ctu-aic/questions_ujc_cas_cs huggingface dataset:
Téma: Obecné informace o jazykové poradně
Klíčové slovo: jazyková poradna
Dotaz: Jazyková poradna by měla udělat osvětu mezi učiteli, aby se uměli orientovat v jazykových zdrojích.
Odpověď: Předmětem hlavní činnosti ÚJČ je vědecký výzkum v oblasti českého národního jazyka, jeho současného stavu a historického vývoje a jeho vztahu k jiným jazykům. ÚJČ (ani jazyková poradna, jejíž provoz zajišťuje oddělení jazykové kultury) se nepodílí na přímém vzdělávání učitelů, na veřejnost však dlouhodobě působí doporučující osvětou, ať už v podobě popularizačních textů, či vystoupení v médiích, prostřednictvím přednášek pro veřejnost. Pracovníci ÚJČ se také v roli lektorů každoročně účastní Školy českého jazyka a literatury pro pedagogy, kterou organizuje Akademie věd ČR.
Téma: Zajímavé dotazy / dotazy týdne
Klíčové slovo: jazyková poradna
Dotaz: Na koho se mohu obracet, pokud mám připomínky k rubrice Zajímavé dotazy?
Odpověď: Autory jednotlivých příspěvků zveřejňovaných v rubrice Zajímavé dotazy jsou pracovníci oddělení jazykové kultury. Lze tedy kontaktovat buď rovnou autora/autorku (pod příspěvkem jsou jejich iniciály, celá jména a kontakty najdete na stránce oddělení jazykové kultury), nebo svou připomínku zaslat e-mailem do jazykové poradny (poradna@ujc.cas.cz).
Téma: I, nebo y?
Klíčové slovo: Pernica
Varianty: Pernici; Pernicy
Dotaz: Jde o příjmení Pernica, přesněji o větu "vyšetření u pana doktora Pernic_" – je na konci y, nebo i? Podle jakého vzoru to je?
Odpověď: Příjmení Pernica se skloňuje podle vzoru předseda, ale při volbě i/y v koncovce 2. pádu se řídíme tím, že c patří mezi tzv. pravopisně měkké souhlásky. Proto je náležitá podoba: Vyšetření u pana doktora Pernici.
Téma: I, nebo y?
Klíčové slovo: vyzývavý
Varianty: vyzývavý; vyzívavý
Dotaz: Vyz_vavá fotka, vyz_vavá žena –  je po z i, nebo y?
Odpověď: Pro vyjádření významu 'velmi nápadný, provokativní' se užívá výraz vyzývavý s y po z. Vyzívat by znamenalo, že někdo zíval (tedy široce rozevíral ústa) tak dlouho, až se konečně vyzíval (doplňujeme, že toto sloveso je zvratné: vyzívat se).
Téma: Rod jmenný
Klíčové slovo: generické maskulinum
Dotaz: Platí stále, že když napíšu "studenti jsou povinni", zahrnuje toto vyjádření jak studenty, tak studentky?
Odpověď: Ano, toto vyjádření je z jazykového hlediska zcela v pořádku a jeho interpretace je adekvátní. Jev, na nějž se ptáte, se nazývá generické maskulinum (název osoby v mužském rodě tedy zahrnuje všechny osoby nehledě na jejich pohlaví či gender). V češtině je generické maskulinum stále běžně užíváno. Naproti tomu se v současnosti užívají i prostředky tzv. genderově senzitivního vyjadřování. V jeho rámci se upouští od generického maskulina ve prospěch uvádění tvarů rodu ženského (např.: studenti/studentky jsou povinni/povinny). Oba tyto přístupy mají své výhody a nevýhody. Čeština jakožto flektivní jazyk vyjadřuje jmenný rod nejen v příponách či koncovkách podstatných jmen, ale i ve všech dalších ohebných slovních druzích: přídavných jménech, zájmenech, číslovkách a slovesech – z toho důvodu může být těžké neopomenout v (delších) textech všechny náležité tvary rodu mužského i ženského. Nadto mohou být psané texty, které tyto tvary důsledně zaznamenávají, graficky přetížené a v důsledku toho hůře čitelné. Ve srovnání s tím lze generické maskulinum hodnotit jako úsporné a přehledné. Avšak pro zviditelnění zastoupení žen v různých funkcích, rolích apod. je výhodné pojmenovat je explicitně. Navíc ne ve všech formulacích je třeba (striktně) uvádět tvary obou rodů, je možné využít např. několikanásobný podmět typu "studenti a studentky (jsou povinni)". V některých situacích a textech je vyjádření obou rodů dokonce očekávané a (do jisté míry) ustálené, např. v oslovení v dopise (Vážená paní, vážený pane), ve formulářích (Já, níže podepsaný/podepsaná prohlašuji…) či v dotaznících (Koho jste volil/a v roce 2023?). Do genderově senzitivního vyjadřování se dále řadí jazykové prostředky, které neimplikují žádnou genderovou identitu. Jedná se především o různá opisná vyjádření, která na jednu stranu nevyžadují uvádění slovních tvarů dvou rodů, na druhou stranu podobně jako doplňování přechýlených podob text prodlužují (např.: studující osoby jsou povinny; osoby zapsané ke studiu jsou povinny).
