ctu-aic/questions_ujc_cas_cs huggingface dataset:
Téma: Zkratky grafické
Klíčové slovo: trolejbus
Dotaz: Existuje oficiální zkratka slova trolejbus? Podařilo se mi dohledat pouze zkratku TBS, nejsem si ale jistý, zda ji zapisovat velkými písmeny a zda je vhodná.
Odpověď: Zkratku slova trolejbus jsme v dostupných příručkách nenašli, dané slovo tedy pravděpodobně nemá žádnou všeobecně známou ustálenou zkrácenou variantu. Zkrátit ho však můžeme snadno ad hoc, a to pomocí tzv. zkratky čistě grafické. Taková zkratka se tvoří vypsáním prvního písmena slova nebo slov daného spojení, případně vypsáním charakteristické počáteční skupiny písmen. Za takto zkráceným slovem se pak píše tečka.
Na základě těchto pravidel bychom tedy mohli pro slovo trolejbus vytvořit např. grafickou zkratku trol., ale případně i jiné varianty, které se budou lišit pouze v tom, jak velká část původního slova zůstane ve zkratce zachována. Obvykle se však nevytvářejí takové zkratky, u nichž by zkrácení nepřineslo výraznou úsporu (tj. zkrácení jen o jedno či dvě písmena). U takto vytvořených zkratek, které nejsou ustálené, je především důležité, aby byla zkratka pro čtenáře srozumitelná, proto doporučujeme volit podobu zkratky i na základě povahy textu a čtenářů, kterým bude text určen. Vždy je navíc dobré při prvním užití v textu zkratku vysvětlit, např. v podobě "trolejbus (dále jen trol.)".
Na internetu je možné dohledat pro slovo trolejbus zkratku v podobě TROL (ta je vytvořena pravděpodobně na základě analogie se zkratkou TRAM pro tramvaj, kterou zachycuje Slovník zkratek). Tato zkrácená forma se objevuje poměrně konzistentně v online dostupných seznamech zkratek hasičských sborů, minimálně v této profesní skupině je tedy pravděpodobně relativně vžitá. V textech určených čtenářům mimo tuto skupinu ale doporučujeme raději volit výše zmíněnou zkratku grafickou, ta je totiž na rozdíl od podoby TROL v souladu s pravidly zkracování v češtině. Můžeme se setkat i se zkracováním v podobě TBS (většinou zapisované velkými písmeny), což však raději nedoporučujeme. Tato forma se používá převážně jako součást kódů, které označují jednotlivé typy trolejbusů, popř. trolejbusové linky, pro běžného čtenáře by tedy takováto zkrácená forma nemusela být dostatečně průhledná.
Téma: Zkratky grafické
Klíčové slovo: s. p.
Varianty: s. p.; s.p.
Dotaz: Má se psát zkratka spojení "státní podnik" s mezerou, tj. v podobě s. p., nebo bez mezery, tedy ve formě s.p.?
Odpověď: Spojení "státní podnik" můžeme zkrátit vytvořením tzv. grafické zkratky. Ta se obvykle tvoří tak, že se vypíšou první písmena či charakteristická počáteční skupina písmen slov daného spojení , pokud možno tak, aby zkratka končila souhláskou. Za slovem takto zkráceným se píše tečka, po níž pak následuje buď mezera, nebo jiné interpunkční znaménko než tečka. Z výše uvedených pravidel vyplývá, že spojení "státní podnik" je možné zkrátit ve formě s. p., zkratku tedy píšeme s mezerou.
Téma: Jednoduchý podmět – mn. č. r. muž. neživ.
Klíčové slovo: útvary
Dotaz: Můžete mi prosím poradit, jaké i/y bude v přísudku následující věty? "Na jaře 2019 útvary konstrukce [název] a obchodu vytvořil_ nový systém názvu produktu."
Odpověď: Podmětem uvedené věty je podstatné jméno rodu mužského neživotného v množném čísle ("útvary"). Proto je náležitý tvar přísudku s tvrdým y: "útvary konstrukce [název] a obchodu vytvořily".
Téma: Vedlejší věta přívlastková
Klíčové slovo: kdy
Dotaz: Jaký je prosím druh vedlejší věty v souvětí "Vzpomínám na dětství, kdy začalo sněžit"? Jde o větu přívlastkovou, nebo příslovečnou místní?
