ctu-aic/questions_ujc_cas_cs huggingface dataset:
Téma: Y = obecné jméno – přechylování: časté konkrétní případy/typy, pracovní pozice/funkce
Klíčové slovo: vojákyně, vojačka
Varianty: vojákyně; vojačka; voják
Dotaz: Jak se přechýlí slovo voják? Je přechýlená podoba vojačka, nebo vojákyně? Nebo se může pro ženu v dané funkci použít nepřechýlená podoba voják?
Odpověď: Zastává-li dané povolání žena, je namístě použít pro ni přechýlenou podobu. Přechýlená podoba slova voják je buď vojákyně, nebo vojačka. Podoba vojačka je podle SSČ hovorová (tj. tvoří nižší stylovou vrstvu v rámci spisovnosti). Podle databáze ČNK syn v8 je však podoba vojačka víc než 2krát častější, kontexty, v nichž se vyskytuje, navíc ukazují na to, že se používá neutrálně. Použít lze tedy bez problémů obě podoby – jak vojákyně, tak vojačka.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: klauče
Dotaz: Jaký je původ slova klauče?
Odpověď: Původ slova klauče, které je doloženo z Podkrkonoší a nese význam 'skleněná trubička s řadou z ní vyfouknutých kuliček, event. jiných tvarů', se nám v dostupných zdrojích nepodařilo  dohledat.
Téma: Shoda ve větách s přístavkem (přístavek netvoří osoba)
Klíčové slovo: přístavek v závorce
Dotaz: Mám dilema, jak v jedné větě řešit shodu přísudku s podmětem. Věta zní: "Množství (objem) musí být dostatečné/dostatečný." Autor textu shodu řídil podle bližšího výrazu "objem", ale já nevím, jestli mu ty závorky jaksi neubírají na důležitosti a jestli by se shoda neměla řídit spíš výrazem "množství".
Odpověď: Výraz "objem" bychom v tomto případě hodnotili jako přístavek, jehož oslabená větněčlenská pozice je graficky znázorněna závorkami. Ve větách s přístavkem platí obecné pravidlo, že tvar přísudku je určován podmětem. Tím je ve větě výraz "množství" a shodu řídíme podle něj: "Množství (objem) musí být dostatečné."
Téma: Jiné (nepředvídatelné) konkrétní případy (typ letecký vs. letový, létající vs. letový atp.)
Klíčové slovo: exspirace
Varianty: exspirace
Dotaz: Je správně exspirace (ve významu 'vypršení smlouvy')?
Odpověď: Ano, ve významech 'vydechování, výdech' a 'doba účinnosti' lze (vedle podoby expirace, která je podle databáze ČNK syn v8 o něco častější) použít i podobu exspirace.
Téma: Y = vlastní jméno – přechylování: přechylování obyvatelských jmen, příponou -ka
Klíčové slovo: Břeclavanka
Varianty: Břeclavanka; Břeclavačka
Dotaz: Je správně Břeclavanka, nebo Břeclavačka?
Odpověď: Ve spisovném jazyce je neutrální pouze podoba Břeclavanka, která je utvořena od spisovné (ve spisovném jazyce neutrální) podoby Břeclavan. Podoba Břeclavačka je utvořena od stylově nižší, podle některých zdrojů obecněčeské, podle jiných hovorové podoby Břeclavák. Ve spisovných projevech doporučujeme použít podobu Břeclavanka.
Téma: Y = obecné jméno – přechylování: časté konkrétní případy/typy, pracovní pozice/funkce
Klíčové slovo: vojákyně, vojačka
Dotaz: Jak vypadá přechýlená podoba slova voják?
Odpověď: Přechýlená podoba slova voják je buď vojákyně, nebo vojačka. Podoba vojačka je podle SSČ hovorová (tj. tvoří nižší stylovou vrstvu v rámci spisovnosti). Podle databáze ČNK syn v8 je však podoba vojačka víc než 2krát častější, kontexty, v nichž se vyskytuje, navíc ukazují na to, že se používá neutrálně. Použít lze tedy bez problémů obě podoby – jak vojákyně, tak vojačka.