Téma: Případy (ne)užití genderové korektnosti
Dotaz: Při vyšetřování dopravní nehody jedna ze zúčastněných osob (mající genderově neutrální jméno a příjmení) požádala strážníky, aby ji oslovovali a psali o ní v mužském rodě (např. řidič). Ti jejímu přání vyhověli. Mým úkolem je nyní sepsat úřední rozhodnutí a já nevím, zda mám nadále užívat mužský rod, nebo se přiklonit k rodu ženskému (a používat např. slovo řidička), neboť dotyčná osoba má v dokladech uvedeno v kolonce pohlaví žena. Můžete mi poradit?
Odpověď: Na tuto otázku nemůžeme poskytnout jednoznačnou odpověď. Považovali bychom za vstřícné a zdvořilé vyhovět přání dotyčné osoby, a tedy vyjadřovat se o ní v mužském rodě. Nedokážeme však posoudit, nemůže-li být tento přístup z právního hlediska nějak problematický.
Téma: Podmět psaný přes lomítko (např. studenti/studentky)
Klíčové slovo: lomítko; genderová korektnost
Dotaz: V textu uvádíme názvy osob v mužském i ženském rodě, zapisujeme je pomocí lomítka, např. žadatel/žadatelka. Nejsme si ale jisti, jak máme řešit shodu přísudku s tímto podmětem. Bude se v přísudku psát měkké i, stejně jako např. v případě několikanásobného podmětu se souřadicí spojkou ("žadatel nebo žadatelka by měli"; tudíž "žadatel/žadatelka by měli")?
Odpověď: Jestliže v podmětu pomocí lomítka naznačujeme alternativu, tj. varianty, které jsou si rovny, je náležité danou formu dodržet i v přísudku. Proto by ve vaší větě měly být uvedeny dva slovesné tvary, odpovídající každému z výrazů užitých v podmětu: "žadatel/žadatelka by měl/měla", "žadatel/ka by měl/a" apod.
Téma: Telefonické jazykové poradenství
Klíčové slovo: jazyková poradna
Dotaz: Můžu do jazykové poradny ještě někdy zavolat?
Odpověď: Ano, na jazykovou poradnu se jistě můžete obracet opakovaně. Dotazy zodpovídáme každý všední den od 10 do 12 hodin. (V době letních prázdnin je provoz poradny omezen na úterý a čtvrtek, opět 10–12 hodin.)
Téma: Vyjádření alternativního výrazu
Klíčové slovo: genderová neutrálnost; rodové varianty; splitting
Dotaz: Jak se mají zapisovat slovesa, která se vztahují k rodu mužskému i ženskému, pomocí závorek (např. přečetl i přečetla)?
Odpověď: Pro genderově korektní vyjadřování obvykle užíváme zápis pomocí lomítka. Pokud má mužská rodová varianta nulovou koncovku, lze uvést za lomítko jen koncovku ženského rodu, tzn. přečetl/a. Vedle tohoto zápisu je však přípustný (i když méně obvyklý) též zápis pomocí závorky, pro nějž platí totéž, co pro zápis pomocí lomítka. Zápis má tedy podobu přečetl(a).
