ctu-aic/questions_ujc_cas_cs huggingface dataset:
Téma: Stylizace formulace
Varianty: Jedny z důvodů, proč něco koupit, jsou: (...); Jedněmi z důvodů, proč něco koupit, jsou: (...); Některé z důvodů, proč něco koupit, jsou: (...)
Dotaz: Co si myslíte o následující formulaci, která uvozuje výčet? "Jedny z důvodů, proč něco koupit, jsou: (...)" Nebyla by lepší následující varianta? "Jedněmi z důvodů, proč něco koupit, jsou: (...)"
Odpověď: Nedoporučujeme vám ani jednu z uvedených variant, neboť užití spojení "jedni/jedněmi z" není v daném kontextu vhodné. Tvar množného čísla číslovky jeden by byl náležitý pouze ve spojení s pomnožným podstatným jménem, např. "jedny ze dveří". Doporučujeme proto sdělení přeformulovat, např. "Některé z důvodů, proč něco koupit, jsou: (...)".
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: sebeproměna
Varianty: sebeproměna; sebe proměna
Dotaz: Tápu, zda psát sebeproměna, nebo sebe proměna, nebo ještě nějak jinak?
Odpověď: Výraz sebeproměna doporučujeme psát dohromady. Komponent sebe- může tvořit první část složených slov, srov. např. sebezapření, sebejistota, sebepoznání, sebeuplatnění, sebedestrukce, sebelítost.
Téma: Jaká je koncepce dané příručky?
Klíčové slovo: jazyková příručka
Dotaz: Nezvažovali jste, že by v Internetové jazykové příručce bylo uvedeno, kdy a kde v ní došlo ke změně?
Odpověď: O této možnosti jsme uvažovali, zatím jsme však z technických důvodů k realizaci této funkce nepřikročili, jelikož jsou v Internetové jazykové příručce ještě stále opravovány drobné formální nedostatky (překlepy ap.) a souběžně probíhá sjednocování formulací a stylu uváděných informací.
Téma: Jaká je koncepce dané příručky?
Klíčové slovo: jazyková příručka
Dotaz: Zdá se mi, že ve výkladové části Internetové jazykové příručky došlo k výrazným změnám. Kdy se tak stalo a čím je to způsobeno?
Odpověď: K rozsáhlejším změnám výkladové části Internetové jazykové příručky došlo v roce 2014 v souvislosti s posledním vydáním České technické normy ČSN 01 6910 a dále v roce 2019, kdy vyšlo druhé, rozšířené vydání Akademické příručky českého jazyka.
Téma: Ekonomické aktivity Ústavu pro jazyk český
Klíčové slovo: spolupráce
Dotaz: Spolupracuje Ústav pro jazyk český s výrobci kalendářů?
Odpověď: V roce 2010 byly společností Presco group uvedeny na trh stolní kalendáře a diáře s rozšířeným jmenným kalendáriem, které byly sestaveny ve spolupráci s Ústavem pro jazyk český AV ČR. Podrobnosti uvedené smluvní spolupráce nám však nejsou známy.
Téma: Kde je možné získat/najít příručku daného typu?
Klíčové slovo: kalendář
Dotaz: Potřebujeme oficiální seznam jmen uvedených v kalendáři i s patřičnými daty, můžete nám ho poskytnout?
Odpověď: Bohužel, podobný soupis jmen nemáme k dispozici a není nám ani známo, že by byl takový seznam vytvořen. Doporučujeme vám obrátit se s dotazem na výrobce kalendářů.
Téma: Pravomoci Ústavu pro jazyk český
Klíčové slovo: médium
Dotaz: Má Ústav pro jazyk český možnost vyjádřit se k úrovni zpravodajství?
Odpověď: Pracovníci Ústavu pro jazyk český se podílejí na tvorbě televizních a rozhlasových pořadů o češtině, do tištěných médií přispívají pravidelnými jazykovými sloupky nebo i delšími popularizačními texty. Členové oddělení stylistiky rovněž dlouhodobě spolupracují s veřejnoprávní televizí a vytvářejí pro ni pravidelné analýzy.