Odpověď: Uvedená vedlejší věta rozvíjí podstatné jméno "dětství", určíme ji proto jako větu přívlastkovou (odpovídá na otázku "Jaké dětství?"). O přívlastkové platnosti této věty se můžeme snadno přesvědčit tím, že vztažné příslovce připojující vedlejší větu nahradíme vztažným zájmenem: "Vzpomínám na dětství, v němž / ve kterém začalo sněžit."
Téma: Valence sloves – bezpředložková spojení
Klíčové slovo: dosáhnout
Dotaz: Nejsem si jistá, zda je správně spojení "dosahuje vyššího výdělku", nebo "dosahuje vyšší výdělek". Můžete mi poradit?
Odpověď: Slovník slovesných, substantivních a adjektivních vazeb a spojení uvádí u slovesa "dosáhnout" ve významu "úsilím nabýt" pouze vazbu s druhým pádem (např. dosáhnout uznání, slávy apod.). Valenční slovník českých sloves (též VALLEX 3.0) připouští také vazbu se čtvrtým pádem (např. dosáhnout určitou rychlost). V praxi je však mnohem častější druhý pád – v Českém národním korpusu (SYN v11) je více než 400 000 dokladů vazby dosáhnout/dosahovat někoho/něčeho, zatímto u vazby dosáhnout/dosahovat někoho/něco nalezneme pouze 19 327 dokladů. Spíše bychom tedy doporučili spojení "dosahuje vyššího výdělku", ačkoli vazbu "dosahuje vyšší výdělek" nelze hodnotit jako chybnou.
Téma: Součástí několikanásobného podmětu je mužské jméno ve funkci názvu firmy, značky apod. – typ "Albert a Billa otevřel‑"
Klíčové slovo: shoda s několikanásobným podmětem
Dotaz: Můžete mi prosím poradit, jaké i/y napsat ve spojení "IKEM a Transparency International uzavřel_"?
Odpověď: U podmětu, jehož složkami jsou názvy firem či značek, bývá někdy obtížné rozhodnout, zda shodu řídit podle formy, nebo podle smyslu, často je možné obojí. Ačkoli někdy nelze jednoznačně určit rod názvu společnosti (zejména je-li tento název cizojazyčný nebo má-li podobu zkratky), v uvedeném případě je zřejmé, že ani jedno jméno není rodu mužského životného. Proto by z tohoto hlediska bylo namístě volit v přísudku tvrdé y: "IKEM a Transparency International uzavřely". Nelze však zcela vyloučit ani shodu podle smyslu "IKEM a Transparency International uzavřeli", kdy uvažujeme o osobách, které jsou součástí společnosti / které společnost zastupují. Chceme-li se nejednoznačnostem v řešení vyhnout, je vhodné užít opěrné podstatné jméno – shoda se pak bude řídit podle něj, např. "Společnosti IKEM a Transparency International uzavřely".
Téma: Značky jednotek
Klíčové slovo: dekagram
Dotaz: Jakou značku má dekagram?
Odpověď: Značka pro dekagram má dle rejstříku zkratek a značek ve Slovníku spisovné češtiny pro školu a veřejnost podobu dag, dříve se však používala i značka dkg, jak uvádí např. Slovník zkratek či Nový akademický slovník cizích slov. Doporučujeme užívat spíše první variantu, v neodborných textech je však přípustné i užití starší podoby.
Téma: Zkratky grafické
Klíčové slovo: ks; kus
Varianty: ks; ks.
Dotaz: Píše se zkratka slova kus s tečkou, nebo bez tečky? A jedná se vlastně o zkratku, nebo spíše o značku?
Odpověď: Slovo kus se běžně zkracuje pomocí zkratky ks, kterou můžeme nalézt ve Slovníku zkratek i v rejstříku zkratek a značek ve Slovníku spisovné češtiny pro školu a veřejnost. Řadíme ji mezi tzv. kontrakční zkratky, které se tvoří vypsáním prvního a posledního písmene slova a za nimiž se nepíše tečka. Nejedná se tedy o značku, nicméně Slovník zkratek zaznamenává i značku ks, ta však označuje jednotku času kilosekundu.
