ctu-aic/questions_ujc_cas_cs huggingface dataset:
Téma: Jakou doporučujete příručku pro danou problematiku?
Klíčové slovo: infinitivní konstrukce
Dotaz: Kde najdu výklad o psaní čárky u infinitivních konstrukcí?
Odpověď: Doporučujeme vám vyhledat patřičný výklad v Internetové jazykové příručce (příručka.ujc.cas.cz), kapitola Pravopis – interpunkce (podkapitola Psaní čárky v infinitivních konstrukcích), popřípadě můžete nahlížet do zveřejněných odpovědí v Databázi jazykových dotazů (dotazy.ujc.cas.cz), které vyhledáte buď podle bližších kategorií a typů dotazů, nebo pomocí klíčových slov.
Téma: Ediční zásady
Klíčové slovo: japonská jména
Dotaz: Jak máme v publikaci informovat čtenáře, že pořadí japonských jmen a příjmení upravujeme podle českých zásad? (Tj. uvádíme nejprve jméno a pak příjmení, přičemž v japonštině je pořadí opačné.)
Odpověď: Doporučujeme vám danou skutečnost čtenářům sdělit prostřednictvím ediční poznámky. Ta může znít např. takto: Podle českých zvyklostí u japonských jmen uvádíme nejprve jméno a pak příjmení.
Téma: Dotazy zaměřené na věcné znalosti
Klíčové slovo: přechylování ženských příjmení
Dotaz: Myslím si, že možností nepřechylovat ženská příjmení se zakotvuje nová nerovnost. Existuje někde nějaká iniciativa, která by mužům umožnila užívat přechýlená příjmení? Tedy, že by se např. pan Potůček jmenoval paní Potůčková?
Odpověď: Na sociálních sítích se sice podobné návrhy tu a tam objeví, očividně jsou však míněny spíše jako recese. Není nám známo, že by podobná iniciativa existovala a působila na oficiální rovině.
Téma: Tvar zájmena ve vztažné větě
Dotaz: Opravuji po kolegovi text a narazila jsem na větu "Bylo třeba přijímat velké množství nejrůznějších opatření, které bylo třeba v krátkých intervalech aktualizovat". Neměl by zde být správný tvar vztažného zájmena "která"?
Odpověď: Ano, máte pravdu. Vzhledem k tomu, že neutrum "opatření", k němuž vztažné zájmeno odkazuje, je v množném čísle, bude náležitým tvarem vztažného zájmena skutečně "která".
Téma: Součástí několikanásobného podmětu není jméno r. muž. živ. (slovosled podmět – přísudek)
Klíčové slovo: úřad a ministerstvo
Dotaz: Můžete mi prosím poradit, jaké i/y mám napsat v přísudku v následující větě? "Úřad X ani ministerstvo Y neuzavřel_ smlouvu..."
Odpověď: Několikanásobný podmět uvedené věty se skládá ze jména rodu mužského neživotného (úřad) a jména rodu středního (ministerstvo). Náležitým tvarem přísudku je tedy "neuzavřely" s tvrdým y.
Téma: Co je velká/hrubá chyba?
Klíčové slovo: angličtina
Dotaz: Když se budou ve výčtu, který je dílem český, dílem anglický, střídat velká a malá počáteční písmena (velká pro angličtinu, malá pro češtinu), bude to velká chyba?
Odpověď: V tomto případě je obtížné hovořit o jazykové chybě. Navíc v případě daného typu textu, který není v českém prostředí běžný a není upraven žádnou normou, nelze z uvedených důvodů hovořit o porušení (neexistující) normy. Jisté však je, že střídání grafické úpravy (byť s ohledem na konkrétní jazyk) není z hlediska doporučené jednotnosti textu vhodné a na některé čtenáře může působit rušivě.
Téma: Součástí několikanásobného podmětu není jméno r. muž. živ. (slovosled podmět – přísudek)
Klíčové slovo: zkušenost a skutečnost
Dotaz: Nejsem si jistá tvarem přísudku v následující větě: "Zkušenost a skutečnost vedla/vedly k..." Můžete mi prosím poradit?
Odpověď: V uvedené větě se vyskytuje několikanásobný podmět, který je tvořen dvěma jmény rodu ženského v j. č. (zkušenost a skutečnost), a zároveň zde přísudek stojí až za podmětem, proto je náležitý tvar přísudku v množném čísle a s tvrdým y, tedy: "vedly".
