ctu-aic/questions_ujc_cas_cs huggingface dataset:
Téma: Zkratky grafické
Klíčové slovo: např.
Dotaz: Je možné zkrátit slovo například pomocí zkratky např.? A je vhodné použít takovouto zkratku v lokálním periodiku?
Odpověď: Slovo například se běžně zkracuje pomocí tzv. grafické zkratky např., která je tvořena charakteristickou počáteční skupinou písmen daného slova a je zakončena tečkou. Tuto zkratku můžeme nalézt ve Slovníku zkratek i v rejstříku zkratek a značek, který je součástí Slovníku spisovné češtiny pro školu a veřejnost. Protože se jedná o zkratku ustálenou, a tudíž pro čtenáře srozumitelnou, nic nebrání jejímu užití v lokálním periodiku.
Téma: Matematické znaky
Klíčové slovo: větší než
Varianty: n > 1; n>1
Dotaz: Mám dotaz týkající se psaní mezer okolo znaku větší než (>). Měly by se psát ve spojení n > 1 okolo tohoto znaku mezery?
Odpověď: Matematické znaky větší než (>) a menší než (<) jsou vždy z obou stran odděleny mezerou. Nechovají se tedy stejným způsobem jako matematické znaky + a -, u nichž rozlišujeme, zda jsou součástí rovnice, nebo zda vyjadřují kladnou/zápornou hodnotu čísla či mezní úchylku. V uvedeném případě tedy zvolíme zápis n > 1, tj. s mezerami okolo znaku (>).
Téma: Konkurence zkratky a značky
Klíčové slovo: hodina; h; h.; hod.
Varianty: hod.; h
Dotaz: Tuším, že hodinu je možné zapsat pomocí značky i zkratky. Jak to ale v takovém případě je se psaním teček? Má se psát hod. s tečkou a h bez tečky?
Odpověď: Pro označení hodiny lze použít značku h, kterou zapisujeme bez tečky, nebo zkratky hod., h., jež se uvádějí s tečkami. Vyjádření časových jednotek má být v celém dokumentu jednotné.
Téma: Jednoduchý podmět – mn. č. r. ž.
Klíčové slovo: děti
Dotaz: Platí stále pravidlo, že ve shodě přísudku s podmětem "děti" se píše tvrdé y, např. "děti si hrály"?
Odpověď: Ano, podstatné jméno "děti" je v množném čísle rodu ženského (skloňujeme jej podle vzoru "kost"), proto je v přísudku náležitý tvar s tvrdým y: "děti si hrály".
Téma: Jednoduchý podmět – mn. č. r. muž. živ.
Klíčové slovo: rodiče, koně
Dotaz: Platí stále pravidlo, že ve shodě přísudku se jmény "rodiče, koně" se má psát tvrdé y, tedy "rodiče přišly", "koně se pásly" apod.?
Odpověď: Takové pravidlo neplatilo a neplatí – podstatná jména "rodiče, lidičky, koně", ačkoli mají v množném čísle neživotnou koncovku -e a -y, jsou rodu mužského životného, proto je náležité napsat v přísudku měkké i, tedy "rodiče přišli", "koně se pásli" apod. Pouze pokud podstatné jméno "kůň" označuje neživou věc podobající se koni, bude ve shodě u množného čísla tvrdé y, např. "dřevěné koně stály".
Téma: Nominativ jmenovací
Klíčové slovo: nominativ jmenovací
Dotaz: Mám spojení typu "za Českomoravská společnost, a. s., Jan Novák". Nemělo by být správně "za Českomoravskou společnost, a. s., Jan Novák"? Nebo je možné ponechat název firmy i v prvním pádě?
Odpověď: Tzv. nominativ jmenovací (vlastní jméno v 1. pádě) je možno uplatnit jen tehdy, použijeme-li před tímto vlastním jménem jméno obecné (tzv. opěrné), které skloňujeme, například "za firmu Českomoravská společnost, a. s., Jan Novák". Bez opěrného jména je náležitá pouze skloňovaná podoba, tedy "za Českomoravskou společnost, a. s., Jan Novák".
Téma: Skupina samohláska-souhláska-souhláska-samohláska
Klíčové slovo: odejde
Varianty: odej-de; ode-jde
Dotaz: Jak se správně dělí slovo odejde? Dělí se správně odej-de, nebo ode-jde?
