ctu-aic/questions_ujc_cas_cs huggingface dataset:
Téma: Hodnocení formulace
Klíčové slovo: opakování přívlastku
Varianty: Všichni ti bystří mladí muži a ženy; Všichni ti bystří mladí muži a všechny ty bystré mladé ženy
Dotaz: Zarazil mě název knihy do Josefa Škoreckého "Všichni ti bystří mladí muži a ženy". Nemělo by se dílo jmenovat "Všichni ti bystří mladí muži a všechny ty bystré mladé ženy"?
Odpověď: Nejprve je třeba poznamenat, že autor si může svůj text pojmenovat, jak chce – a obzvlášť umělecká literatura snese mnohé. Lze předpokládat, že uvedené vlastnosti se týkají jak mužů, tak žen, opakování přívlastků by bylo ze stylistického hlediska neobratné. Zároveň však není vyloučena ani interpretace, že mladí a bystří jsou pouze muži a to, že v názvu nejsou uvedeny žádné vlastnosti žen, odkazuje např. na jejich potenciální bezcharakternost. Podobné interpretace jsou však již záležitostí literární vědy.
Téma: Stylizace formulace
Klíčové slovo: opakování přívlastku
Varianty: zapomněl svou šálu a kulicha; zapomněl svou šálu a svého kulicha; zapomněl šálu a kulicha; zapomněl si šálu a kulicha
Dotaz: Mohu napsat "zapomněl svou šálu a kulicha"? Neměl bych napsat raději explicitnější "zapomněl svou šálu a svého kulicha"?
Odpověď: Domníváme se, že přivlastňovací zájmeno není třeba opakovat, na základě zkušenosti a kontextu by čtenář měl být schopen pochopit, že si dotyčný zapomněl jak svou šálu, tak svého kulicha. Tento význam je dokonce natolik očekávaný, že bychom doporučili z formulace vypustit zájmeno svůj: "zapomněl šálu a kulicha". Případně je také možné připojit ke slovesu zájmeno "si": "zapomněl si šálu a kulicha". Opakování přivlastňovacího zájmena může působit na čtenáře rušivě, nemá-li jeho opakování s ohledem na širší textový kontext nějaký zvláštní důvod.
Téma: Tvar ukazovacího zájmena ten, tento v přívlastku
Klíčové slovo: ten
Dotaz: Mám před sebou větu z dětské knížky: "Na svých cestách navštívil ty nejúžasnější místa, země a města." Je tady zájmeno "ty" použito správně?
Odpověď: Zájmeno se vztahuje k několikanásobnému předmětu, jehož členy jsou v množném čísle a různého rodu. V takových případech máme dvě možnosti: buď tvar ukazovacího zájmena řídíme podle nejbližšího jména (v tomto případě jde o slovo "místa", které je středního rodu, a namístě je tudíž tvar "ta místa"), anebo uplatníme pravidlo o přednosti rodů: v této větě jsou dvě jména rodu středního ("místa" a "města") a jedno rodu ženského ("země"), přičemž ženský rod má podle pravidel přednost před rodem středním. Druhou možností je tedy skutečně tvar "ty nejúžasnější místa, země a města", na nějž jste se dotazovala.
Téma: Hodnocení formulace
Klíčové slovo: opakování přívlastku
Varianty: obvyklý lesk a barvu; obvyklý lesk a obvyklou barvu
Dotaz: Mohu napsat "obvyklý lesk a barvu"? Neměl bych napsat raději explicitnější "obvyklý lesk a obvyklou barvu"?
Odpověď: Domníváme se, že slovo není třeba opakovat, čtenář by měl být schopen pochopit, že přídavné jméno charakterizuje jak lesk, tak barvu. Naopak opakování přídavného jména může působit na čtenáře rušivě, pokud ovšem nemá jeho opakování s ohledem na širší textový kontext smysl.
Téma: Hodnocení formulace
Dotaz: Opravuji překlad knihy a zarazila mě věta: "Všichni a všechno kolem mě byli jen šrouby a kolečka tohoto konce světa." Co si o ní myslíte?
Odpověď: Věta je nesrozumitelná, doporučujeme ji přeformulovat.