Téma: Dotazy pro jiné odborníky
Klíčové slovo: novinový článek
Dotaz: Má novinář zakázáno posílat svůj článek do různých novin?
Odpověď: V tomto případě nejde o jazykový problém, ale o otázku novinářské praxe, zvyklostí jednotlivých novin a mediálních domů. Doporučujeme vám požádat o informace konkrétní noviny. Obecným otázkám publikační praxe se patrně věnují i odborníci, například z Katedry žurnalistiky FSV UK.
Téma: Dotazy pro jiné odborníky
Klíčové slovo: novinový článek
Dotaz: Je pravda, že dříve novináři jako třeba Karel Čapek psávali do vícera novin a posílali jim stejné články?
Odpověď: V tomto případě nejde o jazykový dotaz, proto vám, bohužel, nemůžeme poradit. Zkuste se s daným dotazem obrátit na mediální odborníky, například na Katedru žurnalistiky FSV UK.
Téma: Jméno ve funkci předmětu
Klíčové slovo: tatínka
Dotaz: Chtěla bych se ujistit, zda ve větě "Tatínka bolí žaludek" je slovo "tatínka" předmětem ve 4. pádě.
Odpověď: Ano, výraz "tatínka" je v uvedené větě skutečně předmětem ve 4. pádě, ptáme se: koho/co bolí žaludek?
Téma: Proč daná příručka neobsahuje určitou informaci?
Klíčové slovo: jazyková příručka
Dotaz: Nenašla jsem v Internetové jazykové příručce slovo obiloviný, mohu ho používat?
Odpověď: Výkladové slovníky a databáze mohou obsáhnout jen určitou, ze své koncepce obvykle hlavně centrální část slovní zásoby. Proto v nich nenajdeme celou řadu slov, aniž by to znamenalo, že se dané výrazy neužívají. Internetová jazyková příručka obsahuje asi 100 000 hesel, přes postupné rozšiřování však nikdy nemůže obsáhnout celou slovní zásobu. Výraz "obiloviný" se v úzu vyskytuje řidčeji než jeho varianta "obilninový", proti jeho užití však nelze nic namítat. Jen pro zajímavost ještě doplňme, že ani ve Slovníku spisovného jazyka českého (SSJČ) ani v Příručním slovníku jazyka českého (PSJČ) není sice toto adjektivum uvedeno jako heslo, ale v kartotéce Novočeského lexikálního archivu, z něhož PSJČ vychází, jsou dva doklady na excerpčních lístcích (viz https://psjc.ujc.cas.cz/), jeden z roku 1848, druhý z roku 1958, a oba doklady jsou s pravopisem -nn-, tedy "obilovinný", zatímco doklad "obiloviný" s jedním -n- není v PSJČ žádný.
Téma: Stížnost na určité jazykové pravidlo
Klíčové slovo: přechylování cizích ženských příjmení
Dotaz: Hrozně mi vadí, že reportéři komolí jména jako Pavljučenkova. Proč jí říkají Pavljučenkovová?
Odpověď: Tato příjmení se skloňují a přechylují zcela pravidelně, příslušné koncovky a přípony se připojují k plné podobě mužského příjmení, tj. Pavljučenkov – Pavljučenkov-ová, Mladenov – Mladenov-ová, Zubov – Zubov-ová atd. Dále platí, že u slovanských jmen zakončených na -ov (-ev, -in) se z jazykového hlediska připouští nejen matriční zápis v podobě přechýlené (Pavljučenkovová), ale též zápis podoby přechýlené v souladu s mluvnicí výchozího jazyka, tj. (paní) Pavljučenkova. Pokud se však tyto výchozí podoby skloňují, doporučuje se ovšem skloňovat podobu přechýlenou podle české mluvnice, tj. Pavljučenkova, bez Pavljučenkovové.
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: díky bohu; díkybohu
Varianty: díky bohu; díkybohu
Dotaz: Potřebovala bych vědět, jestli se píše díky bohu jen zvlášť, nebo se může psát dohromady díkybohu.