Odpověď: Slovo odejde se správně dělí takto: ode-jde. Je‑li ve skupině samohláska + souhláska + souhláska + samohláska přítomen morfematický šev (předponový nebo mezi dvěma složkami složeniny), dělíme na švu. Ode- je předpona, -jd- je kořen, odtud tedy správné dělení ode-jde.
Téma: Skupina souhláska + r v jiné než slabikotvorné pozici nebo ř
Klíčové slovo: bratří
Varianty: brat-ří; bra-tří
Dotaz: Jak se na konci řádku správně dělí slovo bratří? Dělí se správně brat-ří, nebo bra-tří?
Odpověď: Slovo bratří se na konci řádku správně dělí takto: bra-t-ří. Předchází‑li -ř- jakákoli souhláska a té nepředchází samohláska, kterou začíná slovo, dělíme buď před -ř-, nebo před předchozí souhláskou. Odtud tedy možnost dělit jak brat-ří, tak i bra-tří.
Téma: Dvě samohlásky vedle sebe
Klíčové slovo: realisté
Varianty: re-alisté; rea-listé
Dotaz: Jak se správně dělí slovo realisté? Je možné dělit re-alisté, nebo jen rea-listé?
Odpověď: Slovo realisté se na konci řádku správně dělí takto: rea-li-s-té. Nacházejí‑li se vedle sebe dvě samohlásky, které nejsou rozdělené morfematickým švem (nebo jde o příponu či koncovku), nedělíme je. Odtud tedy jediné správné dělení: rea-listé.
Téma: Zkratky grafické
Klíčové slovo: milion
Varianty: mil.; mil
Dotaz: Píše se za zkratkou slova milion tečka?
Odpověď: Ano, zkratka slova milion by se měla psát s tečkou, náležitá je tedy podoba mil., kterou nalezneme ve Slovníku zkratek i v rejstříku zkratek, jenž je součástí Slovníku spisovné češtiny pro školu a veřejnost. Jedná se totiž o zkratku, nikoliv značku, a to o zkratku čistě grafickou, která je tvořena charakteristickou počáteční skupinou písmen zkráceného slova a je zakončena tečkou.
Téma: Zkratky grafické
Klíčové slovo: směrodatná odchylka
Varianty: sm. odch.; Sm.odch
Dotaz: Opravuji magisterskou práci a mám problém s podobou jedné zkratky. Autor v práci používá zkratku pro spojení směrodatná odchylka v podobě Sm.odch., tedy s velkým počátečním písmenem v první části a bez mezery. Neměla by se taková zkratka ale psát s malými písmeny a s mezerou?
Odpověď: Zkratku pro slovní spojení směrodatná odchylka jsme v dostupných příručkách nenašli, lze ji však snadno vytvořit ad hoc, a to pomocí tzv. zkratky čistě grafické. Taková zkratka se tvoří vypsáním prvního písmena slova nebo slov daného spojení, případně vypsáním charakteristické počáteční skupiny písmen. Za slovem takto zkráceným se píše tečka, po níž pak následuje buď mezera, nebo jiné interpunkční znaménko než tečka. Z výše uvedených pravidel tedy vyplývá, že spojení směrodatná odchylka je možné zkrátit např. prostřednictvím zkratky sm. odch., psané s malými počátečními písmeny a s mezerou. U takto vytvořených zkratek, které nejsou ustálené, je důležité, aby byla zkratka pro čtenáře srozumitelná. V případě závěrečné práce může autor nadefinovat konkrétní podobu grafické zkratky např. v seznamu užitých zkratek, čímž zajistí její vyšší srozumitelnost.
Téma: Zkratky grafické
Klíčové slovo: pan
Varianty: P.; p.
Dotaz: Sepisuji zápis ze zastupitelstva a potřebuji uvést na začátku věty zkratku slova pan. Mám ji v takovém případě napsat s velkým, nebo malým písmenem?
Odpověď: Slovo pan se běžně zkracuje pomocí tzv. grafické zkratky, která je tvořena prvním písmenem zkráceného slova a je zakončena tečkou. Slovník zkratek i rejstřík zkratek ve Slovníku spisovné češtiny pro školu a veřejnost uvádějí pro slovo pan zkratku "p.", základní je tedy podoba s malým písmenem. Pokud je ale grafickou zkratkou uvozena věta, napíšeme ji s písmenem velkým, stejně jako to děláme i u slov nezkrácených. Ve vašem případě tedy zvolíme podobu "P.", aby byla zajištěna signalizace začátku věty.