Téma: Ediční zásady
Klíčové slovo: citace
Dotaz: Pokud v publikaci cituji dobové texty zapsané podle starších pravopisných zásad (konkrétně ohlasy na básnické sbírky J. S. Machara), mám je upravovat podle aktuálně platných pravopisných pravidel?
Odpověď: Ediční zásady stojí mimo jazykové otázky, kterými se Ústav pro jazyk český zabývá. Co je nám však známo, obvykle se u citací tohoto druhu zachovává původní pravopis. Jednotlivé ediční postupy a konkrétní řešení bývají zároveň uvedeny v ediční poznámce dané publikace.
Téma: Ediční zásady
Dotaz: Existuje norma pro přepis názvů básnických sbírek z přelomu 19. a 20. století? Mám je v literárněvědné publikaci, kterou edituji, uvádět podle původních, nebo podle aktuálně platných pravopisných pravidel?
Odpověď: Doporučujeme vám dodržovat současná pravidla pravopisu, přičemž obvykle se úpravy tohoto typu zmiňují v ediční poznámce dané publikace.
Téma: Výslovnost konkrétního slova (hláskového spojení, spojení slov atp.)
Klíčové slovo: rekvisita
Dotaz: Jak se v češtině vyslovovalo slovo rekvisita v době, kdy se ještě zapisovalo výhradně s písmenem "s"?
Odpověď: Toto přejaté slovo se ve spisovné řeči bez ohledu na pravopis vždy vyslovovalo [rekvizita], což dokládá např. Příruční slovník jazyka českého, který vycházel v letech 1935–1957, takže dnešní základní grafickou podobu rekvizita ještě ani nezachycuje.
Téma: Výslovnost konkrétního slova (hláskového spojení, spojení slov atp.)
Klíčové slovo: reserva
Dotaz: Jak se v češtině vyslovovalo slovo reserva v době, kdy se ještě zapisovalo výhradně s písmenem "s"?
Odpověď: Toto přejaté slovo se ve spisovné řeči bez ohledu na pravopis vždy vyslovovalo [rezerva], což dokládá např. Příruční slovník jazyka českého, který vycházel v letech 1935–1957, takže dnešní základní grafickou podobu rezerva ještě ani nezachycuje.
Téma: Valence podstatných jmen – konkurence předložkového a bezpředložkového spojení
Klíčové slovo: nešvar
Varianty: nešvar návštěvníků; nešvar u návštěvníků
Dotaz: Zajímalo by mě, s jakou vazbou se pojí slovo "nešvar". Konkrétně mi jde o spojení "jeden z nešvarů návštěvníků pražských lesů". Nebo by mělo být "jeden z nešvarů u návštěvníků pražských lesů"?
Odpověď: Slovník slovesných, substantivních a adjektivních vazeb a spojení heslo "nešvar" neuvádí. V příkladech slovníků spisovné češtiny najdeme "nešvary těla" nebo "nešvary tehdejší společnosti", tedy bezpředložkové vazby. Zároveň je však třeba podotknout, že příklady ve slovnících jsou voleny výběrově. V Českém národním korpusu, který shromažďuje korigované texty z různých oblastí, se vazba s předložkou "u" objevuje, i když nepříliš hojně. Primárně tedy doporučujeme bezpředložkovou vazbu, avšak nelze vyloučit ani vazbu předložkovou.
Téma: Typ 22–24
Klíčové slovo: počítaný předmět
Varianty: 24 měsíců; 24 měsíce
Dotaz: Ve smlouvě mám spojení "výpovědní lhůta je 24 měsíců". Zajímalo by mě, zda je možná i formulace "výpovědní lhůta je 24 měsíce".
Odpověď: Ano. U složených číslovek končících na "jeden", "dva", "tři", "čtyři" máme na vybranou. První možností je řídit tvar počítaného předmětu podle celé číslovky: po číslovkách vyšších než pět (včetně) je počítaný předmět ve druhém pádě množného čísla ("dvacet čtyři měsíců"). Druhou možností je řídit tvar počítaného předmětu podle poslední číslovky v pořadí, tedy "(dvacet) čtyři měsíce". V praxi je dnes běžnější první způsob.