Téma: Hodnocení formulace
Klíčové slovo: opakování přívlastku
Varianty: ... protože mám holý krk a tváře...; ... protože mám holý krk a holé tváře...
Dotaz: Mohu napsat "... protože mám holý krk a tváře..."? Neměl bych napsat raději explicitnější "... protože mám holý krk a holé tváře..."?
Odpověď: Domníváme se, že přídavné jméno není třeba opakovat, na základě zkušenosti a kontextu by čtenář měl být schopen pochopit, že jsou holé obě zmíněné části těla. Naopak opakování přídavného jména může působit na čtenáře rušivě, nemá-li jeho opakování s ohledem na další textový kontext smysl.
Téma: Stylizace formulace
Varianty: Farmaceutická fakulta v Hradci Králové a filozofická fakulta; Farmaceutická fakulta v Hradci Králové a Filozofická fakulta Univerzity Karlovy; farmaceutická fakulta a filozofická fakulta
Dotaz: Jak se vám líbí spojení "Farmaceutická fakulta v Hradci Králové a filozofická fakulta"?
Odpověď: Bez blíže uvedeného kontextu považujeme za problematické, že není uvedeno, o jakou konkrétní filozofickou fakultu se jedná (např. o Filozofickou fakultu Univerzity Karlovy), kdežto farmaceutická fakulta je blíže identifikována. Doporučujeme proto buď u obou fakult upřesnit, o které se jedná (např. Farmaceutická fakulta v Hradci Králové a Filozofická fakulta Univerzity Karlovy), případně – pokud to kontext dovolí – použít spojení "farmaceutická fakulta a filozofická fakulta", tj. pracovat s nimi jakožto s druhy fakult.
Téma: Hodnocení formulace
Varianty: Farmaceutická fakulta v Hradci Králové Univerzity Karlovy; Farmaceutická fakulta Univerzity Karlovy v Hradci Králové
Dotaz: Vedu spor s kolegyní. Ta tvrdí, že oficiální název fakulty je "Farmaceutická fakulta v Hradci Králové Univerzity Karlovy", ale mně se zdá zvláštní, že místní určení předchází názvu univerzity. Raději bych tedy v univerzitním časopisu pracovala s variantou názvu "Farmaceutická fakulta Univerzity Karlovy v Hradci Králové". Co si o tom myslíte?
Odpověď: Většina fakult Univerzity Karlovy sídlí v Praze, pokud je však některá z nich umístěna v jiném městě, je toto město uvedeno v názvu. Ten pak může být rozšířen o informaci o příslušnosti k univerzitě. Je-li tedy oficiální název "Farmaceutická fakulta v Hradci Králové Univerzity Karlovy", bylo by záhodno zvolit ten. Další problém je, že pokud byste zvolila vámi navrhovanou variantu (Farmaceutická fakulta Univerzity Karlovy v Hradci Králové), může dojít k mylné interpretaci, že Univerzita Karlova sídlí v Hradci Králové. Na druhou stranu na webových stránkách univerzity se setkáme i s touto variantou názvu, zdá se tedy, že úzus je rozkolísaný. Z toho důvodu bychom nezavrhli ani jednu z variant.
Téma: Jiné (nepředvídatelné) konkrétní případy (typ letecký vs. letový, létající vs. letový atp.)
Klíčové slovo: káčata, kachňata
Varianty: káčata; kachňata
Dotaz: Mláďata kachny jsou správně káčata, nebo kachňata?
Odpověď: Výkladové slovníky uvádějí pro mládě kachny jak podobu káče (odtud káčata), tak kachně (odtud kachňata). Ve spisovném jazyce jsou tedy správné a rovnocenné obě podoby – káčata i kachňata. Obě podoby se také podle databáze ČNK syn v8 hojně vyskytují v úzu – tvar 1. p. mn. č. káčata tu má 222 výskytů, zatímco tvar 1. p. mn. č. kachňata tu má 353 výskytů.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: číslo jednací
Odpověď: Číslo jednací se považuje za tzv. přívlastek těsný a čárkami se obvykle neodděluje, pokud následuje hned po označení dokumentu.