Téma: Zkratky grafické
Klíčové slovo: a. s.; akciová společnost
Varianty: a. s.; a.s.
Dotaz: Opravuji jeden text a v něm se opakovaně objevuje zkratka spojení "akciová společnost", avšak psaná bez mezery. Myslela jsem, že se má tato zkratka psát s mezerou. Jak to tedy je?
Odpověď: Zkratka slovního spojení "akciová společnost" se tvoří tak, že se ponechávají začátky zkracovaných slov a to, co se vynechává, se nahrazuje tečkami. Jelikož se podle pravidel českého pravopisu po interpunkčním znaménku píše mezera (nebo jiné interpunkční znaménko), "akciová společnost" se zkracuje jako "a. s.", píše se tedy s mezerou. V praxi se však bohužel často můžeme setkat s tím, že je tato zkratka zapsána v obchodním rejstříku chybně, tj. zpravidla bez mezery nebo bez interpunkční čárky, která má oddělovat zkratku od názvu společnosti. V dokumentech, které jsou administrativně či právně závazné, se běžně zachovává podoba zkratky z obchodního rejstříku, tedy i ta chybná. Naopak v textech, které nemají právní charakter, doporučujeme psát tyto zkratky v souladu s českým pravopisem, a to i v případech, kdy jsou konkrétní společnosti v obchodním rejstříku zapsány jinak.
Téma: Podoba titulu
Klíčové slovo: doktor
Varianty: dr.; Dr.
Dotaz: Překládám text, ve kterém se vyskytuje mnoho jmen vědců s titulem Ph.D. V daném textu jsou pak tato jména užívána, pravděpodobně za účelem zkrácení či zjednodušení formulace, i ve spojení se zkratkou slova doktor. Jak mám v takovém případě psát tuto zkratku? Mám ji psát s velkým, nebo malým počátečním písmenem?
Odpověď: V případě, že chceme zkratkou slova doktor nahradit titul Ph.D., použijeme podobu s malým počátečním písmenem. Zkratka dr. totiž může zastupovat jakýkoli doktorát bez ohledu na oblast věd a stupeň studia, užívá se však pouze v méně oficiálních kontextech, kdy není třeba titul specifikovat. Naopak v oficiálnějších textech je lepší se této zkratce spíše vyhýbat, mohla by být totiž mylně zaměňována za zkratku Dr., psanou s velkým počátečním písmenem. Takováto zkratka odkazuje k titulu doktor ve smyslu akademicko-vědeckého titulu, který byl v Československu a poté v Česku udělován v letech 1990–1998 a jehož nástupcem je v českém prostředí titul doktor filozofie (Ph.D.).
Téma: I, nebo y?
Klíčové slovo: sirob
Varianty: syrob; sirob
Dotaz: Chci se ujistit, že syrob (s b na konci) se píše s y.
Odpověď: Je to poněkud složitější, protože s pravopisnou podobou syrob se dnes setkáváme na některých výrobcích. Ve starších zdrojích (PSJČ a rovněž v SSJČ) najdeme podobu syrob a syrup. Ale už v SSJČ je vedle této pravopisné podoby uvedena i varianta sirob, sirup (s poznámkou: dříve psáno sy-). Změnu přinesla PČP z roku 1957. Novější slovníky zachycují už pouze podoby s i: sirob, sirup. V současných textech proto doporučujeme psát sirob. 
Vysvětlení je možné najít v IJP v kapitole Vyjmenovaná slova, bod 4.8.
Téma: Nespisovné a regionální výrazy
Klíčové slovo: slabihoudek
Dotaz: Nenašla jsem, jak psát slovo slabihoudek. Nemyslím příjmení, ale někoho, kdo nemá sílu, slabého člověka.
Odpověď: Expresivní výraz slabihoudek (s i) je zachycen v SSJČ. Slovník uvádí význam slabý, choulostivý člověk.
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: na shledanou
Varianty: na shledanou; nashledanou
Dotaz: Jen se ujišťuju, že na shledanou se píše zvlášť, jako dvě slova.