Odpověď: Můžete zvolit kteroukoli z podob, obě jsou v pořádku. SSJČ z 60. let zachycuje jen psaní zvlášť: díky bohu. Ale patrně vlivem výrazu bohudíky se postupně prosadilo i psaní dohromady: díkybohu. Obě možnosti zachycuje SSČ. Doklady z ČNK ukazují, že psaní zvlášť je častější (6 500 dokladů), ale i psaní dohromady je využívané hojně (2 700 dokladů).
Téma: Hodnocení formulace
Dotaz: Mám větu: "Hospodářských zvířat (nepočítaje drůbež) bylo dle Českého statistického úřadu v chovu v České republice ke dni 1. 4. 2020 více než tři miliony kusů, započtením drůbeže se toto číslo zvýší o dalších více než dvacet čtyři milionů." Je v pořádku, že na konci věty, tedy za posledním číslem, neuvádím tvar "kusů"? Píšu tam přece o zvýšení čísla.
Odpověď: Uvedená formulace je v pořádku.
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: pane jo
Varianty: pane jo; panejo
Dotaz: Potřebovala bych vědět, jestli se píše pane jo zvlášť, nebo se může psát dohromady panejo.
Odpověď: Výkladové slovníky češtiny, včetně Slovníku nespisovné češtiny, obrat bohužel neuvádějí, nejspíše proto, že jde o expresivní neformální obrat typický pro ústní, nikoli písemné vyjádření. V praxi se objevuje podle ČNK syn v 8 obojí možnost zápisu, a to převážně v beletrii, v publicistice pak v rozhovorech jako ilustrace živého spontánního projevu. Psaní zvlášť pane jo je 5x častější než spřežka panejo. Vzhledem k tomu, že jde o jazykový prostředek neformálního projevu, je možné užít obě možnosti zápisu.
Téma: Časový údaj
Klíčové slovo: čas
Dotaz: Jak mám správně číslicemi zapsat časový údaj ve spojení "od sedmnácti do devatenácti hodin"? Připadá v úvahu napsat "od 17 h. do 19 h."? A mohla bych použít i variantu s tečkami za číslicemi (od 17. h. do 19. h.)?
Odpověď: V uvedeném případě máte několik možností, jak údaj zapsat. První Vámi navrhovaná možnost je přijatelná, avšak pokud jde o rozsah vyjádřený dvěma časovými údaji, bývá obvyklé, že zkratka (h./hod.), případně značka (h), se uvádí až za druhým z nich, tedy např.: "od 17 do 19 h/h./hod." Můžete též užít časový údaj obsahující minuty, ať už s tečkou, nebo s dvojtečkou, např. "od 17.00 do 19.00 (h.)" nebo "od 17:00 do 19:00 (h.)". Zápis s tečkami je rovněž možno realizovat, ale ten už by plně neodpovídal Vámi uvedenému zápisu slovnímu, neboť tečka za číslicí činí ze základní číslovky číslovku řadovou. Spojení s tečkami za číslicemi by se pak četlo "od sedmnácté do devatenácté hodiny".
Téma: Oslovování
Dotaz: Jak mám oslovit nositele titulu CSc.? Jiný titul dotyčný nemá.
Odpověď: CSc. je zkratka pro titul kandidáta věd, tento titul se však k oslovování nepoužívá. Ovšem jelikož ho lze považovat za ekvivalentní dnešnímu titulu Ph.D., navrhujeme oslovit dotyčného "pane doktore".
Téma: Oslovování
Dotaz: Jak mám oslovit nositele titulu DrSc.?
Odpověď: DrSc. je zkratka pro titul doktora věd (doctor scientiarum), náležité oslovení je tedy "pane doktore".
Téma: Časté konkrétní případy/typy – dějové vs. účelové tvoření (rozjasňující vs. rozjasňovací, kropící vs. kropicí)
Klíčové slovo: řídicí
Varianty: řídicí; řídící
Dotaz: Je správně řídicí, nebo řídící středisko (pro lety do kosmu)?