Téma: Zkratky grafické
Klíčové slovo: v. v.; ve výslužbě
Dotaz: Jak se má správně psát zkratka spojení "ve výslužbě"?
Odpověď: Spojení "ve výslužbě" se běžně zkracuje pomocí tzv. grafické zkratky v. v., tu můžeme nalézt i v rejstříku zkratek a značek ve Slovníku spisovné češtiny pro školu a veřejnost. Zkratku vytvoříme tak, že vypíšeme první písmena obou slov a za každým napíšeme tečku. Po tečce dle pravopisných pravidel následuje buď mezera, nebo jiné interpunkční znaménko než tečka, náležité je tedy psaní zkratky v. v. s mezerou.
Téma: Součástí několikanásobného podmětu je jméno r. muž. živ. (slovosled přísudek – podmět)
Klíčové slovo: shoda s několikanásobným podmětem
Dotaz: Mám větu "Na Číňany by na pláži čekal_ miny a ježci". Jaké i/y v přísudku bude prosím správně?
Odpověď: Ve větách, kdy přísudek stojí před několikanásobným podmětem, máme dvě možnosti shody. Buď můžeme shodu řídit jménem, které stojí nejblíže přísudku, v tomto případě jménem rodu ženského ("miny"): Na Číňany by na pláži čekaly miny a ježci". Druhou možností je řídit tvar přísudku všemi složkami podmětu, a tedy v tomto případě uplatnit pravidlo o přednosti rodu jména mužského životného: "Na Číňany by na pláži čekali miny a ježci". Obě řešení jsou v pořádku.
Téma: Zeměpisná jména: ženský rod
Klíčové slovo: Georgia
Dotaz: Jak mám správně skloňovat název amerického státu Georgia?
Odpověď: Podobu Georgia, která je standardizovaná (tzn. že je závazná například pro ministerstva či jiné instituce), vyslovovujeme jako [džordža] a skloňujeme podle vzoru "žena" (přičemž ve 2., 3. a 6. pádě jsou vedle tvarů podle vzoru "žena" přípustné také tvary podle vzoru "růže"). Vedle standardizované podoby Georgia se však v úzu objevuje podoba Georgie vyslovovaná jako [džordžije], která se skloňuje ve všech pádech podle vzoru "růže". Ta je v textech, v nichž není vyžadována právě podoba standardizovaná, rovněž přípustná, měli bychom ovšem dávat pozor na to, aby se v rámci jednoho textu současně neobjevovaly tvary odpovídající podobě Georgia a tvary odpovídající podobě Georgie.
Téma: Zeměpisná jména: ženský rod
Klíčové slovo: Ochoz u Brna
Dotaz: Jakého rodu je název obce Ochoz u Brna?
Odpověď: Publikace Naše místní jména a jak jich užívat od Aleny Polívkové (která zřejmě vychází z knihy Místní jména na Moravě a ve Slezsku) uvádí u obce Ochoz u Brna pouze rod mužský neživotný. Ověřili jsme však, že (nejen) v současném úzu jsou v případě obce Ochoz u Brna převažující podoby rodu ženského. Rod ženský je navíc v souladu s původem jména: jméno Ochoz pochází z apelativa ochoz, tzn. 'obejití (resp. úsek majetku stanovený obejitím)', které je ve staročeských slovnících zaznamenáno jako slovo rodu ženského. Doporučovali bychom proto jméno obce Ochoz u Brna užívat v rodě ženském. Pro úplnost dodejme, že jako jméno rodu ženského se Ochoz užívá ještě v případě české vsi Ochoz, která je součástí obce Nasavrky, v ostatních případech rod tohoto zeměpisného jména kolísá. O nově zjištěná data jsme obohatili také heslář Internetové jazykové příručky.
Téma: Odkazování k jinému členu než podmětu
Klíčové slovo: s sebou
Dotaz: Ve Fučíkově Reportáži psané na oprátce jsem si přečetl: "Teď hodiny na Kremlu odbíjejí desátou a na Rudém náměstí začíná přehlídka. Otěcko, jdeme s sebou!" Zarazilo mě spojení "jdeme s sebou". Co mi o něm můžete říct?