Odpověď: Ano, správně je jen psaní zvlášť: na shledanou. Zpodstatnělá přídavná jména, která se užívají pouze či převážně s předložkou na a pojí se se 4. pádem, píšeme podle platné kodifikace zvlášť. Vedle na shledanou to jsou např. spojení na viděnou, na slyšenou, (jako) na zavolanou.
Téma: Zápis domácího slova
Klíčové slovo: jet
Varianty: jet; jed
Dotaz: Pořád váhám, jestli psát t, nebo d. Jde o větu "Mohli bychom jet třeba v sobotu". Vím, že rozkaz je jeť (třeba ve větě Jeť rychle pryč), ale stále nevím.
Odpověď: Mýlíte se, v rozkazovacím způsobu jsou náležité podoby jeď (jeďme, jeďte). Tím ale pravopis slovesa jet, na které se ptáte, nezdůvodníme. V uvedené větě píšeme na konci slovesa t: "Mohli bychom jet třeba v sobotu". Jde o infinitiv slovesa a infinitivy vždy končí na -t, např. jet, přijet, dojet, myslet, dělat.
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: jako by
Varianty: jako by; jakoby
Dotaz: V textu je věta "Jakoby nevěděl, o co jde". Autor píše jakoby dohromady, ale pochybuji o tom, že to tak má být, protože přece můžu říct  Jako kdyby nevěděl.
Odpověď: Doporučujeme psát jako by zvlášť: Jako by nevěděl, o co jde. Jde o slovesný tvar podmiňovacího způsobu (nevěděl by). Máte pravdu, že pomůckou může být náhrada slovy jako kdyby "jako kdyby nevěděl". Vhodnější pomůckou je převedení do jiné osoby: Já, jako bych nevěděla, o co jde. Pokud se mění tvar podmiňovacího způsobu, píšeme jako by zvlášť.
Téma: Přísudek slovesný s modálním slovesem
Klíčové slovo: modální sloveso; přísudek slovesný složený; přísudek jmenný se sponou
Dotaz: Jak mám určit přísudek ve větě "Jako malý chtěl být popelářem"? A o jaký druh přísudku jde?
Odpověď: Nejprve musíme upozornit, že Ústav pro jazyk český není didaktické pracoviště, a proto nemůžeme s určitostí říci, jak k tomuto gramatickému jevu přistupuje současná školská praxe. V souladu se Základní mluvnicí českého jazyka, která shrnuje učivo v rozsahu základního a středního vzdělávání, bychom se však klonili k názoru, že jde o kombinaci slovesného složeného přísudku (modální sloveso v určitém tvaru a plnovýznamové sloveso v infinitivu, např. "Chci se napít") a přísudku jmenného se sponou (např. "Stal se popelářem"). Jako přísudek bychom tedy určili celé spojení "chtěl být popelářem".
Téma: Přísudek slovesný s modálním slovesem
Klíčové slovo: modální sloveso; infinitiv
Dotaz: Je ve větě "Mluvit se tam nesmí" infinitiv "mluvit" podmětem, nebo součástí přísudku?
Odpověď: Uvedená věta je tzv. bezpodmětnou větnou strukturou, to znamená, že neobsahuje podmět. V některých mluvnicích je tento typ označován jako jednočlenná věta slovesná. Výraz "mluvit" tedy nemůže být podmětem. Dále při rozlišování, zda je infinitiv součástí přísudku, nebo jde o jiný větný člen, zjednodušeně řečeno platí, že pokud infinitiv následuje po modálním či fázovém slovesu a tvoří s ním významový celek, je obvykle chápán jako součást složeného slovesného přísudku. Výraz "mluvit" je zde tedy součástí složeného přísudku, který se skládá z určitého tvaru modálního (způsobového) slovesa "nesmět" a infinitivu plnovýznamového slovesa "mluvit".
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: co
Dotaz: Píše se čárka ve spojení "To je(,) oč tu běží"?
Odpověď: Podřadně připojenou vedlejší větu uvozenou vztažným zájmenem je třeba od řídící věty, popř. řídícího výrazu, oddělit čárkami (viz "konkrétní případ").
Téma: Skupina s/š + souhláska
Klíčové slovo: rychlostí
Varianty: rychlos-tí; rychlo-stí
Dotaz: Jak se správně na konci řádku dělí slovo rychlostí? Mělo by se dělit rychlos-tí, nebo rychlo-stí?
