn. č. r. m. živ. přídavného jména utvořeného od zeměpisného jména Dobruška? Je to dobruští, nebo dobrušští?
Odpověď: Tvar 1. p. mn. č. r. m. živ. přídavného jména utvořeného od zeměpisného jména Dobruška má správnou podobu dobrušští (s dvěma -šš-), srov. Dobuška > dobruš-sk/ý (skupina -šk-sk/ý se zjednodušuje na skupinu -š-sk/ý) > dobruš-št/í (přípona -sk/ý se v 1. p. mn. č. r. m. živ. mění na -št/í, základ dobruš- už na jedno -š- končí, připojením přípony -št/í se tak dostanou dvě -šš- vedle sebe).
Téma: Přísudek slovesný s modálním slovesem
Klíčové slovo: chce se stát zpěvákem
Dotaz: Co je přísudkem ve větě "Chce se stát zpěvákem" a o jaký druh přísudku jde?
Odpověď: Nejprve musíme upozornit, že Ústav pro jazyk český není didaktické pracoviště, a proto nevíme, jak k tomuto gramatickému jevu přistupuje současná školská praxe. Další potíž tkví v tom, že různé mluvnice mohou při určování větných členů uplatňovat různé přístupy. V souladu se Základní mluvnicí češtiny, která shrnuje učivo v rozsahu základního a středního vzdělávání, bychom se však klonili k názoru, že jde o kombinaci slovesného složeného přísudku (modální sloveso v určitém tvaru a plnovýznamové sloveso v infinitivu, např. "Chci se napít") a přísudku jmenného se sponou (např. "Stal se zpěvákem"). Jako přísudek bychom tedy určili celé spojení "Chce se stát zpěvákem".
Téma: Hodnocení formulace
Dotaz: Nejsem si jistý, zda mohu v následující větě použít slovo "i" i slovo "navíc": "Jak jsme zmínili výše, i neurobiologické studie navíc přinášejí..." Co si o tom myslíte?
Odpověď: Formulace je v pořádku, není třeba odstraňovat žádné slovo.
Téma: Jak se řeší interpunkce při různovětém postavení spojek?
Klíčové slovo: a než
Odpověď: Čárka se obvykle píše jen před prvním spojovacím výrazem. Mezi oběma spojovacími výrazy se čárka píše pouze v případě, že pisatel příslušnou vedlejší větu chápe jako vsuvku.
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: jakoby
Odpověď: Složky několikanásobného větného členu spojené souřadicí spojkou v poměru slučovacím neoddělujeme čárkou. Oddělíme je v případě, že jsou spojeny beze spojky.
Téma: Náležitá/oficiální podoba jména
Klíčové slovo: Petrohrad
Dotaz: Je správné používat v češtině pro ruské město název Petrohrad, nebo je nutno respektovat původní název Sankt-Petěrburg?
Odpověď: Pro toto ruské město se běžně užívá standardizovaný český název (tzv. exonymum) Petrohrad. Samozřejmě lze také zvolit název v originálním (transkribovaném) znění, tj. Sankt-Petěrburg.
Téma: "Existence" konkrétního jména, možnost zápisu konkrétního jména do matriky
Klíčové slovo: Elva
Dotaz: Je možné zapsat do matriky ženské rodné jméno Elva?
Odpověď: Ano, toto jméno je uvedeno v příručce M. Knappové Jak se bude vaše dítě jmenovat? jako litevská podoba jména Elvíra; do české matriky jej tedy lze bez problémů zapsat.
Téma: Přivlastňování podmětu
Klíčové slovo: svůj
Varianty: začněme náš přehled; začněme svůj přehled; začněme přehled
Dotaz: V odborné práci mám větu, která začíná takto: "Začněme tedy náš chronologicky řazený přehled..." Teď jsem však znejistěl, jestli by tam nemělo být "svůj". Tvar "začněme" zde signalizuje autorský plurál.
Odpověď: Vyjdeme-li z obecného pravidla, které říká, že přivlastňujeme-li podmětu (původci děje), je třeba užít zvratné přivlastňovací zájmeno, je skutečně namístě zvolit tvar "svůj (přehled)". Toto pravidlo však není absolutní. Například v případech, kdy není podmět zcela totožný se skutečným "vlastníkem", dává se přednost nezvratnému zájmenu. Vyjadřuje-li slovesný tvar "začněme" autorský plurál, znamená to, že za tvarem množného čísla se skrývá jediná osoba (vy). Nyní záleží na tom, kdo přesně je autorem zmíněného přehledu: pokud se na něm například podílelo více lidí, je skutečně namístě užít zájmeno nezvratné. Kromě toho je třeba zvážit i interpretaci, že chronologicky řazený přehled napsal autor pro své čtenáře, a tedy patří i čtenářům, i čtenáři mohou být považováni za "spoluvlastníky". Přivlastňování by tedy mohlo být chápáno i jako širší než autorské, a v tom případě by bylo náležité "náš" ve významu "náš i váš přehled". Další výjimkou ze základního pravidla jsou případy, kdy nezvratným přivlastňovacím zájmenem zdůrazňujeme vlastnický poměr: tento přehled je náš, vytvořili jsme ho my. Teoreticky je tedy možné použít obě zájmena. Pokud však nebylo vaším záměrem zdůrazňovat vlastnický vztah, obejdete se i zcela bez zájmena: "začněme tedy chronologicky řazený přehled".