Téma: Stylizace formulace
Varianty: Prosím všechny zúčastněné, pokud máte možnost, vytiskněte na vašich stolních tiskárnách předvolební plakáty a vyvěste dle vašich možností nejlépe na Praze 1/3, ale prakticky kdekoliv ve Středočeském kraji tam, kde je větší koncentrace lidí, aut...; Prosím všechny zúčastněné, pokud máte možnost, vytiskněte na svých stolních tiskárnách předvolební plakáty a vyvěste je. Nejlépe by to bylo na Praze 1/3, ale je to možné kdekoliv ve Středočeském kraji tam, kde je větší koncentrace lidí, aut...
Dotaz: Mám větu: "Prosím všechny zúčastněné, pokud máte možnost, vytiskněte na vašich stolních tiskárnách předvolební plakáty a vyvěste dle vašich možností nejlépe na Praze 1/3, ale prakticky kdekoliv ve Středočeském kraji tam, kde je větší koncentrace lidí, aut..." Neměla bych do věty doplnit zájmeno odkazující na plakáty – "vyvěste je"? A co kdybych větu rozdělila a doplnila do nově vzniklé věty slovesa? Napsala bych: "...dle vašich možností. Nejlépe by to bylo na Praze 1/3, ale je to možné kdekoliv..."
Odpověď: Se všemi navrženými úpravami souhlasíme, přispívají ke snadnějšímu čtení i porozumění textu. Na rámec dotazu doplňujeme, že by bylo též vhodné použít namísto přivlastňovacího zájmena váš zvratné svůj: "na svých stolních tiskárnách".
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: kolik
Odpověď: Podřadně připojené vedlejší věty uvozené podřadicími spojovacími výrazy je třeba od řídících vět, popř. řídících výrazů, oddělit čárkami.
Téma: Stylizace formulace
Varianty: Existuje i velká skupina na paní hejtmanku naštvaných lidí.; Existuje i velká skupina naštvaných lidí na paní hejtmanku.; Existuje i velká skupina lidí naštvaných na paní hejtmanku.
Dotaz: Co si myslíte o následující větě? "Existuje i velká skupina na paní hejtmanku naštvaných lidí." Podle mě by se měl upravit slovosled: "Existuje i velká skupina naštvaných lidí na paní hejtmanku."
Odpověď: Ze stylistického hlediska jsou obě navrhované varianty nevhodné, proto doporučujeme následující úpravu slovosledu: "Existuje i velká skupina lidí naštvaných na paní hejtmanku."
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: a
Dotaz: Píše se čárka o před spojkou "a" v následující větě? "Kdy se používá krém(,) a kdy je naopak vhodnější roztok?"
Odpověď: Významový poměr mezi danými větami je možno chápat různě a v závislosti na chápání významového poměru pak volit různé interpunkční řešení (viz "konkrétní případ").
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: nebo
Dotaz: Píše se čárka před spojkou "nebo" v následující větě? "Krém, pastu(,) nebo roztok?"
Odpověď: Složky několikanásobných větných členů spojené souřadně v poměru vylučovacím oddělujeme čárkou (viz "konkrétní případ").
Téma: Stylizace formulace
Varianty: Zveme Vás na výtvarnou dílnu zaměřenou na vybarvování historických domů z moduritu. Vzorem Vám bude prohlídka unikátního keramického modelu města Českého Krumlova, zachycujícího jeho podobu kolem roku 1800.; Zveme Vás na výtvarnou dílnu zaměřenou na vybarvování moduritových historických domů. Vzorem Vám bude unikátní keramický model města Českého Krumlova, zachycující jeho podobu kolem roku 1800.
Dotaz: Sepisuji pozvánku: "Zveme Vás na výtvarnou dílnu zaměřenou na vybarvování historických domů z moduritu. Vzorem Vám bude prohlídka unikátního keramického modelu města Českého Krumlova, zachycujícího jeho podobu kolem roku 1800." Je to tak v pořádku? Nebude si třeba někdo myslet, že děti nabádám, aby malovaly po historických domech?