Odpověď: Slovo rychlostí se na konci řádku správně dělí takto: rych-lo-s-tí. Spojení samohláska + -s‑ + souhláska + samohláska je možné dělit buď po -s-, nebo před -s-. Odtud tedy možnost dělit jak rychlos-tí, tak i rychlo-stí.
Téma: Zápis přejatého slova
Klíčové slovo: isonosník; izonosník
Varianty: isonosník; izonosník
Dotaz: Chtěl bych se poradit o správné pravopisné podobě slova isonosník, resp. izonosník. Vyskytuje se i podoba ISO nosník, tu ale nepovažuju za správnou, protože nejde o iniciálovou zkratku. Domnívám se, že původně jde o německý výrobek Isokorb, je to nosník s vloženou izolací.
Odpověď: Žádný slovník bohužel výraz nezachycuje, doklady nejsou ani v ČNK. Máte pravdu, že internetové doklady jsou dosti nejednotné. Z popisu výrobku (jde o termoizolační nosník pro přerušení tepelných mostů) je značně pravděpodobné, že motivací pro pojmenování tohoto typu nosníku je výraz izolace. Toto slovo se v dnešní češtině píše v souladu s výslovností se "z". Za nejvhodnější proto považujeme zápis izonosník (srov. izolační, izolátor, izolovat). Protože ale může jít i o přejatý název, značku výrobku, nelze vyloučit ani variantu isonosník.
Téma: Psaní u/ú/ů
Klíčové slovo: Halyvúd, Halyvůd
Varianty: Halyvúd; Halyvůd
Dotaz: Kolega v článku záměrně místo Hollywood použil zápis Halyvúd. Já bych dala přednost psaní s ů: Halyvůd. Kolega oponuje, že kroužek (nad ů) signalizuje, že původně se slovo psalo s ou, což ale v tomto případě není pravda. Jak máme slovo psát?
Odpověď: Kolegův argument není přesný, ů píšeme v českých slovech s původní dvojhláskou uo (nikoli ou). Kroužek nad u, který dnes vnímáme jako diakritické znaménko, původně reprezentoval o‑ový element zanikající dvojhlásky [uo] (duom > dům, kuoň > kůň). V tomto případě jde však o něco jiného. Protože nejde o náležitou podobu zeměpisného jména, ale o záměrnou zkomoleninu vycházející z výslovnosti, není pravopisná podoba stanovena závazně. Oba zápisy lze přijmout, jako srovnání se nabízejí zápisy neformálního výrazu vyggůglit/vygúglit. 
Doplňujeme, že v ČNK ani na internetu se ani jedna z uvedených podob nevyskytuje, ve dvou případech je doložen zápis Halywůd (album Ten Halywůd skupiny Kašpárek v rohlíku a píseň Halywůd skupiny Kryštof). Rozhodnutí, jak slovo v článku psát, záleží na vás.
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: a
Dotaz: Mám napsat čárku před spojkou "a" v následující větě? "V krátkých medailoncích vám představujeme v abecedním pořadí kandidáty, se kterými budete moci hovořit, seznámit se s jejich vizemi a plány(,) a také na místě diskutovat."
Odpověď: Složky několikanásobného větného členu spojené spojkou "a" v poměru slučovacím neoddělujeme čárkou (viz "konkrétní případ"). Oddělíme je pouze v případě, že jsou spojeny beze spojky.
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: nebo
Dotaz: Píše se čárka před spojkou "nebo" ve větě "Ochotně mi tyto archy zapůjčili nebo mi je alespoň nechali prohlédnout"?
Odpověď: Pokud spojka "nebo" souřadně spojuje věty v poměru slučovacím, nepíšeme před ní čárku (viz "konkrétní případ").
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: buď – nebo
Dotaz: Píše se čárka před spojkou "nebo" ve větě "Buď existovaly ještě další exempláře(,) nebo pocházejí z raného tisku"?
Odpověď: Jsou-li věty souřadně spojeny dvojitými spojovacími výrazy, píše se před spojovacím výrazem u druhé věty čárka (viz "konkrétní případ").