Téma: Jakou doporučujete příručku pro danou problematiku?
Klíčové slovo: shoda přísudku s podmětem
Dotaz: Kde najdu informace o shodě přísudku s podmětovými jmény lidičky, rodiče a koně?
Odpověď: Doporučujeme vám Internetovou jazykovou příručku. Daná kapitola se jmenuje Shoda přísudku s podmětem jednoduchým (oddíl 2.3.1 Rodiče, lidičky, koně).
Téma: Obecné informace o jazykové poradně
Klíčové slovo: internet
Dotaz: Je možné s jazykovou poradnou komunikovat po internetu?
Odpověď: Jazyková poradna funguje primárně po telefonu. Lze zažádat o písemné vypracování odpovědi na jazykový dotaz, tato forma poradenství je však zpoplatněna. Odpovědi na jazykové dotazy je možné vyhledávat také v databázi jazykových dotazů (dotazy.ujc.cas.cz) nebo v Internetové jazykové příručce (příručka.ujc.cas.cz).
Téma: Slovesa: časování
Klíčové slovo: nabýt
Varianty: nabyde; nabude; nabide
Dotaz: Nevím, jak správně napsat "společnost nab_de do svého majetku nemovitost". Nevím, zda to má být nabide, nebo nabyde, nebo jestli by se mohlo použít i nabude.
Odpověď: Zápis nabide není správný. Můžete napsat nabyde i nabude. Obě podoby jsou spisovné. Tvary s -y- se však hodnotí jako hovorové; ve stylově vyšších projevech se obvykle dává přednost tvarům s -u-: společnost nabude do svého majetku nemovitost.
Téma: Případy (ne)užití genderové korektnosti
Dotaz: Chceme se poradit, jak máme v rámci genderově korektního vyjadřování zaznamenávat rodové varianty. Máme rozepisovat "sousedé a sousedky", používat zápis s lomítkem "kandidát/ka", nebo něco jiného?
Odpověď: Obě uvedené možnosti (jak užití spojky, tak zápis s lomítkem) jsou zcela v pořádku. Jako další řešení se nabízí například opisné vyjádření (kandidující osoba). Existuje samozřejmě více jazykových prostředků, které můžete pro genderově senzitivní vyjadřování využít, při jejich volbě je však potřeba vzít v úvahu konkrétní text, jeho cíl apod.
Téma: Případy (ne)užití genderové korektnosti
Dotaz: Připravujeme různé reklamní texty a jedna klientka se na nás obrátila s požadavkem na genderovou vyváženost. Nelíbily se jí totiž formulace typu "kandidáti získají" nebo "pokud máte fajn souseda, přihlaste ho do soutěže". Je nutné, abychom všude vyjmenovávali "kandidáti a kandidátky", "sousedi a sousedky" apod.? Samozřejmě nechceme ženy vylučovat.
Odpověď: Doplnění přechýlených názvů osob nepovažujeme za nutné. V češtině funguje tzv. generické maskulinum, které umožňuje vyjadřovat se úsporně, název osoby v mužském rodě totiž může zahrnovat jak muže, tak ženy. Na druhou stranu může být někdy výhodné doplnit přechýlené názvy osob a tím zdůraznit zapojení žen – že i ony mohou kandidovat, mohou být přihlášeny do soutěže apod. Je tedy potřeba vzít v úvahu cíl textu i komu je určen. (K tomu je však nutno dodat, že různí lidé samozřejmě mohou ve vztahu k výše popsaným jazykovým prostředkům zastávat odlišné, více či méně silné názory.)
Téma: Případy (ne)užití genderové korektnosti
Klíčové slovo: pořadí rodových variant
Varianty: členky a členové týmu; členové a členky týmu
Dotaz: Opravuji překlad, v němž se objevují spojení typu "členky a členové týmu". Nejsem si jistá, zda by pořadí jmen nemělo být opačné, tedy "členové a členky týmu". Která varianta je podle vás vhodnější?
Odpověď: Vzhledem k tomu, že při uvádění rodových variant je frekventovanější umístění jména v mužském rodě na první pozici, doporučujeme vám upřednostnit variantu "členové a členky týmu". (Výjimku tvoří oslovení, kde je z hlediska etikety považováno za vhodnější uvádět na prvním místě ženy.) Nikde však není ustanoveno, v jakém pořadí by měla být jména rodu mužského a rodu ženského uváděna, a proto považujeme i opačné pořadí (členky a členové týmu) za přijatelné.