Odpověď: Sdělení jako výzvu k ničení historických domů nevnímáme, v pozvánce je jasně uvedeno, že barveny budou domy z moduritu. To, že se jedná o modely, můžete zdůraznit tak, že informaci o materiálu vyjádříte přídavným jménem: "vybarvování moduritových historických domů". Za problematickou část formulace však považujeme "vzorem Vám bude prohlídka unikátního keramického modelu", neboť vzorem v tomto případě nemůže být prohlídka, nýbrž model města. Po zapracování obou zmíněných úprav bude mít pozvánka následující podobu: "Zveme Vás na výtvarnou dílnu zaměřenou na vybarvování moduritových historických domů. Vzorem Vám bude unikátní keramický model města Českého Krumlova, zachycující jeho podobu kolem roku 1800."
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: ať – či
Odpověď: Jsou-li složky několikanásobných větných členů spojeny dvojitými spojovacími výrazy, píše se před spojovacím výrazem druhé složky čárka.
Téma: Podmětem je zájmeno kdo
Klíčové slovo: kdo
Dotaz: V korektuře textu o pomnících jsem narazila na souvětí, v němž si nevím rady se shodou přísudku s podmětem. Souvětí zní takto: "V obci XY nechali na pomník vedle obrázků obětí zpodobnit i ty, kdo zůstali – ženu s kytičkou a dítě hrající si s helmou." Jaké i/y má být ve slovesu "zůstali"? Řídí se shoda nějakým obecným "oni", nebo tou "ženou a dítětem"?
Odpověď: Část "ženu s kytičkou a dítě hrající si s helmou" je v souvětí přístavkem. I ve větách s přístavkem platí obecné pravidlo, že tvar přísudku je určován podmětem (existují i výjimky, není to však tento případ). Formálním podmětem poslední věty ("kdo zůstali") je zájmeno "kdo", jemuž obvykle odpovídá gramatická shoda podle mužského životného rodu v jednotném čísle, běžná je však i shoda s množným číslem. Nezáleží tedy na tom, kdo ve skutečnosti zůstal; i kdyby to byly pouze ženy a děti, shodu řídíme podmětem, a tím je zájmeno "kdo". Správný zápis tedy vypadá takto: "V obci XY nechali na pomník vedle obrázků obětí zpodobnit i ty, kdo zůstali – ženu s kytičkou a dítě hrající si s helmou."
Téma: Pozdravy
Dotaz: Na konci e-mailu bych na samostatné řádky napsala "Děkuji." a "S pozdravem". Co si o takovém zakončení myslíte?
Odpověď: Uvedené ukončení e-mailu je v pořádku, toto rozvržení textu však nepůsobí příliš vzhledně. Zvažte spojení poděkování a pozdravu, aby stály vedle sebe na jednom řádku, např. "Děkuji a zdravím." nebo "S díky a pozdravem".
Téma: Pozdravy
Klíčové slovo: ahoj; dobrý den
Dotaz: Posílám e-mail kolegům. S některými z nich si tykám, s jinými vykám. Mohu začít e-mail pozdravem "Dobrý den / Ahoj"?
Odpověď: Tato podoba pozdravu je neobvyklá, doporučujeme uchýlit se raději k oslovení, např. "Vážené a milé kolegyně, vážení a milí kolegové".
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: cavyky
Dotaz: Jaký je původ slova cavyky?
Odpověď: Cavyky dnes označují 'okolky', dříve nesly význam 'hašteření, povyk'. Vznikly pravděpodobně kontaminací slov cáry a povyk.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: brykule
Dotaz: Jaký je původ slova brykule?
Odpověď: Brykule, tedy 'vrtochy, drahoty, okolky, cavyky', pocházejí z francouzského bricole 'uskočení, vzpínání se (koně)', které je odvozeno od bricoler 'uskakovat, kutit' nejistého původu.
Téma: Oslovování
Klíčové slovo: farář
Dotaz: Jak mám v úřední korespondenci oslovit faráře – "Důstojný pane", "Vážený důstojný pane", nebo "Důstojný pane [příjmení]"?
Odpověď: Chcete-li užít tuto formu oslovení, doporučujeme samotné "Důstojný pane" (tedy bez přívlastku vážený a příjmení). V úřední komunikaci je však možné užít oslovení "Vážený pane faráři".