Téma: Psaní u/ú/ů
Klíčové slovo: kultúra; kultůra
Varianty: kultúra; kultůra
Dotaz: Kolega použil v článku záměrně slovo kultura zapsané s kvantitou, a to v podobě kultúra. Já bych dala přednost psaní kultůra. Kolega oponuje, že kroužek (nad ů) signalizuje, že původně tu bylo ou, což ale ve slově kultura není pravda. Jak máme slovo psát?
Odpověď: Informace není přesná, ů píšeme ve slovech s původní dvojhláskou uo (nikoli ou). Kroužek nad u, který dnes vnímáme jako diakritické znaménko, původně reprezentoval o‑ový element zanikající dvojhlásky [uo] (duom > dům, kuoň > kůň). Pokud by se slovo kultura v češtině zapisovalo s kvantitou, pak by byla náležitá varianta kultúra. V tomto případě jde však o něco jiného. Kodifikovaná pravopisná podoba kultura (s krátkým u) je v článku záměrně zapsána nepřesně. Protože nejde o spisovnou podobu slova, je v takovýchto případech tolerovatelná jak varianta kultúra, tak i varianta s ů: kultůra. Doklady z praxe ukazují, že příležitostně se objevují obě možnosti.
Téma: Skupina samohláska-souhláska-souhláska-samohláska
Klíčové slovo: týdnem
Varianty: tý-dnem; týd-nem
Dotaz: Jak se správně na konci řádku dělí slovo týdnem? Je správně tý-dnem, nebo týd-nem?
Odpověď: Slovo týdnem se na konci řádku správně dělí takto: týd-nem. Není‑li přítomen morfematický šev (předponový nebo šev mezi dvěma složkami složeniny) nebo je-li pro současné uživatele nezřetelný (slovo týden vzniklo jako složenina z týž + den), pak doporučujeme dělit mezi dvěma souhláskami, odtud tedy dělení týd-nem.
Téma: Krátce, nebo dlouze?
Klíčové slovo: médium
Varianty: médium; medium
Dotaz: Píše se médium (s é), nebo medium (s e)?
Odpověď: Podstatné jméno médium  píšeme s dlouhým  -é-, a to jak ve významu "veřejné sdělovací prostředky", tak ve významu "zprostředkující činitel, prostředek, látka, která je nositelem určitých vlastností".
Téma: Dvě samohlásky vedle sebe
Klíčové slovo: prvouka
Varianty: prvo-uka; prvou-ka
Dotaz: Jak se na konci řádku správně dělí slovo prvouka? Je správné dělit prvo-uka?
Odpověď: Slovo prvouka se na konci řádku správně dělí takto: pr-vo-uka. Nacházejí‑li se vedle sebe dvě samohlásky, které jsou rozdělené morfematickým švem (a nejde přitom o příponu), pak dělíme na švu, odtud dělení prvo-uka (-o- je spojovací morfém, -uk- je kořen druhé části složeniny). Nedělíme také dvouslabičná slova ani části složenin, jejichž první slabiku tvoří samohláska, odtud nemožnost dělit *prvo-u-ka, ale jedině prvo-uka. (Možnost dělit mezi pr- a -vo- (tj. pr-vouka) je pak dána zřejmou slabičnou hranicí na naznačeném místě.)
Téma: Skupiny tří souhlásek v blízkosti přípony nebo předpony
Klíčové slovo: elektrokolo
Varianty: elekt-rokolo; elek-trokolo
Dotaz: Jak se na konci řádku správně dělí slovo elektrokolo? Je možné dělit elekt-rokolo?
Odpověď: Slovo elektrokolo se na konci řádku správně dělí takto: elek-t-ro-ko-lo. Pokud ve skupině tří souhlásek (zde -ktr-) není zřetelný morfematický šev, je možné dělit více způsoby. Odtud tedy možnost dělit jak elekt-rokolo, tak i elek-trokolo.
Téma: Zápis základní číslovky číslicí (typ od 13 let)
Klíčové slovo: číslice; značka; m²; metr čtvereční
Varianty: 27 000 m²; 27 000m²
Dotaz: V textu mám spojení "získal pozemek o 27 000 m²". Měla by se mezi značkou pro metr čtvereční a číselnou hodnotou psát mezera?
Odpověď: Značky se od číselné hodnoty oddělují mezerou, číslo a značka se zároveň umísťují na stejný řádek. Náležitý je tedy zápis s mezerou, tj. "pozemek o 27 000 m²".