Téma: Tvar zájmena ve vztažné větě
Klíčové slovo: který
Dotaz: Nejsem si jistá, jak správně zformulovat jednu větu. Celé souvětí zní takto: "Malíři k nácviku figury využívali dřevěné manekýny, kteří byli různě vysocí." Problém je v tom, že slovo "manekýny" svádí k představě, že jde o ženský rod. A já teď nevím, jestli můžu navázat větou "kteří byli vysocí", která je v rodě mužském.
Odpověď: Vedle slova "manekýna" existuje i mužská podoba "manekýn", která může označovat jak muže, který předvádí modely, tak neživou figurínu určenou k témuž účelu. V obou případech je výraz "manekýn" rodu mužského životného. V případě této věty se skutečně z pouhého spojení "dřevěné manekýny" nepozná, zda jde o ženský, nebo o mužský rod, protože tvary obou rodů jsou v tomto pádě stejné. O jaký rod jde, se dozvíme až ve vedlejší větě; signalizuje ho tvar zájmena "kteří", dále shoda podle mužského životného rodu v příčestí "byli" a konečně i přídavné jméno "vysocí". Souvětí "Malíři k nácviku figury využívali dřevěné manekýny, kteří byli různě vysocí" je tedy zcela v pořádku.
Téma: Tvar přídavného jména v přívlastku shodném v postpozici
Klíčové slovo: přídavné jméno za jménem
Varianty: ohroženým; ohrožených
Dotaz: Chtěla bych se zeptat na správný tvar přídavného jména "ohrožený" ve spojení "pomoc dětem ohroženým násilím". Má zde být "ohroženým", nebo "ohrožených"?
Odpověď: Jedná se o přívlastek shodný, který rozvíjí jméno "dětem", a proto se musí v pádě, rodě i čísle shodovat s řídícím jménem. To je v této formulaci užito ve třetím pádě, a proto i přídavné jméno "ohrožený" musí být ve třetím pádě: "pomoc dětem ohroženým násilím".
Téma: Výslovnost konkrétního slova (hláskového spojení, spojení slov atp.)
Klíčové slovo: Prigogine
Varianty: [prigožin]; [prigogin]
Dotaz: Jak se má správně v češtině vyslovovat příjmení ruského fyzika Prigogina? Domnívám se, že není žádný důvod, aby se ve slovanských jazycích četlo [prigožin], jak mě někteří přesvědčují.
Odpověď: Jak se lze dozvědět např. z encyklopedií, Ilya Prigogine byl sice ruského původu, ale působil v Belgii. Jeho příjmení se v ruštině zapisovalo Приго́жин, tj. jeho náležitá transkripce do češtiny je Prigožin (v této podobě se někdy dané příjmení vyskytuje v odborné literatuře). Z toho také vychází náležitá výslovnost [prigožin]. Podobu Prigogine nepochybně ovlivnila emigrace jeho rodiny mimo Rusko. Nejen pro slovanské, ale např. i pro germánské jazyky se podle encyklopedických zdrojů doporučuje výslovnost vycházející z původního ruského znění jména.
Téma: Dotaz pro jiné odborníky (lingvisty)
Klíčové slovo: nejstarší
Dotaz: Kdy byl objeven zápis nejstarší české věty?
Odpověď: Bohužel, na tuto otázku nedokážeme odpovědět. Doporučujeme vám obrátit se s dotazem na historiky či odborníky v oblasti vývoje jazyka.
Téma: Zajímavosti
Klíčové slovo: nejstarší
Dotaz: Jak zní nejstarší zápis české věty?
Odpověď: První česky psané věty či souvětí obsahuje tzv. listina kapituly litoměřické. Zápis zní: Pavel dal jest Ploskovicích zem'u. Vlach dal jest Dolas ("v Dolanech") zem'u Bogu i sv'atému Ščepánu se dvěma dušníkoma ("nevolníky"), Bogučějú a Sedlatú.
Téma: Tvar přivlastňovacího přídavného jména v přívlastku shodném v antepozici (Novákovi kolegové)
Klíčové slovo: shoda přivlastňovacího přídavného jména
Dotaz: Potřeboval bych poradit, jaké i/y mám napsat ve slově "Havlíkovy" ve spojení "vážení zástupci Havlíkovy přírodní apotéky".