Téma: Případy (ne)užití genderové korektnosti
Klíčové slovo: pediatr; pediatrička
Dotaz: Pracuji na korektuře knihy z lékařského prostředí. Překladatelka chce pro jednu z ženských postav použít slovo pediatr (např. Vivien pracuje jako pediatr). Mně to trhá uši, raději bych zvolila přechýlenou podobu pediatrička (např. Vivien pracuje jako pediatrička), která je dle mého názoru už zaužívaná. Jak to vidíte vy?
Odpověď: Pokud vztahujeme název pracovní pozice, funkce apod. ke konkrétní ženě (potažmo k ženské literární postavě apod.), doporučujeme užít jeho přechýlenou podobu, v tomto případě tedy pediatrička: Vivien pracuje jako pediatrička.
Téma: Případy (ne)užití genderové korektnosti
Klíčové slovo: senior; klient; hvězdička; asterisk; generické maskulinum
Dotaz: V popisu projektu jsme používali slova senior a klient pro zahrnutí mužů i žen, např.: "Budeme se snažit nacházet řešení pro nejpalčivější problém, se kterým se na nás senioři obracejí, a tím je osamělost." Projekt nám byl vrácen k přepracování s tím, že máme užívat zápis typu senioři*ky, abychom zahrnuli i ženy. Je to opravdu nutné?
Odpověď: Z čistě jazykového hlediska není navržená úprava nezbytná – v češtině se totiž běžně užívá tzv. generické maskulinum, název osoby v mužském rodě tedy může označovat jak muže, tak ženy. Otázkou však zůstává, zda navržená úprava nevychází z nějakých (interních) pokynů pro jazykovou úpravu projektové dokumentace, které je vhodné, či dokonce nutné dodržet. K tomu je však třeba dodat, že zápis typu senioři*ky není zcela neproblematický. Užití hvězdičky pro signalizaci variant totiž není ve společnosti stále všeobecně známé a přijímané, obvykle se v této funkci užívá lomítko: senioři/seniorky. (To však někdy bývá nahrazováno hvězdičkou na základě představy, že omezuje uvedené alternativy – senioři/seniorky = buď senioři, nebo seniorky –, kdežto hvězdička má naznačovat zahrnutí celého spektra genderových identit.) Problematické také je, že na rozdíl od lomítka bývají za hvězdičku připojovány různé části slov bez zcela jasných pravidel.
Téma: Případy (ne)užití genderové korektnosti
Dotaz: Jakým způsobem máme zapracovat do předpisů naší vysoké školy genderově senzitivní vyjadřování? Setkala jsem se užitím lomítka (student/ka) a s pojmenováním osob v mužském rodě (student), přičemž v tomto případě bylo v poznámce pod čarou uvedeno, že se jedná o generické maskulinum, které zahrnuje i ženy.
Odpověď: Nejsme si vědomi toho, že by existovalo nějaké závazné nařízení ustanovující, které jazykové prostředky se v souvislosti s genderově vyváženým vyjadřováním mají v předpisech používat. Takové nařízení či doporučení si však mohou vysoké školy (případně jejich fakulty apod.) vytvořit samy – a některé je opravdu vytvářejí. Záleží tedy na vás, zda budete uvádět rodové varianty přes lomítko (student/ka) či zvolíte ještě nějaké jiné inkluzivní jazykové prostředky, např. zpodstatnělá přídavná jména (studující). Samozřejmě se také můžete rozhodnout užívat generické maskulinum (a třeba to i nějak okomentovat v poznámce pod čarou), to však nelze považovat za prostředek genderově senzitivního vyjadřování.