Odpověď: Ve spojení s podstatným jménem středisko je namístě použít tzv. účelové přídavné jméno řídicí (s krátkým -i- po -d-). Jde primárně o středisko určené k řízení (tj. navigovací), nikoliv o středisko, které zrovna, právě teď řídí nějaký let do kosmu (tj. navigující). Doporučujeme použít spojení řídicí středisko (pro lety do kosmu). (Dějové přídavné jméno řídící (s dlouhým -í- pod -d-) by vyžadovalo specifický kontext, např. kdyby se v případě konkrétního letu do kosmu využívalo pro řízení více středisek, např. jedno hlavní a jedno záložní nebo by se střediska v řízení letu střídala, raketu si tzv. předávala, bylo by namístě o středisku, které v daný moment let skutečně řídí, mluvit jako o řídícím středisku – srov. např.: Pokud nedojde k nějaké závažné události, komunikuje posádka modulu výhradně s řídícím střediskem, na jiná střediska se posádka obrací jen v případě mimořádné události.)
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: tlum
Dotaz: Jaký je původ slova tlum?
Odpověď: Slovo tlum s významem 'zástup, dav' bylo převzato z polského slova tłum, které nese význam 'tlupa, zástup'. To má původ v praslovanském tьlp-mъ, souvisí tedy i s výrazem tlupa.
Téma: Stížnost na určitý jazykový prostředek
Klíčové slovo: rád
Dotaz: Nelíbí se mi, že se užívá spojení "jsem za to rád".
Odpověď: Vazba "jsem za to rád" se v současné době objevuje velmi často, a to jak v projevech psaných, tak mluvených. Předložka "za" se sem dostává zřejmě jazykovou analogií ze spojení "jsem za to vděčný". Pravděpodobně proto, že dosud užívané spojení "jsem tomu rád" dnes už jazykoví uživatelé vnímají jako knižní, a hledají proto neutrální vyjádření stejného významu. Zdá se, že dané slovní spojení právě tomuto požadavku vyhovuje. Svědčí o tom i jeho relativně vysoká frekvence v řeči nejrůznějších mluvčích, jejichž jazykový projev je (jinak) spisovný a kultivovaný.
Téma: Stížnost na určitý jazykový prostředek
Klíčové slovo: podmiňovací způsob
Dotaz: Nelíbí se mi, že se v jazyce užívají chybné tvary podmiňovacího způsobu, konkrétně: já bysem, my bysme. Byl bych rád, kdybyste pronikání těchto tvarů do češtiny zabránili.
Odpověď: Proti jazykovým prohřeškům nelze dělat nic jiného než se snažit pozitivně působit ve prospěch projevu kultivovaného. Ústav pro jazyk český tak činí formou doporučení, ať už v podobě popularizačních textů, či vystoupení v médiích, prostřednictvím přednášek pro veřejnost, v neposlední řadě též vydáváním jazykových příruček.
Téma: Terminografie
Klíčové slovo: termín
Dotaz: Pracuji na překladovém slovníku lékařské terminologie, pokud se v odborném úzu objevují různé podoby termínu, mohu s vámi konzultovat, který způsob zápisu je vhodnější?
Odpověď: Jazyková poradna vám může pomoci, pokud půjde o běžně užívané termíny, které je možné ověřit ve výkladových slovnících češtiny. Pokud však dané výrazy spadají do úzce odborného názvosloví, doporučujeme vám je konzultovat s odborníky daného oboru, v tomto případě lékaři.
Téma: Časté konkrétní případy/typy – dějové vs. účelové tvoření (rozjasňující vs. rozjasňovací, kropící vs. kropicí)
Klíčové slovo: udicí
Varianty: udicí
Dotaz: Ve spojení se slovy věž či komora je namístě použít účelové přídavné jméno udicí, že ano?
Odpověď: Ano, ve spojení s podstatnými jmény věž či komora je opravdu namístě použít účelové přídavné jméno udicí (s krátkým -i- po -d-). Jde o věž či komoru určenou k udění (vyuzovací), nikoliv právě teď, zrovna něco udící (vyuzující). Doporučujeme použít spojení udicí věž, udicí komora.
Téma: Časté konkrétní případy/typy – dějové vs. účelové tvoření (rozjasňující vs. rozjasňovací, kropící vs. kropicí)
Klíčové slovo: zdobicí
Varianty: zdobicí; zdobící
Dotaz: Je správně zdobicí, nebo zdobící pero?
Odpověď: Ve spojení se slovem pero je namístě použít tzv. účelové přídavné jméno zdobicí (s krátkým -i- po -b-) – jde o pero určené ke zdobení (vyzdobovací pero), nikoliv o pero, které zrovna něco zdobí (vyzdobující pero).