Odpověď: Přivlastňovací přídavná jména skloňujeme podle vzorů "otcův" a "matčin". Za spojení "Havlíkova apotéka" si tedy můžeme dosadit "otcova apotéka", ve druhém pádě "zástupci otcovy apotéky". Nešikovné je, že u mužského vzoru "otcův" neslyšíme, zda je na konci měkké, nebo tvrdé y. Jelikož však mají oba vzory ("otcův" a "matčin") stejné koncovky, můžete si zde vypomoct ženským vzorem, u nějž je rozdíl mezi i a y slyšet: "zástupci matčiny apotéky". Náležité je tedy tvrdé y: "vážení zástupci Havlíkovy přírodní apotéky".
Téma: Výslovnost konkrétního slova (hláskového spojení, spojení slov atp.)
Klíčové slovo: Sarah
Dotaz: Jak se správně vyslovuje jméno Sarah? Je mi tvrzeno, že [sára] na základě angličtiny.
Odpověď: Ženské jméno Sarah se vyslovuje (pokud vycházíme z prestižních výslovnostních slovníků D. Jonese a J. C. Wellse) v britské angličtině [ˈseərə], v americké angličtině pak [ˈserə] či [ˈsærə]. Jestliže někdo tvrdí, že anglická výslovnost se blíží českému [sára], pak má na mysli zjevně jméno zapisované jako Sara, tj. bez koncového písmene "h", jehož výslovnost je v britské angličtině mj. [ˈsɑːrə].

Při adaptaci cizích vlastních jmen do češtiny se doporučuje vycházet z originální výslovnosti, avšak adaptovat ji do češtiny (např. cizí hlásky se nahradí jejich nejbližšími českými zvukovými protějšky). Ne vždy jde však o snadný proces a někdy je obtížné dojít k jednoznačnému výsledku. Do hry pak vstupují i různé další okolnosti, např. vliv grafiky, vliv analogií, již zažitá výslovnost, "přijatelnost" výsledné podoby, usnadnění skloňování atp.

Pokud bychom mechanicky uplatnili běžné adaptační postupy, které u anglicismů v češtině převažují, dojdeme k počeštěné výslovnosti [sera] (případně dokonce [sere] - tu však rovnou vylučujeme, a to nejen kvůli nemilým konotacím, ale zejména kvůli skloňování). Ani výslovnost [sera] bychom však nedoporučovali. Pro mnohé může být opět kvůli zvukové blízkosti českému vulgarismu nepřijatelná, navíc pro některé posluchače by to byla pravděpodobně podoba málo intuitivní, tj. anglické jméno Sarah, které si jednoznačně spojují s českou podobou Sára, by v ní neidentifikovali. Podle  průzkumu v mediálních archivech se nadto výslovnost [sera] v českém úzu nevyskytuje, což jen potvrzuje výše uvedené předpoklady. Poměrně vžitá je však podoba [sara], kterou bychom v případě jména Sarah preferovali. Lze ji snadno skloňovat, zvukově se podobá jménu Sára, avšak díky krátkému [a] je zjevné, že jde o jinojazyčnou variantu daného jména.

V úzu se pak lze vlivem grafiky setkat poměrně často s podobou [sarach]. Je možné, že jsou na ni někteří posluchači již zvyklí a že se mluvčí jejím prostřednictvím snaží zdůraznit, že jde o jméno Sarah, nikoli Sara atp. Užívat bychom ji však nedoporučovali, protože existuje jistě poměrně významná skupina osob, pro něž je rušivá, hodnotí ji jako nesprávnou a může být z jejich hlediska projevem nevzdělanosti a nekompetentnosti mluvčího (zejména jde-li o profesionála).

V provedeném průzkumu bylo poměrně často jméno Sarah rovněž zcela počešťováno a vyslovováno [sára]. Ani toto řešení nevylučujeme, u takto blízkých podob jmen je v češtině stále běžné, dříve byla tendence k co největší adaptaci ještě mnohem silnější. Nevýhodou takového postupu však je, že budou jména Sára, Sara i Sarah znít zcela totožně.
Téma: Výslovnost konkrétního slova (hláskového spojení, spojení slov atp.)