Odpověď: Vazba "jít s sebou" je zaznamenána již v Kottově Česko-německém slovníku z konce 19. století. V něm jsou zachyceny příklady jako "počkejte, já půjdu s sebou" (tj. s vámi), "Karel pracoval a Bětuška s sebou" (tj. s ním), "byli jsme s sebou" (tj. s vámi/nimi/tebou). Zájmeno sebou může tedy zastupovat různá další zájmena. Spojení "jít s sebou" se vyskytuje nejčastěji v textech publikovaných ve 20. a 30. letech 20. století nebo u autorů a překladatelů narozených v prvních desetiletích téhož století. Setkáme se s ním tedy například v Haškových Osudech dobrého vojáka Švejka za světové války ("Pojďte s sebou na minutu," řekl plukovník. A tak šli a vedli velmi příjemný rozhovor…) nebo překladu Tolkienova Hobita ("Tak sbohem! Jestli nechcete jít s sebou, uděláte líp, když se s námi rozloučíte bez dalších řečí!"). Podrobně na toto téma pojednal Markus Giger ve stati Jít s sebou a podobná spojení v ČNK a na internetu (Naše řeč, 2007, roč. 90, č. 4, s. 195–202). V současnosti se tato vazba již neužívá, a proto ji lze označit za archaickou.
Téma: Pozdravy
Klíčové slovo: ahoj
Dotaz: Jedna zahraniční youtuberka používá pozdrav "ahoj všichni", pod jejími videi se však objevují komentáře, že je to špatně, jelikož se nemá používat 1. pád. Prý by měla říkat "ahoj všem". Jak je to správně?
Odpověď: Spojení "ahoj všichni" je zcela v pořádku. Tvar všichni je totiž homonymní, užívá se nejen v 1., ale také v 5. pádě. Nadto je pozdrav v této formě (respektive v obou interpunkčně náležitých zápisech, tj. "ahoj všichni" i "ahoj, všichni") frekventovanější, ve verzi syn_v11 Českého národního korpusu má celkem 166 výskytů, kdežto jeho konkurent "ahoj všem" pouze 38. I tato forma pozdravu je však přijatelná, neboť má oporu v eliptickém "(říkám) ahoj všem". Navíc se pravděpodobně šíří vlivem analogie s dalším poměrně běžným pozdravem, jímž je "dobrý den všem" (76 korpusových dokladů).
Téma: Jednoduchý podmět – mn. č. r. muž. živ.
Klíčové slovo: nájemníci
Dotaz: Píše se ve spojení "aby nájemníci nedělal_" tvrdé y, nebo měkké i?
Odpověď: Podmětem dané vedlejší věty je jméno rodu mužského životného "nájemníci", proto je náležitý tvar s měkkým i: "aby nájemníci nedělali".
Téma: Součástí několikanásobného podmětu není jméno r. muž. živ. (slovosled podmět – přísudek)
Klíčové slovo: shoda s několikanásobným podmětem; židle a křesla
Dotaz: Napsala jsem větu "Židle a křesla jsou důležitá", ale korektor mi opravil tvar v přísudku na "důležité"? Opravil mi to správně?
Odpověď: Součástí několikanásobného podmětu je jméno rodu ženského ("židle"), které má "přednost" před jménem rodu středního ("křesla"). Náležité znění věty je tedy skutečně "Židle a křesla jsou důležité". Tvar "důležitá" by byl namístě pouze v případě, že by složkami několikanásobného podmětu byla jména rodu středního v množném čísle, např. "Svítidla a křesla jsou důležitá".
Téma: Spřažení vazeb (zeugma)
Klíčové slovo: zanedbání dvojí vazby; stavení
Dotaz: Chtěla bych se zeptat, zda je v případech, kdy je ve větě třeba užít dva různé tvary, ale tyto tvary jsou homonymní, možno užít jen jeden výraz, např. "ve i u stavení", nebo zda je to také považováno za zeugma. Je tato problematika někde popsána?