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: vtom
Varianty: vtom; v tom
Dotaz: Píšeme ve větě "Když vtom ukázal na jeden z obrázků" vtom dohromady?
Odpověď: Ano, příslovce vtom s významem 'v tu chvíli, najednou' píšeme v souladu s IJP, SSČ i SSJČ dohromady. Pokud by stály předložka a zájmeno samostatně (v tom), šlo by o jiný význam, např. V tom obraze stále objevoval nové věci. V tom případě se nedá nic dělat.
Téma: I, nebo y?
Klíčové slovo: fyzika
Varianty: fyzika; fyzyka
Dotaz: Jaké i/y se píše po z ve slově fyz_ka?
Odpověď: Ve slově fyzika se v češtině píše po z měkké i. Slovo má původ v řečtině (physiké), z ní bylo prostřednictvím latiny přejato do dalších jazyků. Pravopisná podoba v rozličných jazycích obvykle zachovává y/i v souladu s řečtinou (anglicky Physics, německy Physik), ale např. ve španělštině se píše física a v polštině fizyka.
Téma: Zápis měkčení
Klíčové slovo: Páťa
Varianty: Páti; Páťi
Dotaz: Pokud mám domáckou podobu jména Patrik Páťa, píšu ve druhém pádě Páťi, nebo Páti? Zůstává háček na ť?
Odpověď: Nezůstává, náležitý zápis je Páti. Háček nad ť ze základní podoby Páťa se neopakuje, protože měkčení t je signalizováno písmenem i.
Téma: Jde v daném případě o chybu?
Klíčové slovo: chyba
Dotaz: Je chyba, když ve slově "zatemnění" chybí čárka nad "í"?
Odpověď: Ano, v takovém případě jde o pravopisnou chybu.
Téma: Školní výuka
Klíčové slovo: sloveso
Dotaz: Myslím si, že testování slovesných tříd a vzorů není pro 7. třídu ZŠ přiměřené.
Odpověď: Bohužel, nejsme didaktické pracoviště, jazyková poradna dokáže posoudit konkrétní jazykový problém, nikoli však přiměřenost požadavků didaktického testu. Můžete se zkusit obrátit na Asociaci češtinářů (www.ascestinaru.cz).
Téma: Školní výuka
Klíčové slovo: test
Dotaz: Syn v přijímacím testu opravil pravopisnou chybu ve slově "zatemnění", neudělal ale čárku nad í, proto mu daná odpověď nebyla uznána. Co si o tom myslíte?
Odpověď: Nemůžeme se bohužel vyjádřit k vnitřním hodnoticím kritériím zkoušky. Kritéria pro didaktický text stanovují jiné subjekty. Je však nutno říci, že dané slovo v takové podobě není zapsáno pravopisně správně.
Téma: Dotazy pro jiné odborníky
Klíčové slovo: historie
Dotaz: Jaký termín užívá kniha Františka Palackého Dějiny národu českého v Čechách a v Moravě pro národ? "Tschechisch", nebo "Böhmisch"?
Odpověď: V tomto případě nejde o jazykový dotaz, doporučujeme vám obrátit se s daným problémem na historiky.
Téma: Konkurence kdo × co × který ve vztažné větě
Klíčové slovo: kteří
Dotaz: Měl bych v následujícím souvětí užít vztažné zájmeno "kdo", nebo "kteří"? "Bojíme se odplaty těch, kteří/kdo..."
Odpověď: Tento typ přívlastkových vět může být uvozen zájmeny "kteří" i "kdo". V praxi se také užívá zájmeno "co", ovšem tato varianta je chápána jako stylově nižší, neboť jde o prostředek hovorový. Naopak knižním protikladem by bylo zájmeno "kdož", které lze v uvedené větě použít také, avšak ani v takovém případě by nešlo o neutrální jazykový prostředek.
Téma: Spojení X je Y (např. změna byl/byla šok)
Klíčové slovo: je/jsou
Dotaz: Zarazila jsem se při formulaci věty "Velká část našich klientů jsou zároveň našimi fanoušky". Je tvar přísudku "jsou" v pořádku? Nevím, jestli by se přísudek neměl shodovat spíš s výrazem "část", ale znění "Velká část našich klientů je zároveň našimi fanoušky" mi také nesedí.