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: směrnice
Odpověď: Volný přívlastek se čárkou (čárkami) odděluje.
Téma: Časté konkrétní případy/typy – dějové vs. účelové tvoření (rozjasňující vs. rozjasňovací, kropící vs. kropicí)
Klíčové slovo: měřící
Varianty: měřící; měřicí
Dotaz: Je správně stanice měřící množství srážek, nebo stanice měřicí množství srážek?
Odpověď: Správně je stanice měřící množství srážek. Jde o stanici, která (neustále) měří srážky – na místě je tedy užití tzv. dějového přídavného jména měřící (s dlouhým "í").
Téma: Jiné (nepředvídatelné) konkrétní případy (typ letecký vs. letový, létající vs. letový atp.)
Klíčové slovo: komercializace, komercionalizace
Varianty: komercializace; komercionalizace
Dotaz: Jaký je rozdíl mezi slovy komercializace a komercionalizace?
Odpověď: Slova komercializace a komercionalizace jsou synonyma. Výkladové slovníky (SSJČ, SSČ, NASCS) uvádějí pouze podobu komercializace. Slovotvorným zásadám češtiny odpovídá (slovníky uváděná) podoba komercializace, podoba komercionalizace je nejspíš mylně tvořena podle vzoru (správně tvořených) frekventovaných slov typu racionalizace, profesionalizace, internacionalizace, personalizace atp. (anglické slovníky také znají jen podobu commercialisation). Doklady z úzu však svědčí o tom, že obě podoby se vyskytují obdobně často: v databázi ČNK syn v8 má podoba komercializace 1661 výskytů, podoba komercionalizace 1420 výskytů. Doporučovali bychom použít slovníkovou (a slovotvorně náležitou) podobu komercializace, ovšem s tím, že – vzhledem k dokladům z úzu – nelze za nesprávnou označit ani podobu komercionalizace.
Téma: Užívání hypokoristika/přezdívky
Klíčové slovo: Stellinka, Stelinka
Varianty: Stellinka; Stelinka
Dotaz: Jak se má psát zdrobnělina rodného jména Stella – Stellinka, nebo Stelinka (tj. jen s jedním "l")?
Odpověď: Podoba domáckých, zdrobnělých jmen (tzv. hypokoristik) není nikde kodifikována, tj. nikde není závazně řečeno, jak tato jména psát (zejména proto, že se používají především v neoficiální, soukromé, rodinné komunikaci, a to ještě převážně mluvené). Lze tedy použít obě podoby – Stellinka i Stelinka. Podoba Stellinka má tu výhodu, že je z ní jednoznačně odvoditelná výchozí, oficiální podoba rodného jména.
Téma: Jiné (nepředvídatelné) konkrétní případy (typ letecký vs. letový, létající vs. letový atp.)
Klíčové slovo: personalizovaný
Varianty: personalizovaný; personifikovaný
Dotaz: Je správně personalizovaná lahev, nebo personifikovaná lahev – pro dárkovou lahev, na které bude vyryto jméno obdarovaného?
Odpověď: Dárkovou lahev, na které bude vyryto jméno obdarovaného, je vhodnější – je-li to už nutné – označit přídavným jménem personalizovaná, které znamená (mj.) 'adresně zaměřená'. (Přídavné jméno personifikovaný má význam 'zosobněný, zživotněný', o který tu jistě nejde.)
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: jako by
Varianty: jako by; jakoby
Dotaz: Potřebuji ověřit, že ve větě "Postavíme váš dům, jako by byl náš vlastní" píšeme jako by odděleně.
Odpověď: Ano. Psaní jako by zvlášť je v pořádku: "Postavíme váš dům, jako by byl náš vlastní". Odděleně psané jako by se užívá ve větách s vyjádřením porovnání s hypotetickým dějem vyjádřeným slovesnými tvary podmiňovacího způsobu. Pomůckou může být náhrada slovy jako kdyby: "Postavíme váš dům, jako kdyby byl náš vlastní."