Téma: Stylizace formulace
Varianty: z 96procentně recyklovaného plastu; z 96 % z recyklovaného plastu; 96 % lahve je z recyklovaného plastu; 96 % obalu je z recyklovaného plastu
Dotaz: Uváděli jsme, že náš výrobek je prodáván v lahvi, která je vyrobena 100procentně z recyklovaného plastu. Byli jsme však upozorněni, že bychom měli uvádět jen 96 %, neboť víčko z něj vyrobené není. Jak mohu tuto informaci nejlépe vyjádřit – "z 96procentně recyklovaného plastu", "z 96 % z recyklovaného plastu", nebo "96 % lahve je z recyklovaného plastu"?
Odpověď: Variantu "z 96procentně recyklovaného plastu" nedoporučujeme, neboť neodpovídá zamýšlenému významu – formulaci lze vykládat tak, že použitý plast byl zrecyklován pouze z 96 procent (a 4 procenta se tedy zrecyklovat nepodařilo, 4 procenta složení tvoří jiná složka apod.). Za nejméně problematickou, nejpřesnější považujeme variantu "z 96 % z recyklovaného plastu". Co se týče varianty "96 % lahve je z recyklovaného plastu", nedokážeme posoudit, zda opravdu odpovídá skutečnosti – nejsme si jisti, zda lze víčko chápat jako součást lahve. Dáváme proto ke zvážení úpravu: "96 % obalu je z recyklovaného plastu".
Téma: Vyjádření komunikační funkce
Dotaz: Jak mohu vyjádřit prosbu, aby se mnou šla žena nakupovat?
Odpověď: Prosbu lze vyjádřit různými způsoby, např.: "Prosím, pojďme nakupovat." či "Mohli bychom jít nakupovat, prosím?" apod. Roli též hraje kontext, do nějž je promluva zasazena, a zvuková realizace promluvy.
Téma: Identifikace komunikační funkce
Klíčové slovo: prosba; prosím
Dotaz: Lze následující dvě věty interpretovat jako prosbu? "Prosím, pojďme nakupovat. Jdeme."
Odpověď: Uvedené věty nelze hodnotit jako celek, každou větu je třeba klasifikovat zvlášť. První z nich obsahuje tzv. explicitní performativní formuli "prosím", díky níž může být celá věta (i s tvarem rozkazovacího způsobu "pojďme") interpretována jako prosba. Druhá věta ("jdeme") působí spíše jako rozkaz, příkaz. (Ideální by však bylo přihlédnout i ke zvukové realizaci jednotlivých vět, neboť může mít vliv na jejich interpretaci.)
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: který
Dotaz: Píše se čárka před "a" ve větě "Vaříme piva, která vás baví(,) a doufáme, že budou chutnat i vám"?
Odpověď: Vedlejší větu vloženou mezi souřadně spojené hlavní věty oddělujeme čárkami z obou stran. V tom případě se čárka může dostat i před souřadicí spojky spojující věty v poměru slučovacím (viz "konkrétní případ").
Téma: Vedlejší věta příslovečná způsobová
Klíčové slovo: druh vedlejší věty
Dotaz: Nevím si rady s určením druhu vedlejší věty "jak mu říkali" v souvětí "Ačkoli nevěděl, zda se ta ulice skutečně jmenuje tak, jak mu říkali, ochotně přisvědčil". Mohlo by se jednat o vedlejší větu doplňkovou?
Odpověď: Hned zkraje upozorňujeme, že nejsme didaktické pracoviště, takže nevíme, jak k této problematice přistupuje současná školská praxe. Vedlejší větu bychom však určili jako příslovečnou způsobovou – je odpovědí na otázku "jak se jmenuje?". Je pravda, že doplňkové věty skutečně bývají uvozeny spojkou "jak", avšak to neznamená, že všechny vedlejší věty uvozené výrazem "jak" jsou automaticky větami doplňkovými. Vedlejší věty doplňkové většinou rozvíjejí jméno v pozici předmětu a bývají uvozeny slovesy smyslového vnímání ("Viděl Petra, jak zahýbá za roh"). Dobrým poznávacím znamením věty doplňkové je, že ji můžeme nahradit infinitivem nebo dějovým přídavným jménem ("Viděl Petra zahýbat za roh" / "Viděl Petra zahýbajícího za roh"). Vaše věta nic z výše zmíněného nesplňuje, a proto není proč se domnívat, že jde o vedlejší větu doplňkovou.
Téma: Vedlejší věta příslovečná způsobová
Klíčové slovo: druh vedlejší věty
Dotaz: Potřebovala bych pomoct s určením druhu vedlejší věty v souvětí "Každý šel, jak se mu zamanulo". Mohlo by jít o vedlejší větu doplňkovou?