Téma: Skupina samohláska-souhláska-souhláska-samohláska
Klíčové slovo: hezounku
Varianty: hezou-nku; hezoun-ku
Dotaz: Jak se na konci řádku správně dělí slovo hezounku?
Odpověď: Slovo hezounku se na konci řádku správně dělí takto: he-zoun-ku. Je‑li přítomen morfematický šev, dělíme na švu. -Oun- je slovotvorná přípona, -k- je také slovotvorná přípona, odtud tedy dělení he-zoun-ku.
Téma: Zkratky grafické
Klíčové slovo: toho času
Varianty: t. č.; tč.; t.č.
Dotaz: U podpisu pod článkem mám uvedené spojení "Jana Nováková, t. č. vedoucí prodejny". Jak by se měla správně zapisovat ona zkratka spojení "toho času"? Je správný zápis s tečkami a mezerou, nebo by se to mělo psát bez mezery?
Odpověď: Spojení "toho času" můžeme zkrátit vytvořením tzv. grafické zkratky. Ta se obvykle tvoří tak, že se vypíšou první písmena či charakteristická počáteční skupina písmen slov daného spojení , pokud možno tak, aby zkratka končila souhláskou. Za slovem takto zkráceným se píše tečka, po níž pak následuje buď mezera, nebo jiné interpunkční znaménko než tečka. Z výše uvedených pravidel vyplývá, že spojení "toho času" je možné zkrátit ve formě "t. č.", tedy s tečkami za počátečními písmeny obou zkrácených slov a s mezerami za tečkami. Tato podoba dané zkratky je uvedena i v rejstříku zkratek ve Slovníku spisovné češtiny pro školu a veřejnost a v Internetové jazykové příručce. IJP uvádí jako náležitou také podobu "tč.", spadající mezi tzv. složené a sloučené grafické zkratky.
Téma: Možnosti vyznačování v textu
Klíčové slovo: verzálky
Varianty: MUDr.; MUDR.
Dotaz: Vyrábíme nápis na výlohu pro jednoho lékaře, celý text je psán verzálkami, a to včetně akademických titulů. Pan lékař nám ale tvrdí, že zkratku titulu doktora všeobecného lékařství lze napsat pouze v podobě "MUDr.", nikoli ve formě "MUDR." se všemi písmeny velkými. Jak to tedy má být?
Odpověď: Podle aktuální ČSN 01 6910 je v textu psaném verzálkami dovoleno psát velkými písmeny i zkratky, tedy i zkratky akademických titulů. Tato formulace znamená, že přípustné jsou obě možnosti, doporučovali bychom přitom spíše zápis verzálkami (tzn. MUDR.).
Téma: Zkratky grafické
Klíčové slovo: akciová společnost; společnost s ručením omezeným; a. s.; s. r. o.
Dotaz: Mám dotaz týkající se zkratek slovních spojení typu "akciová společnost" a "společnost s ručením omezeným". V obchodním rejstříku jsou tyto zkratky velmi často uvedeny chybně. Dočetl jsem se, že v textech právního charakteru by se měla zachovávat podoba zkratky uvedená v obchodním rejstříku, a to i chybná. Jak mám ale postupovat v případě, kdy se mi v textu sejde více společností s danými zkratkami, přičemž některé z nich jsou zapsány dle pravopisných pravidel, ale jiné nikoli? Mohu v takovém textu všechny zkratky sjednotit a napsat je pravopisně správně?
Odpověď: Dle pravidel českého pravopisu se spojení "akciová společnost" zkracuje jako "a. s." a "společnost s ručením omezeným" jako "s. r. o." nebo "spol. s r. o.". V praxi se však bohužel často můžeme setkat s tím, že jsou dané zkratky zapsány v obchodním rejstříku chybně, tj. zpravidla bez mezer po tečkách nebo bez interpunkční čárky, která má oddělovat zkratku od názvu společnosti. V dokumentech, které jsou administrativně či právně závazné, se běžně zachovává podoba zkratky z obchodního rejstříku, tedy i ta chybná. Naopak v textech, které nemají právní charakter, doporučujeme psát tyto zkratky v souladu s českým pravopisem, a to i v případech, kdy jsou konkrétní společnosti v obchodním rejstříku zapsány jinak. Pokud vámi popisovaný text tedy není právní povahy, doporučovali bychom všechny zkratky u společností sjednotit dle pravopisných zásad.