Téma: Spřažení vazeb (zeugma)
Klíčové slovo: zanedbání dvojí vazby
Dotaz: Mám před sebou větu a zdá se mi nějaká podivná, mohli byste mi s ní prosím poradit? Věta zní takto: "Na odpočinek máme v každém případě právo a možná i povinnost ke svému tělu a zdraví si ho dopřát."
Odpověď: Věta vám připadá podivná právem, pisatel zde totiž zanedbal dvojí vazbu (latinsky se této skladebné chybě říká zeugma). Slovo "právo" se skutečně pojí s vazbou "na něco" (zde "na odpočinek"), slovo "povinnost" však nikoli; nemůžeme říci "*povinnost na něco". Větu je proto nutné přeformulovat, například takto: "Na odpočinek máme v každém případě právo a možná je i naší povinností k tělu a ke zdraví si ho dopřát."
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: e-shop
Varianty: e-shop; eshop
Dotaz: Jak se správně píše e-shop? Vídám podoby e-shop, Eshop, eshop; na školení mám říkali, že se má dělat pomlčka a mezery: e – shop.
Odpověď: Pomlčka s mezerami se v takovýchto slovech rozhodně nedělá. V souladu s příručkami píšeme e-shop se spojovníkem a s malým počátečním písmenem, zápis dohromady se nedoporučuje. Jde o ustálený způsob zápisu slov s první částí e- znamenající 'elektronický'. Stejně píšeme např. e-book, e-mail.
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: e-mail
Varianty: e-mail; email; e – mail
Dotaz: Na školení nám paní lektorka říkala, že se  [ímejl] má psát: e mezera pomlčka mezera mail. Setkávám se ale z rozdílnými způsoby zápisu, např. e-mail, email. Co je správně?
Odpověď: Elektronickou poštu vyslovovanou [ímejl] píšeme v souladu s příručkami jen se spojovníkem bez mezer, tedy e-mail. Psaní dohromady se sice v praxi objevuje, ale nedoporučuje se, protože email [emajl] je krycí nátěrová hmota. V souladu s NASCS je možné volit i zápis mail, v oficiálních textech však doporučujeme dát přednost výrazu e-mail.
Téma: Y = vlastní jméno – tvoření obyvatelských jmen: adjektivní tvoření (Plzeňští)
Klíčové slovo: obyvatel Lipska, Lipští
Varianty: Lipšťan
Dotaz: Je možné obyvatele Lipska označit jako Lipšťana? Jakou podobu má obyvatelské jméno utvořené od zeměpisného jména Lipsko (město v SRN)?
Odpověď: Obyvatelské jméno (typu Praha > Pražan, Brno > Brňan) od zeměpisného jména Lipsko (= Leipzig) se v češtině netvoří – neuvádí ho výkladové slovníky a podoby, které lze vytvořit v souladu se slovotvornými pravidly češtiny, se nepoužívají, v úzu se nevyskytují, a nejsou tedy součástí normy. V případě, že potřebujeme označit jednoho obyvatele Lipska, přichází v úvahu jedině opis – obyvatel Lipska. Pokud potřebujeme označit víc obyvatel najednou, přichází kromě opisu obyvatelé Lipska v úvahu také podoba Lipští.
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: krimi; krimi-
Dotaz: V publikaci o krimiseriálech se vyskytují slova jako krimihrdinka, krimipříběh, krimižánr. Psala bych je dohromady, stejně jako slovo krimiseriál, ale některé autorky píšou slova zvlášť (krimi hrdinka, krimi žánr, krimi příběh). Kterou podobu máme zvolit?
Odpověď: NASCS uvádí, že komponent krimi- může tvořit první část složených slov (již zmíněný krimiseriál), v ČNK najdeme doklady slov krimikomedie, krimifilm, krimisérie, krimicyklus, krimithriller, krimizprávy, krimistory, krimipřípad, krimitvorba). Krimi může stát i samostatně, a to buď jako nesklonné přídavné jméno s významem 'kriminální, s kriminálním námětem' (slovník uvádí jako příklad krimi film), nebo jako nesklonné podstatné jméno středního rodu (sleduje krimi). Je tedy možné psát jak krimihrdinka, krimipříběh, krimižánr, tak krimi hrdinka, krimi příběh, krimi žánr (často v obráceném slovosledu žánr krimi). Obě možnosti zápisu jsou v pořádku, je však vhodné v rámci jednoho textu/publikace jejich zápis sjednotit.