Odpověď: Hned zkraje upozorňujeme, že nejsme didaktické pracoviště, takže nevíme, jak k této problematice přistupuje současná školská praxe. Vedlejší větu bychom však určili jako příslovečnou způsobovou – věta blíže charakterizuje způsob chůze. Je pravda, že doplňkové věty skutečně bývají uvozeny spojkou "jak", avšak to neznamená, že všechny vedlejší věty uvozené výrazem "jak" jsou automaticky větami doplňkovými. Vedlejší věty doplňkové většinou rozvíjejí jméno v pozici předmětu a bývají uvozeny slovesy smyslového vnímání ("Viděl Petra, jak zahýbá za roh"). Dobrým poznávacím znamením věty doplňkové je, že ji můžeme nahradit infinitivem nebo dějovým přídavným jménem ("Viděl Petra zahýbat za roh" / "Viděl Petra zahýbajícího za roh"). Vaše věta nic z výše zmíněného nesplňuje, a proto není proč se domnívat, že jde o vedlejší větu doplňkovou.
Téma: Součástí několikanásobného podmětu není jméno r. muž. živ. (slovosled podmět – přísudek)
Klíčové slovo: shoda s několikanásobným podmětem
Dotaz: Dostala jsem se do sporu s právnickým oddělením naší společnosti. Ve větách typu "Město Veselí nad Lužnicí jako budoucí obdarovaný a Ředitelství silnic a dálnic jako budoucí dárce uzavřely dohodu" jsem vždy psala v přísudku tvrdé y. Právníci mi však tvrdí, že by tam mělo být měkké i, protože ve shodě mají přednost mužská životná jména "obdarovaný" a "dárce".
Odpověď: Pravdu máte Vy, tvar přísudku se řídí podmětem. Tím jsou v této větě slova "město" a "ředitelství", tedy dvě jména středního rodu v jednotném čísle – v takových případech je v přísudku třeba napsat tvrdé y. Výrazy "obdarovaný" a "dárce" zde mají roli doplňku, a na tvar přísudku proto nemají žádný vliv.
Téma: Stylizace formulace
Varianty: Proto když se roku 492 př. n. l. rozhodl perský král Dareios I. rozšířit své území, padl jeho zrak právě na Řecko.; Když se proto roku 492 př. n. l. rozhodl perský král Dareios I. rozšířit své území, padl jeho zrak právě na Řecko.; Když se roku 492 př. n. l. rozhodl perský král Dareios I. rozšířit své území, padl proto jeho zrak právě na Řecko.; Když se tedy roku 492 př. n. l. rozhodl perský král Dareios I. rozšířit své území, padl jeho zrak právě na Řecko.; Takže když se roku 492 př. n. l. rozhodl perský král Dareios I. rozšířit své území, padl jeho zrak právě na Řecko.
Dotaz: Ve výkladu stojí: "V minulosti byla Perská říše mnohem silnější než rozdrobené řecké městské státy, které neustále bojovaly mezi sebou. Proto když se roku 492 př. n. l. rozhodl perský král Dareios I. rozšířit své území, padl jeho zrak právě na Řecko." Nejsem si jist, zda může druhá věta začínat "proto když". Nebylo by lepší změnit slovosled – "Když se proto roku..."? Nebo použít jiné slovo – "Když se tedy roku..."? Jak jinak bych to mohl ještě zformulovat?
Odpověď: Všechny tři možnosti, které uvádíte, jsou přijatelné. Mezi další možné úpravy patří přesun spojky "proto" do druhé věty souvětí (Když se roku 492 př. n. l. rozhodl perský král Dareios I. rozšířit své území, padl proto jeho zrak právě na Řecko.) nebo užití výrazu "takže" namísto "proto" (Takže když se roku 492 př. n. l. rozhodl perský král Dareios I. rozšířit své území, padl jeho zrak právě na Řecko.) – touto úpravou by se text více přiblížil mluveným komunikátům. Zda je tento stylový posun žádoucí, musíte s ohledem na zamýšlené čtenáře posoudit sám.