Odpověď: Tento specifický případ zeugmatu není v odborné literatuře dostatečně uveden. Vzhledem k tomu, že dvě předložky vyžadují dvě různé vazby, považujeme za nutné v dané větě užít dva tvary, byť jde ve vašem případě o tvary homonymní. Nelze oba tvary vyjádřit jedním výrazem, protože kdybychom do věty dosadili jiné substantivum, vzniklo by defektní spojení (např. "ve i u školy"). Navíc Vladimír Šmilauer v Novočeské skladbě (1966) hodnotí užití dvou předložek u téhož podstatného jména (např. "do a z Holandska" – zde jde dokonce o tentýž pád) jako nevhodné. Náležitá formulace je tedy "ve stavení i u něj".
Téma: Tvar zájmena ve vztažné větě
Klíčové slovo: který; prohlášení
Dotaz: Napsal jsem větu "V čestných prohlášeních, které byly přílohou...", ale kolega mi to opravil následovně: "V čestných prohlášeních, která byla přílohou...". Čí verze je prosím správná?
Odpověď: Zájmeno "který" ve vedlejší větě se vztahuje k podstatnému jménu rodu středního v množném čísle ("prohlášeních"). Proto je jeho náležitý tvar "která" (ta prohlášení, která...). Od toho se pak odvíjí i tvar přísudku ve vedlejší větě: "V čestných prohlášeních, která byla přílohou...".
Téma: Zkratky iniciálové
Klíčové slovo: Ministerstvo zdravotnictví
Varianty: MZ ČR; MZČR
Dotaz: Měla by se psát zkratka Ministerstva zdravotnictví České republiky s mezerou v podobě MZ ČR, nebo bez mezery ve formě MZČR?
Odpověď: Slovní spojení se často zkracují pomocí tzv. iniciálových zkratek, které jsou tvořeny typicky počátečními písmeny slov zkracovaného spojení. Takové zkratky se píšou velkými písmeny (bez mezer a teček). Z toho by vyplývalo, že by se Ministerstvo zdravotnictví České republiky zkracovalo jako MZČR. Zároveň však platí, že složené zkratky se pro přehlednost obvykle člení mezerami. Spojení ministerstvo zdravotnictví se obvykle zkracuje jako MZ a stejně tak Česká republika se sama o sobě běžně zkracuje jako ČR. Je-li zkracovaným výrazem kombinace dvou těchto relativně samostatných částí, výsledná zkratka by měla mít podobu MZ ČR. Podoba s mezerou bývá v úzu preferována, jak dokládá např. 11. verze korpusu SYN, kde se zkratka MZ ČR objevuje celkem v 1667 výskytech a zkratka MZČR pouze ve 243 výskytech. Ani varianta bez mezery by však nebyla chybná.
Téma: Zkratky iniciálové
Klíčové slovo: Filozofická fakulta Univerzity Karlovy
Varianty: FF UK; FFUK
Dotaz: Měla by se psát zkratka Filozofické fakulty Univerzity Karlovy s mezerou v podobě FF UK, nebo bez mezery ve formě FFUK?
Odpověď: Pro označení Filozofické fakulty Univerzity Karlovy můžeme využít tzv. iniciálovou zkratku, tvořenou počátečními písmeny slov obsažených ve zkracovaném spojení. V tomto případě půjde zároveň o zkratku složenou, jejíž součástí je zkratka FF pro spojení filozofická fakulta a dále zkratka Univerzity Karlovy UK (obě tyto zkratky zachycuje Slovník zkratek). Složené zkratky se pro přehlednost obvykle člení mezerami, proto doporučujeme volit podobu FF UK.
Téma: Psaní u/ú/ů
Klíčové slovo: štrúdl; štrůdl
Varianty: štrúdl; štrůdl
Dotaz: Můžeme psát štrůdl (s kroužkem nad ů), nebo píšeme štrúdl?
Odpověď: Jde o přejaté slovo (z něm. Strudel), proto ho ve starších jazykových příručkách najdete pouze v podobě štrúdl. S čárkovaným ú píšeme i další přejatá slova, např. skútr, pedikúra, medúza, túje. Synonymní výraz pro závin však v češtině už natolik zdomácněl, že je jeho cizí původ pro mnohé uživatele češtiny již zastřený. V praxi se postupně prosadila i pravopisně počeštěná podoba štrůdl. Je natolik rozšířená, že byla nově zařazena i do IJP. Je tedy možné psát jak štrúdl, tak štrůdl.