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: krimiseriál
Varianty: krimiseriál; krimi seriál; krimi-seriál
Dotaz: Připravujeme publikaci, v jejímž názvu je užito slovo krimiseriál. Předpokládám, že se píše dohromady, je to tak právně?
Odpověď: Ano, podstatné jméno krimiseriál doporučujeme psát dohromady. Takto ho zachycuje např. NASCS nebo IJP. Komponent krimi- tvoří první část mnohých složených slov (krimikomedie, krimifilm, krimidrama, krimithriller).
Téma: Jsou slova X a Y příbuzná?
Klíčové slovo: obchod, chodit
Dotaz: Jsou slova obchod a chodit příbuzná a proč?
Odpověď: Ano, slova obchod a chodit jsou příbuzná, obě mají kořen -chod-. Slovo obchod je odvozeno od slovesa chodit, původně obcházet s nabízeným zbožím domy či místa.
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: lidovědemokratický
Varianty: lidovědemokratický; lidově demokratický
Dotaz: V textu o Koreji je psáno "spolu s dalšími takzvaně lidovědemokratickými státy...". Píše se přídavné jméno dohromady, nebo zvlášť?
Odpověď: Složená přídavná jména s první složkou zakončenou na -sko, -cko, -ně nebo -ově píšeme podle současných doporučení buď se spojovníkem, nebo dohromady. Jestliže je základem složeného přídavného jména podřadné spojení, v němž jedna složka rozvíjí druhou – v tomto případě jde nepochybně o slovní spojení lidová demokracie –, pak píšeme adjektivum dohromady: lidovědemokratické státy. 
Ale např. v názvu Korejská lidově demokratická republika píšeme dvě samostatná slova, protože se v tomto případě respektuje tradiční způsob psaní odpovídající dobovým pravopisným zásadám.
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: kulturně-politický
Varianty: kulturně-politický; kulturně politický; kulturněpolitický
Dotaz: Psala bych ve větě "Diskurs korejské války v našem kulturně-politickém povědomí", přídavné jméno kulturně-politické se spojovníkem. Je to tak správně?
Odpověď: Ano, zápis kulturně-politické povědomí je v pořádku. Složená přídavná jména s první složkou zakončenou na -sko, -cko, -ně nebo -ově píšeme buď se spojovníkem, nebo dohromady, psaní zvlášť není v souladu se současným pravopisným doporučením. Jedná se o přídavné jméno, jehož složky jsou spojeny souřadně (mohli bychom je vyjádřit i zápisem kulturní a politické povědomí); taková složená přídavná jména píšeme se spojovníkem.
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: bianko směnka; bianco směnka
Varianty: biankosměnka; bianko směnka; bianco směnka
Dotaz: Autor užívá v textu zápis biankosměnka; na internetu jsem našla spíše zápisy zvlášť a jednou s k, podruhé s c. Jak bychom to měli psát?
Odpověď: IJP v souladu s převažujícím územ připouští obě možnosti psaní: bianko i bianco (obě možnosti zachycuje i starší SSJČ), přestože NASCS a SSČ uvádějí pouze počeštěnou podobu bianko. Spojení nesklonného přídavného jména bianko/bianco s podstatným jménem směnka zapisujeme jako dvě samostatná slova: bianko směnka nebo bianco směnka.
Téma: Psaní c/k
Klíčové slovo: bianko; bianco
Varianty: bianko; bianco
Dotaz: Autor užívá v textu zápis biankosměnka; na internetu jsem našla spíše zápisy zvlášť a jednou s k, podruhé s c. Jak bychom to měli psát?
Odpověď: NASCS a SSČ uvádějí pouze počeštěnou podobu bianko, v úzu je podle dokladů z ČNK a internetu frekventovanější podoba nepočeštěná: bianco. Proto IJP připouští obě možnosti psaní: bianko i bianco (obě možnosti zachycuje i starší SSJČ).