Klíčové slovo: Murdoch
Varianty: [merdok]; [mérdok]; [mardok]; [márdok]
Dotaz: Jaká je v češtině správná výslovnost jména Murdoch? Má se použít stejná podoba jako v angličtině, nebo existují nějaká pravidla výslovnostní adaptace? Potřebuji doporučit podobu vhodnou pro audioknihu.
Odpověď: Obecně lze říct, že v češtině se výslovnost cizích vlastních jmen v naprosté většině případů zvukově adaptuje podle určitých principů (obvyklé je vycházet ze zvukové podoby slova v původním jazyce, přičemž cizí hlásky se nahradí jejich nejbližšími českými zvukovými protějšky atp.; konkrétní návod pro jednotlivé jazyky lze najít v ortoepických příručkách). Tzv. citátová výslovnost, kdy se cizí hlásky nijak neadaptují, je řídká. Na posluchače obvykle citátová výslovnost celých jmen působí rušivě, stylizovaně nebo afektovaně, častější a přijatelnější jsou jen případy, kdy se ve jméně vysloví např. jen jedna "nečeská" hláska, ale zbytek jména se foneticky adaptuje.

Podle obecných pravidel i podle příručky Výslovnost a skloňování cizích osobních jmen v češtině by se v češtině mělo příjmení Murdoch vyslovovat [merdok], případně [mérdok] (kolísání samohláskové délky je u tohoto typu anglicismů v češtině naprosto běžné a posluchačům evidentně nijak nevadí). V praxi se tato výslovnost užívá, ovšem nikoli jako jediná, často se vyskytují též podoby [márdok] či [mardok]. Ty vznikly tzv. mylnou analogií s jinými anglickými výrazy, v nichž písmeno "u" označuje anglickou samohlásku, kterou do češtiny adaptujeme jako [a]. Tyto mylné analogie jsou poměrně časté, a to zejména právě u vlastních jmen (srov. např. českou výslovnost jmen Deep Purple jako [párpl], Murphy jako [márfi] atp.). Daná výslovnost je do jisté míry vžitá a dobře srozumitelná, proto ji doporučujeme tolerovat, avšak v případě audioknihy jednoznačně preferujeme podoby [merdok] či [mérdok]. Důležité je pak zejména to, aby se v rámci jednoho díla jednotlivé varianty nestřídaly, což by bylo značně neprofesionální a posluchačsky nevstřícné.
Téma: Existuje příručka daného typu?
Klíčové slovo: databáze domáckých podob osobních jmen
Dotaz: Existuje nějaká databáze domáckých podob osobních jmen? Potřebuji takový seznam nejen pro češtinu, ale i pro co nejvíce dalších jazyků.
Odpověď: Velmi široký repertoár českých hypokoristik, tj. domáckých podob osobních jmen, lze vyexcerpovat z díla M. Knappové Jak se bude vaše dítě jmenovat?, přičemž nejrozsáhlejší je aktuálně 6. vydání z roku 2017. Podobné příručky pak existují i pro další jazyky, ne všechny však hypokoristika obsahují, doporučujeme proto kontaktovat s žádostí o radu odborníky na (antrop)onomastiku z jednotlivých zemí. Žádné obsáhlé on-line seznamy s největší pravděpodobností neexistují, navíc repertoár hypokoristik je značně široký a proměnlivý. V Česku se hypokoristiky nejvíce zabývá doc. Svatopluk Pastyřík z Hradce Králové. Je možné zakoupit jeho knihu Studie o současných hypokoristických podobách rodných jmen v češtině (2003) či získat jiné jeho studie na dané téma. Hypokoristika jsou také častým námětem různých závěrečných vysokoškolských prací, některé jistě budou přístupné i on-line a mohou obsahovat sbírku analyzovaných podob jmen.
Téma: Žádost o placené písemné vyjádření
Klíčové slovo: vyhotovení písemné odpovědi
Dotaz: Jak dlouho trvá písemné vypracování odpovědi na jazykový dotaz?
Odpověď: Odpovědi standardně vypracováváme do 10 pracovních dnů, komplikovanější jazykové problémy však mohou trvat o něco déle, v takových případech jsou o delší době zpracování posudku žadatelé obvykle předem vyrozuměni.
