Téma: Rod jmenný
Klíčové slovo: Crysis
Dotaz: V praxi se často setkávám s tím, že lidé přiřazují rod cizojazyčných názvů podle významu v původním jazyce. Velmi se tak děje v popkultuře, především názvů her. Uvedu příklad: hra "Crysis" má podle některých shodu v ženském rodě, protože je to v překladu přece "ta krize". Pokud jim dám námitku, že mně to jaksi nejde přes hubu ("Víš, že vyšla nová Crysis?" versus "Víš, že vyšel nový Crysis?"), je zde ještě druhý argument protistrany: Crysis je vlastně hra, takže její shoda bude podle ženského rodu. Případně ještě oponenti operují s konceptem nějakého "nevyjádřeného podmětu". "Hrál jsem Crysis. Je skvělá." aka dosaď si do druhé věty "hra" a máš jasný ženský rod. To je ale podle mého názoru hloupost, nevyjádřený podmět v té druhé větě je "Crysis", tak přece nemůžu tento větný člen, ač nepsaný, vynechat a uvažovat, že budu shodu řídit podle nějakého logicky příbuzného slova.

Existují samozřejmě slova, jejichž rod bude zřejmý, protože už vstoupila do úzu, a mají navíc i tvar, který umožňuje jasnější přiřazení ke vzoru, například jako v případě her Doom nebo Dota.
"Vyšel nový Doom. Zahráli jsme si nový Doom / nového Dooma. Vyšla nová Dota. Zahráli jsme si novou Dotu."
Koncovka, respektive její výslovnost přiřadila slova k nějakému vzoru a podle toho se ustálil rod, chápu to správně?

Zakopaný pes je u těch jmen, u kterých se většina lidí neshodne, jakého rodu by měla být. U "Crysis" mohou podle kolegů fungovat všechny tři rody. Jak tedy určit rod, potažmo shodu u takových slov? A pokud by to bylo rozporováno ("mně to nějak nezní"), jaký dát důkaz, že rod podle významu slova v originálním jazyce ani berlička s čímsi jako nevyjádřeným podmětem se použít nedají? Jazykovou intuicí nebo převahou většiny argumentovat nechci.
Odpověď: Nová slova se do češtiny adaptují různými způsoby a neexistuje žádné jednoduché pravidlo, které by předem určilo, jakého rodu nové slovo bude. Lze samozřejmě vypozorovat určité tendence, avšak není to něco, co by bylo pevně dané, zejména mluvíme-li o (cizích) vlastních jménech. Jednou z tendencí je skutečně vycházet z rodu obecného jména, které vyjadřuje podstatu daného vlastního jména – v tomto případě "hra". Všechny skutečnosti však nelze tak snadno zaškatulkovat a pojmenovat nadřazeným výrazem. Pokud je název pro českého mluvčího průhledný, pak se rod skutečně často kloní k rodu českého překladu (což je zřejmě případ i hry Crysis – tam je ale ženský rod motivován nejen překladem "ta krize", ale i nadřazeným pojmem "hra").
Pokud název průhledný není, většinou se do českého morfologického systému začlení podle hláskového zakončení. To jsou Vámi zmíněné případy her Doom a Dota. V případě Crysis si nepomůžeme, připadal by v úvahu jak ženský rod (podobně jako syfilis), tak i mužský rod (jaspis). U neprůhledných jmen, která hláskovým zakončením přirozeně neinklinují k žádnému vzoru, je běžné, že se přiřadí k neutrálnímu střednímu rodu. 

Argument s nevyjádřeným podmětem není vhodný. Zatímco "nevyjádřený podmět" je syntaktický pojem, určení rodu je záležitostí morfologie. To, jestli je podmět vyjádřený, či nevyjádřený, tedy s rodem jména vůbec nesouvisí.

U nových slov v češtině je skutečně nutné počítat s velkou mírou rozkolísanosti a zejména u vlastních jmen většinou nelze jednotlivé varianty razantně odmítat. Některá se k rodu přiřadí přirozeně a bez strkanic, u jiných je situace obtížnější. Důležitým faktorem je zde čas. Kodifikace může nastoupit až v případě, že se něco zažije v úzu, a případně pak může podpořit jedno nebo druhé stanovisko.