Odpověď: Vaše váhání je oprávněné, jde totiž o specifický typ věty. Za normálních okolností se samozřejmě tvar přísudku řídí podmětem, kterým je zde výraz "část". Existuje však pravidlo, které říká, že pokud je podmět v čísle jednotném a jméno v přísudku jmenném se sponou (zde "fanoušci") v čísle množném, řídí se tvar přísudku právě jménem přísudkovým. Náležitá podoba věty je tedy skutečně "Velká část našich klientů jsou zároveň našimi fanoušky". Další možností by bylo větu mírně přeformulovat tak, aby si dotyčné větné členy vyměnily syntaktické pozice, tedy např. "Velkou částí našich klientů jsou zároveň naši fanoušci" nebo "Velká část našich klientů jsou zároveň naši fanoušci". Obě navrhované úpravy jsou navíc uživatelsky přívětivější; lze totiž předpokládat, že původní formulace může podobně jako vás zarazit i další příjemce textu.
Téma: Konkurence předložek do a na
Klíčové slovo: Ukrajina
Dotaz: Existuje nějaké pravidlo, proč se užívá předložka "na" ve spojení se státem "Ukrajina"? Slyšela jsem totiž už i "jedu do Ukrajiny" či "jsem v Ukrajině" – je tato varianta vyloženě špatně?
Odpověď: Užití předložek v těchto případech závisí na tradici a ustálenosti užívání, nelze vyvodit žádné obecně platné pravidlo. Zatímco u většiny států se vžilo spojení s předložkou v a do, u jiných se ustálila předložka na – např. příroda na Ukrajině. V češtině nalezneme rozdíly i v rámci užívání předložek s částmi republiky: Morava se pojí s předložkou na (na Moravě, na Moravu), Čechy a Slezsko s předložkou v a do (v Čechách, ve Slezsku, do Čech, do Slezska).
Téma: Nevyjádřený podmět – podmět z předchozího větného kontextu
Dotaz: Je správně tvrdé y ve slově "nemusely" v následující větě? "Založte spoření dětem a vnoučatům, aby nemusely začínat od nuly."
Odpověď: Ano, ve vedlejší větě je nevyjádřený několikanásobný podmět, který známe z předchozího kontextu, tedy z věty hlavní. Tento několikanásobný podmět tvoří "děti" (v množném jméno rodu ženského) a "vnoučata" (jméno rodu středního v množném čísle), proto je náležitý tvar přísudku "nemusely".
Téma: Tvar zájmena – ostatní
Klíčové slovo: který
Dotaz: Čtu po sobě text, v němž jsem napsala spojení "které fota". Myslím, že zde mám chybu. Neměla bych spíše napsat "která fota"?
Odpověď: Ano, máte pravdu. Podstatné jméno "foto" je rodu středního, nikoli ženského. Zájmeno "který" se v tomto případě shoduje v pádě, rodě i čísle s řídícím jménem, náležitý tvar 1. p. mn. č. je tedy skutečně "která fota".
Téma: Zápis přejatého slova
Klíčové slovo: píár
Varianty: píár; PR
Dotaz: Je možné ve spisovném projevu napsat "píár"? Kdybych byl učitel češtiny, měl bych takový zápis hodnotit jako chybu, protože správně se má užít iniciálová zkratka PR, nebo je to možno považovat za čerstvý neologismus a bylo by to v pořádku?
Odpověď: Nový akademický slovník cizích slov zachycuje heslo public relations (vztahy s veřejností) a rovněž vžitou iniciálovou zkratku PR (s výslovností [pí ár]. Zápis píár se sice v praxi občas objevuje, a to i bez uvozovek naznačujících pisatelův odstup, ale ve srovnání se zkratkou PR opravdu minimálně. Uživatelská praxe tedy nesvědčí o tom, že by se fonetický přepis většinově prosazoval. V neformálních či méně formálních textech je slovo píár tolerovatelné a může sloužit k ozvláštnění textu, v oficiálním prostředí doporučujeme volit jako základní buď přejaté dvouslovné označení public relations, nebo ustálenou iniciálovou zkratku PR.
Téma: Tvar přídavného jména v přívlastku shodném v antepozici
Klíčové slovo: úžasné dva miliony
Varianty: úžasné dva miliony; úžasných dva miliony
Dotaz: Nejsem si jistý, zda mám do reklamy napsat "úžasné dva miliony", nebo "úžasných dva miliony".