Téma: Zápis přejatého slova
Klíčové slovo: hummus
Varianty: hummus; chummus; humus
Dotaz: Jaké je správné psaní slova hummus (ve smyslu arabského jídla)? Slovo se vyskytuje v překladu z angličtiny, překladatelka navrhuje podobu chummus jako fonetický přepis z hebrejštiny, redaktorka preferuje podobu hummus. Nebo by se to mohlo psát i s jedním m?
Odpověď: Slovníky zatím výraz nezachycují, přestože je tento pokrm z cizrny u nás již řadu let oblíbený a prodává se poměrně běžně. Zcela počeštěná podoba humus se zatím v praxi příliš neprosazuje, což je pochopitelné, protože je zaměnitelná se slovem humus s významem 'soubor neživých organických látek nahromaděných na půdě nebo v půdě'. Nedoporučujeme ani zápis chummus, který možná odpovídá  původní výslovnosti, ale je v našem prostředí zcela ojedinělý. Doklady z ČNK potvrzují, že nejfrekventovanější je anglický přepis hummus. Doporučujeme užít tuto pravopisnou podobu.
Téma: Žádost o placené písemné vyjádření
Klíčové slovo: vyhotovení písemné odpovědi
Dotaz: Jaká je e-mailová adresa jazykové poradny pro zaslání žádosti o vypracování písemné odpovědi na jazykový dotaz?
Odpověď: Žádost o vypracování odpovědi na jazykový dotaz můžete poslat na adresu poradna@ujc.cas.cz.
Téma: Zápis přejatého slova
Klíčové slovo: handicap; hendikep
Varianty: hendikep; handicap
Dotaz: Je možné použít anglickou podobu handicap i českou hendikep?
Odpověď: Ano, v souladu s NASCS a IJP je možné užít jak původní anglickou podobu handicap, tak počeštěnou podobu hendikep. Podle dokladů z ČNK je zřejmé, že v současném úzu je zápis handicap mnohonásobně častější než hendikep.
Téma: Jiná jména (všechny 3 stupně)
Klíčové slovo: dennodenně; dvě n
Odpověď: Příslovce dennodenně je utvořeno od přídavného jména dennodenní, které se píše v obou částech složeniny se dvěma "n" (den + přípona -n-, den + přípona -ný). Ta v souladu s obecným pravidlem zůstávají i v příslovci.
Téma: Slovesa a slova od nich odvozená: více možných nabídnutých významů
Klíčové slovo: správa; zpráva; předpona se; předpona ze
Varianty: správa; zpráva
Dotaz: Došlo v poslední době k nějaké změně v zápisu a rozlišování slov správa/zpráva?
Odpověď: K žádné změně nedošlo, podstatné jméno správa nese významy 1. vedení, řízení; 2. orgán vykonávající řízení; 3. oprava, zatímco podstatné jméno zpráva znamená 'sdělení, informace'.
Téma: Slovesa a slova od nich odvozená: směřování dohromady, zmenšení objemu, až zániku
Klíčové slovo: skreslit; skreslení; předpona s; předpona z
Varianty: skreslení; zkreslení
Dotaz: Jaká předpona (s-, nebo z-) se píše ve spojení "skreslení skutečného stavu" ve významu 'zakreslení' např. na technickém výkresu?
Odpověď: V tomto případě, kdy sloveso nese význam 'v technickém kreslení spojit v jedné kresbě', je náležité psát předponu s-. Správně je tedy "skreslení skutečného stavu". Varianta se z- by nesla význam 'podat zkomoleně'.
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: cyklodovolená
Varianty: cyklodovolená; cyklo dovolená
Dotaz: Máme v textu "tip na cyklo dovolenou v Rakousku". Jde o překlad a je to psáno jako dvě slova, ale váháme, zda je to v pořádku.
Odpověď: Doporučujeme psát výraz dohromady: cyklodovolená (tip na cyklodovolenou v Rakousku). Cyklo- funguje běžně jako první část mnohých složených slov, např. cykloturistika, cyklocentrum, cyklokros, cykloopravna.
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: po škole
Varianty: po škole; poškole
Dotaz: Dá se psát slovní spojení po škole dohromady jako spřežka? "
Odpověď: Výraz "po škole" slovníky jako spřežku neuvádějí, píšeme stále zvlášť jako předložku a podstatné jméno: po škole.