Téma: Hodnocení formulace
Klíčové slovo: nejen – ale i
Varianty: Žáci se učí provádět sportovní masáž, ale i řadu neléčebných masáží celého těla.; Žáci se učí provádět nejen sportovní masáž, ale i řadu neléčebných masáží celého těla.
Dotaz: V příručce pro žáky základních škol se píše: "Žáci se učí provádět sportovní masáž, ale i řadu neléčebných masáží celého těla." Nevadí, že v první části věty není výraz "nejen"?
Odpověď: Ze stylistického hlediska je vynechání slova "nejen" nevhodné. Jelikož je součásti dvojitého spojovacího výrazu "nejen – ale i", mnozí čtenáři ho mohou v uvedené formulaci postrádat. Absence slova "nejen" tak může na některé čtenáře působit rušivě.
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: ať – nebo
Dotaz: Píše se čárka před spojkou "nebo" ve větě "Ať šlo o kamarády, sport(,) nebo školu"?
Odpověď: Jsou-li složky několikanásobného větného členu spojeny dvojitými spojovacími výrazy, píše se před spojovacím výrazem u druhé (resp. poslední) složky čárka (viz "konkrétní případ").
Téma: Zápis přejatého slova
Klíčové slovo: žerzej
Varianty: žerzej; jersey
Dotaz: Jde mi o to, jak psát materiál, kterému se říká [žerzej]. Setkávám se s podobou žerzej i jersey. Kterou mám preferovat?
Odpověď: Doporučujeme volit vžitou počeštěnou podobu žerzej. Tu zachycuje IJP i všechny výkladové slovníky (NASCS, SSČ, SSJČ). Počeštěný zápis se užívá už řadu desetiletí, v SSJČ je u hesla žerzej uvedena poznámka: dříve psáno jersey. Nepovažujeme za rozumné se vracet k původnímu pravopisu.
Téma: Zápis přejatého slova
Klíčové slovo: džíny; džínsy
Varianty: jeansy; džínsy
Dotaz: Píšeme v češtině jeansy? Nebo je to počeštěné?
Odpověď: Podoba jeansy se sice v praxi objevuje a nelze ji považovat za chybnou, ale doporučujeme užít vžitou počeštěnou podobu džíny nebo džínsy. Obě dvě slova se podle dokladů z ČNK užívají zcela běžně a obě jsou zachycena v IJP, NASCS a SSČ. Slovo džínsy má už i SSJČ z 60. let.
Téma: Zápis přejatého slova
Klíčové slovo: fleece; flís
Varianty: fleece; flís
Dotaz: Jak mám psát slovo [flís]? Původním pravopisem fleece?
Odpověď: Slovníky výraz nezachycují, pravopisná podoba není zatím ustálená. IJP doporučuje v souladu s praxí respektovat obě podoby: původní fleece i počeštěnou (odpovídající výslovnosti) flís.
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: nikoli
Dotaz: Píše se čárka ve spojení "tchyně(,) nikoli tchýně"?
Odpověď: Složky několikanásobného větného členu spojené souřadně v poměru odporovacím oddělujeme čárkou.
Téma: Zápis přejatého slova
Klíčové slovo: blejzr
Varianty: blejzr; blazer
Dotaz: Jak se v češtině píše slovo [blejzr]? Blazer, nebo blejzr?
Odpověď: Podle NASCS a IJP se pro lehké sako s nápadnými knoflíky užívá v češtině slovo blejzr. Podle dokladů z ČNK se původní anglická podoba blazer v textech objevuje výrazně méně často.
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: a; atd.
Dotaz: Píše se čárka před "atd." ve větě "Jejich zákony a výnosy, soupisy(,) atd. byly zaznamenány..."?
Odpověď: Složky několikanásobného větného členu spojené souřadicí spojkou v poměru slučovacím neoddělujeme čárkou (viz "konkrétní případ").
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: jako
Dotaz: Píše se čárka před spojkou "jako" ve větě "Některé evropské země(,) jako ČR, Slovensko, Rakousko, nemají moře"?
Odpověď: Jestliže výraz v přístavku uvozený spojkou "jako" pouze doplňuje sdělení a lze jej z věty vynechat, aniž by se změnil význam sdělení, oddělujeme jej čárkami z obou stran (viz "konkrétní případ").
Téma: Jednoduchý podmět – mn. č. r. muž. neživ.