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: z boku
Varianty: zboku; z boku
Dotaz: Je slovo zboku spřežka, nebo se to píše stále zvlášť? Jde o užití ve spojení: parkoviště zboku / z boku  budovy.
Odpověď: Příručky (slovníky, PČP, IJP) slovo zboku jako spřežku nezachycují, píšeme zatím stále zvlášť jako předložku a podstatné jméno: parkoviště (je) z boku  budovy. Psaní dohromady se v některých textech sice objevuje, ale poměrně málo, i ČNK dokládá výraznou převahu zápisu zvlášť.
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: vědecko-výzkumný
Varianty: vědecko-výzkumný; vědeckovýzkumný
Dotaz: Píše se vědeckovýzkumná činnost dohromady? Nebo nějak jinak?
Odpověď: Přídavné jméno vědecko-výzkumný doporučujeme psát se spojovníkem. Takto ho uvádí IJP, PČP i SSČ. Při psaní složených přídavných jmen s první složkou zakončenou na -sko, -cko, -ně nebo -ově je rozhodující věcná znalost. V tomto případě jde o souřadné spojení, jehož složky jsou na stejné úrovni a mohly by být spojeny spojkou a (vědecký a výzkumný). Pro oddělení obou složek takového přídavného jména používáme spojovník: vědecko-výzkumný (vědeckovýzkumná činnost). Zápis vědeckovýzkumný by odkazoval k východisku vědecký výzkum, což sice nelze úplně vyloučit, ale je to méně pravděpodobné.
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: miniholštýn
Varianty: miniholštýn; mini holštýn
Dotaz: Jak se zachází se slůvkem mini? Našla jsem to všude jen jako předponu, ale funguje to stejně i v případě, že nejde o zcela ustálené spojení? Vydáváme knížku o miniaturním skotu, máme tu třeba plemeno holštýn, mohu napsat dohromady i slovo miniholštýn? Nebo jsou to dvě samostatná slova?
Odpověď: Máte pravdu, že výraz mini- funguje jako první část mnohých složených slov (minisukně, minigolf, minidezert, minirobot). Pokud potřebujete zkrátit několikaslovné popisné označení (miniaturní skot holštýnského plemene), pak v souladu se slovníky i praxí doporučujeme psát slovo miniholštýn dohromady.
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: miniskot
Varianty: miniskot; mini skot
Dotaz: Jak se zachází se slůvkem mini? Našla jsem to všude jen jako předponu, ale váhám, zda to stejně funguje i v případě, že nejde o zcela ustálené spojení. Vydáváme knížku o miniaturním skotu, mohu napsat dohromady i slovo miniskot? Nebo jsou to dvě samostatná slova?
Odpověď: Máte pravdu, že výraz mini- funguje jako první část mnohých složených slov (např. minisukně, minigolf, minirobot). V souladu se slovníky i praxí proto doporučujeme psát dohromady i slovo miniskot.
Téma: Y = vlastní jméno – rodiny, manželé, bratři, sestry atp.: příjmení adjektivní (Veselý)
Klíčové slovo: Šišovští, Šišovských, Šišovská
Varianty: Šišovští; Šišovská; Šišovských
Dotaz: Jak se vytvoří společné jméno rodiny utvořené od příjmení Šišovský? Je správně rodina Šišovská i rodina Šišovských? Nebo je nutno vytvořit podobu Šišovští?
Odpověď: Společné jméno rodiny utvořené od příjmení Šišovský má několik možných podob – ve spojení s podstatným jménem rodina lze vytvořit podoby rodina Šišovská a rodina Šišovských, bez něj pak podoby Šišovští a Šišovských.
Téma: Časté konkrétní případy/typy – dějové vs. účelové tvoření (rozjasňující vs. rozjasňovací, kropící vs. kropicí)
Klíčové slovo: jisticí
Varianty: jisticí; jistící
Dotaz: Je správně horolezecká jisticí, nebo horolezecká jistící technika?
Odpověď: Ve spojení s horolezeckou technikou je namístě užití tzv. účelového přídavného jména jisticí (s krátkým "i") – jde o techniku určenou k jištění.