Odpověď: Přívlastek "úžasné" se shoduje s řídícím výrazem "miliony", správně tedy: "úžasné dva miliony", stejně jako bychom napsali např.: "úžasné dva zážitky". Tvar "úžasných" by pak byl náležitým řešením v případech, kdy je množství počítaného předmětu vyjádřeno číslovkou pět a výše, např. úžasných pět (šest, sedm, osmdesát, ...) milionů. U složených číslovek končících na "jeden", "dva", "tři", "čtyři", máme dvě možnosti, např. vedle "úžasných dvacet dva milionů" ("úžasných dvacet dva lidí") i "úžasné dvacet dva miliony" ("úžasní dvacet dva lidé"). Ovšem, jak je z příkladů patrné, je třeba, aby tvar přívlastku shodného vždy odpovídal tvaru řídícího jména.
Téma: Plnovýznamové sloveso ve funkci přísudku (určení VČ)
Klíčové slovo: mít rád
Dotaz: Je ve větě "Měl to rád" součástí přísudku i "rád", a celý přísudek tudíž "měl rád"?
Odpověď: Ano, jako přísudek doporučujeme vymezit spojení "měl rád". Současné mluvnice češtiny považují uvedené spojení za frazémové, dělit jej by tudíž nemělo smysl. Navíc, jak vyplývá z Mluvnice češtiny 3, při určování přísudku hraje roli fakt, že celé spojení "mít rád" vyžaduje další doplnění předmětem, např. "Mám ráda prázdniny".
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: přestože
Varianty: přestože; přesto, že
Dotaz: Jde o větu" ...i když Japoncům přejeme, aby se jejich sen o opakovaných letních olympijských hrách splnil, přestože řada z nich se z obavy před možnou nákazou na stadion ani nevypraví". Může být ve větě přestože dohromady? Přijde mi to opticky lepší kvůli čárkám.
Odpověď: Vymezení rozdílu u dvojice "přesto, že" a "přestože" není nijak výrazné, ale souhlasíme, že v citované větě je kvůli přehlednosti vhodnější užít podřadicí přípustkovou spojku přestože, s významem ačkoli, i když, třebaže: ...i když Japoncům přejeme, aby se jejich sen o opakovaných letních olympijských hrách splnil, přestože řada z nich se z obavy před možnou nákazou na stadion ani nevypraví.
Téma: Tvar zájmena ve vztažné větě
Klíčové slovo: který
Dotaz: Můžete mi prosím poradit, jaký tvar bude mít vztažné zájmeno, a tedy i přísudek vedlejší věty v následujícím souvětí? "Zvláštní poděkování patří Královéhradeckému kraji a městu Hradec Králové, které/kteří celé oslavy podpořily/i."
Odpověď: Vztažné zájmeno ve vedlejší větě odkazuje ke jménům rodu mužského neživotného (kraj) a středního (město). Náležitý tvar je tedy "které". Od toho se odvíjí i tvar přísudku – ten je řízen shodou se vztažným zájmenem jakožto podmětem vedlejší věty. Celé souvětí bude tedy vypadat následovně: "Zvláštní poděkování patří Královéhradeckému kraji a městu Hradec Králové, které celé oslavy podpořily."
Téma: Příslovečné určení
Klíčové slovo: často
Dotaz: Můžete mi poradit, jakým větným členem je výraz "často" ve větě "Tráví často dovolenou..."?
Odpověď: Daný výraz má platnost příslovečného určení času. Pokud bychom ho chtěli klasifikovat detailněji, jde o tzv. příslovečné určení časově orientující, na které se ptáme otázkami "kdy?" a "jak často?".
Téma: Jednoduchý podmět – mn. č. r. muž. živ.
Klíčové slovo: sněhuláci
Dotaz: Moje vnučka psala úkol do školy a ve větě "Sněhuláci stáli na zahradě" napsala v přísudku měkké i. Neměla by napsat spíše tvrdé y, když sněhuláci jsou neživí?
Odpověď: Vaše vnučka napsala měkké i v přísudku správně. Je třeba mít na paměti, že nemůžeme zaměňovat reálnou živost s gramatickou životností. Podstatné jméno sněhulák je rodu mužského životného, skloňuje se podle vzoru pán. Proto je namístě v přísudku napsat měkké i.