Téma: Případy (ne)užití genderové korektnosti
Klíčové slovo: důstojnice
Dotaz: Připravuji vizitky pro policii, ale nejsem si jistá, zda mám přechylovat názvy funkcí u žen. Někdo trvá na tom, aby na vizitce bylo napsáno např. "styčná důstojnice", někdo tvrdí, že je lepší užívat pro ženy i muže název funkce "styčný důstojník". Z praxe vím, že se při oslovování hodností užívá třeba "paní plukovnice", ale nikdo neříká "paní majorka", pouze "paní major". Na vizitkách budou hodnosti uvedeny v podobě zkratek, to není problém, jen jsem chtěla naznačit, jak je daná situace komplikovaná. Přiklonili byste se tedy k přechýleným, nebo nepřechýleným názvům funkcí na vizitkách?
Odpověď: Vzhledem k tomu, že je na vizitce uvedeno jméno ženy, považujeme za vhodnější uvést přechýlenou podobu názvu funkce (např. styčná důstojnice). A to i přesto, že některé přechýlené podoby mohou působit poněkud nezvykle, neboť se teprve dostávají do užívání. Tak tomu bylo ostatně i v minulosti např. u slova ministryně, s nímž se v dnešní době setkáváme zcela běžně a nepůsobí nadále příznakově.
Téma: Stylizace formulace
Klíčové slovo: předsedkyně
Dotaz: Na internetu se v životopisu Dany Drábové píše, že je druhá předsedkyně Státního úřadu pro jadernou bezpečnost. Myslím, že to je nesmysl, dotyčná by měla být označena jako první předsedkyně, neboť před ní zastával tuto funkci muž – předseda. Mám pravdu?
Odpověď: Problém s uvedením odpovídající řadové číslovky plyne z užití podstatného jména rodu ženského – předsedkyně. Takové užití je ovšem náležité, neboť pokud hovoříme o ženě, a navíc uvádíme i její vlastní jméno, je vhodné zvolit přechýlenou podobu názvu funkce, kterou dotyčná zastává. Ve spojení s konkrétní ženou totiž není užití tzv. generického maskulina (v dotazu reprezentovaného slovem předseda) namístě. Označení Dany Drábové jakožto předsedkyně je tedy zcela náležité.
Spojení druhá předsedkyně však nabízí několik možných interpretací. Zaprvé může řadová číslovka v kombinaci se slovem předsedkyně popisovat, kolikátá osoba v pořadí vykonává předsednickou funkci, a to nezávisle na pohlaví jejích předchůdců či předchůdkyň. To znamená, že Dana Drábová by mohla být druhou osobou v pořadí, jíž byla svěřena tato funkce. Zadruhé může daná číslovka ve spojení s přechýlenou podobou názvu funkce vyjadřovat, kolikátá žena v pořadí zastává danou funkci. Sdělení bychom tedy mohli interpretovat tak, že před Danou Drábovou vykonávala funkci předsedkyně ještě jedna žena (a neznámý počet mužů). Zatřetí může číslovka zpřesňovat, kterou předsednickou funkci osoba zastává – v některých institucích totiž působí první a druhý předseda (či samozřejmě předsedkyně), druhý z nich může například toho prvního v určitých situacích zastoupit. Pokud bychom se chtěli této víceznačnosti vyhnout, museli bychom zvolit jinou formulaci. Samotná změna číselné hodnoty, již navrhujete, problém neřeší.
Pro úplnost dodejme, že podobně problematická by byla situace, kdy bychom hovořili o muži – např. druhém předsedovi Janu Novákovi. I v tomto případě bychom mohli uvažovat o třech možných interpretacích: Jan Novák by mohl být buď druhou osobou ze všech, které historicky vykonávaly předsednickou funkci, nebo druhým mužem v této funkci, či z hlediska hierarchického uspořádání několika předsednických funkcí jednou z osob, které je vykonávají. Ovšem vzhledem k rozšíření generického maskulina v češtině (ale i na základě našich znalostí o světě) lze předpokládat, že by se většina uživatelů a uživatelek češtiny přiklonila k prvnímu významu. Interpretace spojení druhá předsedkyně bude pravděpodobně vzbuzovat větší nejistotu – ostatně i váš dotaz je toho důkazem.
Téma: Případy (ne)užití genderové korektnosti
Dotaz: Připravujeme imatrikulační listy, na nichž je uvedena formulace typu: "Jan Novák se stává řádným studentem gymnázia." Přemýšlím, zda bychom v případě nastupujících dívek neměli formulaci upravit: "Jana Nováková se stává řádnou studentkou gymnázia." Co si o tom myslíte?