Téma: Tvar přídavného jména v přívlastku shodném v postpozici
Klíčové slovo: přívlastek shodný
Dotaz: Chci se jen ujistit, že jsem ve větě použil přívlastek ve správném pádu. Jde mi o tvar slova "uskutečněný" v následujícím úryvku: "uvedením výsledků výzkumu uskutečněného na katolické univerzitě".
Odpověď: Ano, tvar přívlastku – "uskutečněného" – je v pořádku. Jde o přívlastek shodný, takže se musí s řídícím jménem ("výzkum") shodovat v pádě, čísle i rodě. Přívlastek shodný obvykle stojí před řídícím jménem, takže když se ocitne v pozici za ním, vyvolává to v praxi často nejistotu, v jakém pádě má přívlastek být. Pomůže však jednoduchá pomůcka: umístit si přívlastek do obvyklé pozice před řídící jméno ("uvedením výsledků uskutečněného výzkumu"). V tomto pořadí se již chybuje zřídka.
Téma: Y = vlastní jméno – tvoření přídavných jmen od jmen zeměpisných (Brandýs > brandýský, Aš > ašský aj.): jména cizí, víceslovná
Klíčové slovo: španodolinský
Varianty: španiadolinský; špaňodolinský
Dotaz: Jakou podobu by mělo mít přídavné jméno utvořené od zeměpisného jména Špania Dolina (obec na Slovensku v okrese Banská Bystrica)?
Odpověď: Slovo Špania v názvu slovenské obce Špania Dolina je ve slovenštině měkké přídavné jméno (s významem špánova, tj. županova), kterému by v češtině odpovídalo měkké přídavné jméno *Španí. Vyjdeme-li pak ze spojení *Španí Dolina, mělo by mít přídavné jméno od něj odvozené v češtině podobu španodolinský (analogicky k dvojícím Horní Planá > hornoplánský, Dolní Beřkovice > dolnobeřkovický atp.).
Téma: Hodnocení formulace
Varianty: Akceptace navíc pomohla snížit srdeční frekvenci. Celkově se však kognitivní přehodnocení podle autorů této studie také ukázalo být o něco efektivnější strategií.; Akceptace dokonce pomohla snížit navíc také srdeční frekvenci. Celkově se však kognitivní přehodnocení podle autorů této studie také ukázalo být o něco efektivnější strategií.
Dotaz: Opravuji text, v němž stojí: "Akceptace dokonce pomohla snížit navíc také srdeční frekvenci. Celkově se však kognitivní přehodnocení podle autorů této studie také ukázalo být o něco efektivnější strategií." Nelíbí se mi jednak užití výrazů "dokonce" a "navíc", které nesou podobný význam, jednak opakování slova "také". Kdybych upravil první větu, druhá by mohla zůstat tak, jak je: "Akceptace navíc pomohla snížit srdeční frekvenci. Celkově se však kognitivní přehodnocení podle autorů této studie také ukázalo být o něco efektivnější strategií." Co si o těchto změnách myslíte?
Odpověď: S navrhovanými úpravami souhlasíme. V první větě lze slovo "dokonce" (nebo případně "navíc") považovat za nadbytečné, v případě jeho odstranění je pak vhodné slovo "navíc" přesunout na jeho místo. Opakování výrazu "také" v těsně navazujících větách je ze stylistického hlediska nevhodné, jeho odstranění je tedy zcela v pořádku.
Téma: Jiné (nepředvídatelné) konkrétní případy (typ letecký vs. letový, létající vs. letový atp.)
Klíčové slovo: kopaničářský
Varianty: kopaničářská; kopaničarská
Dotaz: Je správně kopaničářská nářečí, nebo kopaničarská nářečí?
Odpověď: Jde o termín, který má ve spisovném jazyce správnou, ustálenou podobu kopaničářská nářečí (s -ř- a dlouhým -á-). Podoba kopaničarský (s -r- a s krátkým -a-) je označení daných nařečí v jazyce těchto nářečí, do spisovných projevů je tedy nevhodná. Kromě toho SSJČ uvádí též podobu kopaničárský (s -r- a s dlouhým -á-), kterou označuje za řídkou. Doklady z databáze SYN v8 to sice nepotvrzují, svědčí naopak o tom, že tato podoba se používá vcelku hojně (poměr kopaničářský : kopaničárský = 786 : 411), jde však o doklady vyskytující se nejen, ale převážně v regionálním tisku (Deníky Moravia, Regionální týdeník aj.) a pojící se typicky s podstatnými jmény slavnosti, písně, kroj atp. Ve spojení s podstatným jménem nářečí doporučujeme jednoznačně použít frekventovanější, jaksi celonárodně "platnější", a hlavně terminologizovanou podobu kopaničářský – kopaničářská nářečí.