Klíčové slovo: dárky
Dotaz: Jaké i/y se píše v přísudku ve větě "Dárky by se neměly vracet"? Záleží na tom, jestli větu pronáší muž, nebo žena?
Odpověď: Na tom, kdo větu pronáší, nezáleží. Tvar přísudku určuje podmět a tím je v tomto případě slovo "dárky". Jde o jméno rodu mužského neživotného, a v přísudku je proto třeba napsat tvrdé y.
Téma: Dotazy pro jiné subjekty
Klíčové slovo: písemná soustava
Dotaz: Proč jsou na dresech fotbalového klubu Slavia čínské znaky uvedeny nad latinkou?
Odpověď: Bohužel, na tuto otázku vám nedokážeme odpovědět, pořadí písemných soustav v tomto případě patrně určil zadavatel zakázky. Můžeme jen doplnit, že Česká republika nemá jazykový zákon, který by v podobných situacích určoval pořadí užitého písma.
Téma: Jednoduchý podmět – mn. č. r. muž. neživ.
Klíčové slovo: shoda přísudku s podmětem
Dotaz: Jaké i/y se píše v přísudku ve větě "Automatismy mi nenaskakovaly"? Hraje v tom roli, že jsem muž?
Odpověď: Nikoli. Tvar přísudku se řídí pouze podmětem, jímž je v tomto případě slovo "automatismy". Vaše osoba je zastoupena zájmenem "mi", které ve větě plní roli předmětu, a na shodu přísudku s podmětem proto nemá žádný vliv. Jelikož jsou "automatismy" jméno rodu mužského neživotného, je v přísudku třeba napsat ypsilon: "Automatismy mi nenaskakovaly."
Téma: Zápis přejatého slova
Klíčové slovo: outdoorový
Varianty: outdoorový; outdorový
Dotaz: Potřebuji ověřit, jak mám psát slovo [autdórový]. Objevuje se to jak s jedním, tak se dvěma o.
Odpověď: Mnohá přejatá slova zachovávají původní pravopis. Patří k nim i podstatné jméno outdoor a přídavné jméno outdoorový. Podobu se dvěma oo zachycuje jak IJP, tak NASCS. Podle dokladů z ČNK jednoznačně převládá i v praxi.
Téma: Proč daná příručka neobsahuje určitou informaci?
Klíčové slovo: leu
Dotaz: Proč je u hesla lei v Internetové jazykové příručce v prvním pádě uvedeno: leu, lei, v dalších pádech už jen lei?
Odpověď: Název rumunské měny je v češtině nesklonný. V rumunštině existuje 1. p. j. č.  leu, v ostatních tvarech lei. Vzhledem k tomu, že se podoba leu vyskytuje i v českých textech, uvádí IJP v 1. p. j. č. oba tvary, v ostatních tvarech pouze lei.
Téma: Jednoduchý podmět – mn. č. r. muž. živ.
Klíčové slovo: rodiče
Dotaz: Jaké i/y se píše v přísudku ve větě "Rodiče vykopli/y děti"?
Odpověď: Teoreticky připadají v úvahu dvě řešení – bez znalosti kontextu totiž nelze jednoznačně určit, které slovo je v roli podmětu, tedy kdo koho vykopl. Pakliže jsou podmětem věty "rodiče", bude v přísudku měkké i, protože "rodiče" jsou jméno rodu mužského životného. Pokud jsou podmětem "děti", bude v přísudku ypsilon, protože "děti" jsou v množném čísle rodu ženského.
Téma: Stylizace formulace
Varianty: Tato diplomová práce se zaměřuje na identifikaci dobově platných hodnot ve dvou televizních pořadech, a to v Malém televizním kabaretu a Kabaretu z maringotky.
Dotaz: Mám formulaci: "Tato diplomová práce se zaměřuje na identifikaci dobově platných hodnot ve dvou televizních pořadech a to jsou Malý televizní kabaret a Kabaret z maringotky."Jak jinak bych ještě mohla uvést výčet pořadů?
Odpověď: Doporučujeme užít spojovací výraz "a to": "Tato diplomová práce se zaměřuje na identifikaci dobově platných hodnot ve dvou televizních pořadech, a to v Malém televizním kabaretu a Kabaretu z maringotky."