Odpověď: S navrženou úpravou souhlasíme, ve spojení s vlastním jménem dívky je namístě použít přechýlenou podobu studentka (a samozřejmě i jí odpovídající tvar shodného přívlastku).
Téma: Případy (ne)užití genderové korektnosti
Klíčové slovo: starostka
Dotaz: Máme nově zvolenou paní starostku. Můžeme ve spojení s jejím jménem užívat přechýlený název funkce – starostka Jana Nováková? Někdo tvrdí, že v oficiálních dokumentech by měl zůstat starosta, třeba v podpisu – Jana Nováková, starosta města.
Odpověď: Ve spojení s vlastním jménem ženy je vhodné použít přechýlený název funkce, kterou žena zastává – v tomto případě tedy starostka.
Téma: Případy (ne)užití genderové korektnosti
Klíčové slovo: generické maskulinum; rodové varianty
Dotaz: Ve formuláři jsou uvedeny různé skupiny zaměstnanců, např: vrchní sestra, vrchní laborantka, lékaři, farmaceuti. Vadí mi tu střídání ženského a mužského rodu, když daná povolání vykonávají jak muži, tak ženy. Jak to mám sjednotit?
Odpověď: Nejprve si dovolíme upozornit, že kromě ženského a mužského rodu se u uvedených názvů pracovních pozic střídá též jednotné a množné číslo. I to by bylo vhodné sjednotit. Co se gramatické kategorie jmenného rodu týče, nabízejí se dvě řešení: 1. užívat generické maskulinum (vrchní laborant, lékař, farmaceut; vrchní laboranti, lékaři, farmaceuti), respektive v případě vrchní sestry uvádět název pracovní pozice v ženském rodě – tento název lze pak považovat za generické femininum (vrchní sestra; vrchní sestry), 2. s ohledem na genderově vyvážené vyjadřování uvádět názvy pracovních pozic jak v mužském, tak v ženském rodě (např. v podobě vrchní laborant/ka, lékař/ka, farmaceut/ka; vrchní laboranti/laborantky, lékaři/lékařky, farmaceuti/farmaceutky) – v případě vrchní sestry pak bude uvedena jediná varianta (vrchní sestra; vrchní sestry), neboť název této pracovní pozice nemá oficiální rodový protějšek. Z jazykového hlediska jsou obě řešení v pořádku, záleží tedy na vaší preferenci.
Téma: Případy (ne)užití genderové korektnosti
Dotaz: Autorka textu o sobě napsala, že je "módní kreslíř". Nebylo by lepší použít přechýlenou podobu "módní kreslířka"?
Odpověď: Ano, pokud se název povolání, profese apod. vztahuje ke konkrétní ženě, je namístě užít přechýlenou podobu, v tomto případě tedy "módní kreslířka".
Téma: Případy (ne)užití genderové korektnosti
Klíčové slovo: pořadí rodových variant
Dotaz: V angličtině se ve formálních dopisech užívá ustálené oslovení "Dear Sir or Madam", nejprve se tedy oslovuje muž a poté žena. Jak je to v češtině – oslovuje se také "Vážený pane, vážená paní", nebo naopak "Vážená paní, vážený pane"?
Odpověď: V češtině je běžné oslovovat na prvním místě ženy a na druhém místě muže, a to nejen v dopisech (např. "Vážená paní, vážený pane", "Vážené kolegyně, vážení kolegové"), ale i v mluvených komunikátech. Vzhledem k tomu by opačné pořadí jmen v oslovení působilo přinejmenším neobvykle.
Téma: Zápis přejatého slova
Klíčové slovo: adorant
Varianty: adorant; adorand
Dotaz: Máme v textu o opravě památek větu "klenba znázorňující lva, orla a adoranta". Opravila jsem to na adoranda, podle slova adorovat. Chápu to tak, že je to člověk, který někoho adoruje. Ale váhám, jak je to správně.
Odpověď: Jde o velice málo užívané slovo, výkladové slovníky češtiny výraz adorant/adorand nezachycují. ASSČ a rovněž NASCS, SSJČ a PSJČ uvádějí výraz adorátor s významem 1. kdo někoho obdivuje, uctívá; kdo (přehnaně) vyzdvihuje přednosti něčeho, někoho (adorátoři houslisty Pavla Šporcla); 2. kdo modlitbou, obřadním způsobem ap. projevuje úctu k Bohu (adorátor Ježíše v Nejsvětější svátosti).