Téma: Y = vlastní jméno – tvoření přídavných jmen přivlastňovacích: individuálně přivlastňovací přídavná jména, ze jmen ženských
Klíčové slovo: přítelkynin
Varianty: přítelkynin; přítelčin
Dotaz: Jakou podobu by mělo mít individuálně přivlastňovací přídavné jméno utvořené od slova přítelkyně? Je to přítelkynin, nebo přítelčin?
Odpověď: Individuálně přivlastňovací přídavné jméno utvořené od slova přítelkyně by mělo mít (v souladu se slovotvornými zásadami češtiny) podobu přítelkynin. (Podoba přítelčin by odpovídala slovu přítelka.)
Téma: Y = obecné jméno – jiné (nepředvídatelné) příklady
Klíčové slovo: smečkový
Varianty: smečkový
Dotaz: Je v pořádku přídavné jméno smečkový (utvořené od slova smečka)?
Odpověď: Ano, přídavné jméno smečkový (utvořené od slova smečka) je v souladu se slovotvornými zásadami češtiny. Výkladové slovníky ho sice nezachycují, ale v úzu se vyskytuje zcela běžně, není nutné se mu vyhýbat, jeho užití je zcela neproblematické.
Téma: Časté konkrétní případy/typy – dějové vs. účelové tvoření (rozjasňující vs. rozjasňovací, kropící vs. kropicí)
Klíčové slovo: rušící
Varianty: rušící; rušicí
Dotaz: Je správně rušící, nebo rušicí síla (ve větě "Je to jakási hluboká, neklidná a rušící síla")?
Odpověď: Správně je rušící síla, nejde o sílu určenou k rušení (účelové přídavné jméno), ale o sílu, která právě teď (neustále) něco ruší (dějové přídavné jméno).
Téma: Y = obecné jméno – přechylování: jiné konkrétní případy/typy
Klíčové slovo: sokolka
Dotaz: Je podoba sokolka správné označení příslušnice Sokola?
Odpověď: Ano, přechýlená podoba od slova sokol ('člen Sokola') je sokolka – tato podoba je naprosto v pořádku, lze ji bez obtíží používat.
Téma: Předložka pojící se se jménem v 2. pádu
Klíčové slovo: předložka se; předložka ze
Varianty: ze stromu; se stromu
Dotaz: Jaká předložka se píše ve spojení jablko spadlo ze/se stromu?
Odpověď: S druhým pádem se pojí standardně a bezpříznakově předložka z(e). Jen v případech, kdy pisatel cítí potřebu zdůraznit význam 'z povrchu pryč' nebo 'po povrchu dolů', lze užít také předložku s(e), která je však vnímána jako zastaralá.
Téma: Předložka pojící se se jménem v 2. pádu
Klíčové slovo: předložka s; předložka z
Varianty: z; s
Dotaz: Jakou předložku zvolit ve spojení "sdílet radost z/s nabytých úspěchů"?
Odpověď: S druhým pádem se pojí standardně a bezpříznakově předložka z(e). Správně je tedy "sdílet radost z nabytých úspěchů".
Téma: Předložka pojící se se jménem v 2. pádu
Klíčové slovo: předložka se; předložka ze
Varianty: ze stolu; se stolu
Dotaz: Liší se užití předložky s, z ve spojeních "vytáhnout něco ze/se stolu" a "shodit něco ze/se stolu"?
Odpověď: S druhým pádem se pojí standardně a bezpříznakově předložka z(e). Jen v případech, kdy pisatel cítí potřebu zdůraznit význam 'z povrchu pryč' nebo 'po povrchu dolů' (což je případ druhého uvedeného spojení), lze užít také předložku s(e), která je však vnímána jako zastaralá.
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: preprodukce
Varianty: preprodukce; pre-produkce
Dotaz: Nejsem si jistá, zda se slovo preprodukce píše stejně jako postprodukce. Máme ho psát dohromady, nebo se píše s pomlčkou?
Odpověď: Slovo preprodukce doporučujeme psát dohromady. První část složených slov pre- (s významem před-, nad-) píšeme dohromady s příslušným výrazem, obdobně např. predeterminace, prehistorie, premedikace apod.