Téma: Výslovnost konkrétního slova (hláskového spojení, spojení slov atp.)
Klíčové slovo: Jean Hus
Dotaz: Velmi mi vadí komolení výslovnosti cizích vlastních jmen, a to nejen v češtině. Víte například, kdo to je, když Francouz vysloví [žán y]?
Odpověď: Každý jazyk má pro (nejen výslovnostní) adaptaci jmen cizího původu vlastní pravidla/normy. Někteří mluvčí si navíc jména přizpůsobují více, jiní se snaží co nejvíce napodobit původní výslovnost. Vzhledem k tomu, že jsou nám známa základní pravidla, která se uplatňují ve francouzské výslovnosti, je pravděpodobné, že [žán y] bude odpovídat jménu Jean (= Jan) Hus.
Téma: Výslovnost konkrétního slova (hláskového spojení, spojení slov atp.)
Klíčové slovo: Wolker
Varianty: [volkr]; [volker]
Dotaz: Jak se vyslovuje příjmení básníka Wolkera/Wolkra? Vypouští se samohláska [e], nebo se ponechává?
Odpověď: Příjmení německého původu zakončená na ‑er nebo ‑el (Richter, Schlegel, Wolker atp.) ve výslovnosti často kolísají. Pro tyto případy nelze stanovit jednoznačné pravidlo, z hlediska ortoepických zásad je obojí podoba možná, záleží především na rodinné tradici a přání nositele. V případě básníka Jiřího Wolk(e)ra uvádí např. příručka Čteme je správně? obojí výslovnostní podobu [volkr] i [volker].
Téma: Výslovnost konkrétního slova (hláskového spojení, spojení slov atp.)
Klíčové slovo: tis
Varianty: [ťis]; [tys]
Dotaz: Jak se správně v češtině vyslovuje název stromu tis (např. tis červený)? V Internetové jazykové příručce je uvedena výslovnost [ťis], ale na Moravě se setkávám pouze s podobou [tys].
Odpověď: Vzhledem k tomu, že jde o slovo domácího původu, doporučujeme vyslovovat [ťis]. Kombinace písmen -ti- se čte jako [ty] pouze v přejatých výrazech. Máte pravdu, že někteří uživatelé češtiny vyslovují [tys] s počátečním [t], nikoli s [ť], avšak nedomníváme se, že by tento jev souvisel např. s moravskými nářečími, lze se s ním setkat zcela jistě i v Čechách.
Téma: Obecné principy spisovné výslovnosti
Klíčové slovo: povinnost; denní
Varianty: [povinost]; [povinnost]; [deňí]; [denňí]
Dotaz: Jak se vyslovují slova typu "povinnost" či "denní", v nichž se píší za sebou dvě "n"?
Odpověď: Ortoepická kodifikace doporučuje ve spojeních dvou stejných souhlásek v kořeni slova nebo na méně zřetelných morfologických švech zjednodušenou výslovnostní podobu, tj. např. slovo "povinnost" se tak vysloví jako [povinost]. Zdvojená výslovnost je přijatelná pouze ojediněle, a to ve zvlášť pečlivé výslovnosti např. při recitaci, navíc ještě zejména u knižních, básnických nebo zřídka užívaných slov. Ve slovech typu "denní" se sice píší rovněž dvě písmena "n" za sebou, avšak odpovídají souhláskové kombinaci [nň], nikoli skupině [nn]. Z příkladu "činně" [čiňe] uvedeného v ortoepické kodifikaci lze vysoudit (podrobněji viz Štěpánová, V. 2019. Vývoj kodifikace české výslovnosti. Praha: Academia, s. 166), že i zde se za základní spisovnou považuje zjednodušená podoba, tj. "denní" [deňí]; plná výslovnost [denňí] by pak připadala v úvahu zřejmě pouze výjimečně ve zvlášť pečlivém stylu.
Téma: Výslovnost konkrétního slova (hláskového spojení, spojení slov atp.)
Klíčové slovo: muzei
Varianty: [muzeji]; [muzei]
Dotaz: Jak se v češtině vyslovuje tvar 7. pádu množného čísla slova "muzeum"? Bude tam mezi samohláskami vloženo [j]?