V ČNK (korpus SYN v11) výraz adorand doložen není, varianta adorant se objevuje 26x (např. jedním z největších adorantů Jezulátka byl sv. František z Assisi; k velkým světcům připojuje menší postavy adorantů, skupiny pečlivě komponuje; kostelní betlémy se doplňovaly o tři nové a vzácné adoranty s doprovodem a dary). Doporučujeme proto v textu ponechat variantu adorant.
Téma: Zápis přejatého slova
Klíčové slovo: tinnitus; tinitus
Varianty: tinnitus; tinitus
Dotaz: Nejsem si jistá, zda psát tinitus, nebo tinnitus. Velký lékařský slovník uvádí tinitus s jedním n, ale v různých textech vidím spíše dvě n: tinnitus.
Odpověď: Výkladové slovníky češtiny výraz neuvádějí, medicínské slovníky nejsou jednotné. Rovněž v ČNK (korpus SYN v11) jsou doloženy obě podoby, a to jak v publicistických, tak odborných textech, zápis tinnitus poněkud převažuje (275 : 192). Volba pravopisné podoby záleží na tom, komu je určen text, v němž je slovo užíváno. Pro odborné texty doporučujeme volit spíše původní podobu tinnitus, v textech určených širší veřejnosti je vhodnější užít zjednodušený zápis tinitus.
Téma: Krátce, nebo dlouze?
Klíčové slovo: haloklina
Varianty: haloklina; haloklína
Dotaz: Píšu odborný text, v němž používám výraz, který se v angličtině píše halocline. Jde o vrstvu vody v podzemních prostorách – na dně je mořská voda, nad ní sladkovodní. Tyto vody se nemísí a mají mezi sebou určité rozhraní, vrstvu. V češtině se výraz halocline překládá obvykle jako haloklina, ale setkal jsem se i s podobou haloklína. V IJP bohužel toto slovo nevidím. Jak ho psát?
Odpověď: IJP zachycuje běžnější slovní zásobu, v tomto případě jde o úzce odborný termín, který není doložen ani v ČNK (SYN v11). Podle internetových zdrojů jednoznačně převažuje varianta haloklina. Např. Wikipedie haloklinu definuje jako přechod mezi dvěma vrstvami vody s rozdílnou salinitou; krátké "i" je užívané rovněž v textu bakalářské práce z Přírodovědné fakulty UK. Podoba haloklina rovněž odpovídá obvyklému zápisu termínu termoklina, toto slovo je doloženo (sedmi doklady) i v korpusu SYN v11. Doporučujeme proto volit zápis haloklina.
Téma: Signalizace alternativ
Klíčové slovo: genderová neutrálnost; rodové varianty; splitting
Dotaz: V inzerátu uvádíme, že sháníme advokáta nebo advokátku, a chtěli bychom tyto rodové varianty oddělit lomítkem nebo závorkou. Která varianta je vhodnější?
Odpověď: V uvedeném případě stojí podstatná jména ve 4. pádě a slovo advokát obsahuje koncovku -a, která ve tvaru ženského rodu není. Z toho důvodu je nutné vypsat obě celá slova, která oddělujeme lomítkem: advokáta/advokátku. Zápis pomocí závorky možný není, závorka se užívá pouze ve zkráceném zápisu, který je namístě jen v případě, že má tvar mužského rodu nulovou koncovku, např. advokát(ka) (také v tomto případě je ale běžnější zápis pomocí lomítka: advokát/ka).
Téma: Krátce, nebo dlouze?
Klíčové slovo: betlemář; betlémář
Varianty: betlemář; betlémář
Dotaz: Mám psát betlemář, nebo betlémář? Nacházím obojí podobu a nevím, která je správná.
Odpověď: Obě podoby jsou slovotvorně v pořádku, můžete užít kteroukoli z nich. Starší SSJČ zachycuje pouze variantu betlemář, IJP a ASSČ uvádí obě možnosti: betlémář i betlemář.