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: elektrorekolo
Varianty: elektrorekolo
Dotaz: Společnost Rekola doplňuje k již zavedeným rekolům i kola na elektrický pohon. Můžeme spojit označení elektrokolo a rekolo dohromady a používat označení elektrorekolo?
Odpověď: Ano, místo víceslovného popisného označení rekolo s elektrickým pohonem či elektrokolo rekolo je možné volit i pojmenování elektrorekolo.
Téma: Nevyjádřený podmět
Klíčové slovo: děti
Dotaz: Dělám titulky k filmu, v němž vystupují dvě děti, chlapec a dívka. Nevím si rady s větami, v nichž se o těchto dětech mluví, ale podmět je formálně nevyjádřený, např. když vychovatelka říká "Utekli mi" nebo "Vedli jste si skvěle". Mám řídit shodu podle slova "děti", nebo mám vyjít z toho, že jde o chlapce a dívku?
Odpověď: Pokud se v bezprostředním kontextu explicitně neobjevuje slovo "děti", doporučujeme shodu řídit podle přirozeného rodu nevyjádřeného podmětu: je-li z kontextu filmu zjevné, že je řeč o chlapci a dívce, bude v příčestí měkké i (podle pravidla o přednosti rodů má mužský životný rod přednost před ženským). Na druhou stranu shodu podle slova "děti" zcela vyloučit nelze; film sice neznáme, ale umíme si představit, že zejména v kontextech, kde mluví vychovatelka o svých svěřencích, by nepůsobilo obtíže dosadit si do role podmětu jméno "děti". Poněkud problematické by však mohlo být volné kombinování obou pojetí, divák (čtenář titulků) by si totiž mohl v jednotlivých situacích za nevyjádřený podmět dosadit něco jiného než vy a nabýt dojmu, že je v titulcích pravopisná chyba. Pokud trváte na shodě podle jména "děti", bylo by možná vhodné tuto skutečnost signalizovat tím, že ve větě či blízkém předchozím kontextu explicitně zmíníte slovo "děti", čímž případným pochybnostem předejdete.
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: povýtce
Varianty: povýtce; po výtce
Dotaz: Počítač mi podtrhává slovo povýtce napsané dohromady. Ale když to rozdělím (po výtce), tak se mi to nezdá v pořádku. Jsem ze staré školy, tak se raději ptám, jak to má být.
Odpověď: Máte pravdu, že výraz povýtce (s významem hlavně, zvláště, především, zejména) píšeme podle SSČ i SSJČ jen dohromady. Korektor slovo podtrhává, protože ho patrně nezná, jelikož příslovce povýtce nepatří k příliš frekventovaným výrazům – slovníky ho hodnotí jako knižní. Doklady z ČNK ukazují, že s tímto knižním výrazem má problém více pisatelů, vedle dokladů správného užití dohromady (román povýtce duchovní; jsem totiž člověkem povýtce apolitickým) jsou v textech zastoupeny i příklady nesprávného psaní zvlášť (např. dává mu obsah po výtce teologický). Psaní zvlášť (tedy spojení předložky po a 6. p. podstatného jména výtka) má jiný význam, např. po výtce ombudsmana firma stížnost uznala; reklamu jsme po výtce rady upravili.
Téma: Y = vlastní jméno – rodiny, manželé, bratři, sestry atp.: příjmení substantivní (Novák)
Klíčové slovo: Oesterreicherova
Varianty: Oesterreicherova; Oesterreicher
Dotaz: Když se můj manžel jmenuje Oesterreicher a já budu mít nepřechýlenou podobu příjmení Oesterreicher, jakou podobu bude mít naše společné jméno rodiny? Může to být rodina Oesterreicherova, nebo to musí být rodina Oesterreicher? (Já i manžel jsme Češi.)
Odpověď: Společné jméno rodiny utvořené od příjmení Oesterreicher je rodina Oesterreicherova. Jiná správná možnost v češtině není. Nepřechýlená podoba vašeho příjmení s tím nesouvisí, zásadní je tu slovo rodina: čí rodina > rodina Oesterreicherova.