Odpověď: Jednoduchá odpověď na Váš dotaz, jak se vyslovují v češtině slovní tvary typu muzei, neexistuje. Reálná výslovnost je značně variabilní (v závislosti na konkrétním mluvčím, slově, hláskovém okolí atp.). Tvar muzei lze určitě vyslovit "explicitně" jako [muzeji] a jistě to není chybné, pro většinu posluchačů pravděpodobně ani nijak nápadné/rušivé (pokud [j] není přespříliš zdůrazněné/vyražené). Na druhou stranu je ovšem časté [j] v podstatě nevyslovit, avšak v artikulaci za sebou jdoucích vokálů [e] a [i] (respektive mezi kterýmkoli vokálem a [i], přičemž na jejich pořadí nezáleží) se zcela přirozeně vyskytne jakýsi "přechodový" prvek, který je zvukově nejbližší právě [j]. Je pak velmi těžké stanovit hranici, kdy už jde o "regulérní" [j] a kdy ještě ne. V publikaci Výslovnost spisovné češtiny (1978) je tato problematika zmíněna na s. 41 (§ 47). Jsou tu však použity formulace jako "čteme obvykle", "se vyslovuje někdy třené [j], jindy spíše neslabičné [i̯]", což přesně odráží realitu. S jistotou pak lze jen potvrdit, že jako nevhodnou hodnotíme hyperkorektní výslovnost s rázem, tj. [muzeʔi], s níž se také můžeme občas v praxi setkat.
Téma: Výslovnost konkrétního slova (hláskového spojení, spojení slov atp.)
Klíčové slovo: COOP
Dotaz: Jak se v češtině má vyslovovat název obchodu COOP?
Odpověď: Výslovnost názvů firem (zde jde konkrétně o označení skupiny spotřebních družstev) není nikde kodifikována, obvykle se vžije taková podoba, kterou používá sama daná společnost např. v reklamě. Domníváme se, že vžitá česká výslovnost je [koop], případně [koʔop] (podobně jako např. výraz "kooperace" lze vyslovit jak bez rázu [kooperace], tak s ním [koʔoperace]), což odpovídá tomu, že daný název zjevně vychází z anglického výrazu "cooperative". Nad rámec dotazu doplňme, že z hlediska českého pravopisu není důvod zapisovat tento druh pojmenování velkými písmeny, neboť nejde o iniciálovou zkratku.
Téma: Výklad jména
Klíčové slovo: Yazigee
Dotaz: Je příjmení Yazigee ukrajinského původu?
Odpověď: Toto konkrétní jméno nezachycují žádné nám dostupné fonetické ani onomastické příručky, jediným možným informačním zdrojem je internet. Je možné, že podoba Yazigee je alternativní formou zápisu příjmení Yaziji, Yazigi atp. arabského či tureckého původu. Tyto informace bohužel nemůžeme nijak relevantně ověřit, nicméně vzhledem k hláskovému/písmennému skladu daného příjmení bychom ukrajinský původ z jazykového hlediska vyloučili.
Téma: Výslovnost konkrétního slova (hláskového spojení, spojení slov atp.)
Klíčové slovo: Yazigee
Dotaz: Jak se má v češtině správně vyslovit příjmení Yazigee?
Odpověď: Pro výslovnost jmen, která jsou evidentně cizího původu, platí, že se do češtiny adaptuje zvuková podoba z výchozího jazyka. Protože výslovnost vlastních jmen se nejen v češtině ne vždy řídí obecnými výslovnostními pravidly, ale často hraje roli i rodinný úzus, je nutno zjistit zvukovou podobu konkrétního jména nejlépe u jeho samotného nositele. Zde situaci navíc komplikuje fakt, že není jasné, z jakého jazyka primárně vycházet. Vzhledem k tomu, že toto konkrétní jméno nezachycují žádné nám dostupné fonetické ani onomastické příručky, jediným možným informačním zdrojem je internet. Je možné, že podoba Yazigee je alternativní formou zápisu příjmení Yaziji, Yazigi atp. (arabského či tureckého původu), jehož do češtiny adaptovaná výslovnost by pravděpodobně byla [jazidží]. Tyto informace však bohužel nemůžeme nijak relevantně ověřit.