ctu-aic/questions_ujc_cas_cs huggingface dataset:
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: respektive
Odpověď: "Respektive" uvozuje spojení, která je možno chápat jako několikanásobný větný člen nebo jako volně připojený větný člen, přinášející dodatečnou informaci. Tomu odpovídá také interpunkční řešení. Čárku před nimi píšeme vždy, ale pokud věta za spojením uvozeným "respektive" dále pokračuje, čárka za ním už nutná není.
Téma: Tvar přídavného jména v přívlastku shodném v postpozici
Klíčové slovo: vztahující se
Dotaz: Potřeboval bych poradit s tvarem přídavného jména ve větě. Daný úryvek zní: "K žádným jiným změnám vztahujícím se k..." Je to takto správně? Nemělo by tam být "vztahujících se"?
Odpověď: Přídavné jméno "vztahující se" je zde v roli tzv. postponovaného přívlastku, což je shodný přívlastek, který je umístěn až za řídícím jménem. Protože však jde stále o přívlastek shodný, je třeba ohlídat, aby se v pádě, čísle i rodě shodoval s řídícím jménem. Právě to v praxi často působí potíže. V uvedené větě je řídícím jménem slovo "změnám", které je ve 3. pádě a v množném čísle. Odpovídající tvar přídavného jména je tedy "vztahujícím se". Praktickou pomůckou je dosadit si přídavné jméno do pozice před řídícím jménem; jelikož jde o pozici obvyklejší, je pravděpodobnost omylu nižší: "K žádným jiným vztahujícím se změnám..."
Téma: Kořen
Klíčové slovo: chod-
Dotaz: Co je kořenem slova obchod?
Odpověď: Kořenem slova obchod je chod- (srov. vý-chod, zá-chod, po-chod atp.). Slovo obchod je utvořeno od slovesa obchodovat, které souvisí se slovesem obcházet (-chod- je tu variantou kořene -cház-); obchod tedy souvisí se slovesem chodit, při obchodu se obcházelo.
Téma: Kořen
Klíčové slovo: mlék-
Dotaz: Co je kořenem slova mlékárna?
Odpověď: Kořenem slova mlékárna je mlék-.
Téma: Školní výuka
Klíčové slovo: didaktické postupy
Dotaz: Překvapilo nás, že se v učebnici pro třetí ročník objevuje v jednom cvičení slovo potkan. Jak máme dětem vysvětlit, že se v daném slově píše -t-?
Odpověď: Obáváme se, že vám v tomto případě nemůžeme poskytnout žádnou mnemotechnickou pomůcku. Jelikož Ústav pro jazyk český není didaktické pracoviště, nemůžeme se bohužel vyjádřit ani k tomu, zda je zařazení tohoto slova do učebnice pro třetí ročník základní školy přiměřené.
Téma: Jakou doporučujete příručku pro danou problematiku?
Klíčové slovo: příručka
Dotaz: Ve které normě najdu výklad k vyznačování textu kurzivou?
Odpověď: Vyznačování v textu se věnuje ČSN 01 6910 (2014) – Úprava dokumentů zpracovaných textovými procesory.
Téma: Konkrétní zásady pro stylizaci textu
Dotaz: Píšu beletrii. Mohu ve vyprávění střídat minulý a přítomný čas, např. "Byli jsme tam. Najednou cítím, že..."?
Odpověď: Ano, např. ve vyprávění, které je psáno především v minulé čase, může přítomný čas sloves sloužit jako prostředek pro zpřítomnění okamžiku, může zesilovat čtenářský prožitek.
Téma: Hodnocení formulace
Klíčové slovo: opakování zájmena
Varianty: Stojím u okna a moje oči i má mysl jsou upřeny ven.; Stojím u okna a moje oči i mysl jsou upřeny ven.
Dotaz: Mohu z následující věty odstranit druhé zájmeno můj? "Stojím u okna a moje oči i má mysl jsou upřeny ven."
Odpověď: Navrhovanou úpravu považujeme za možnou, nikoliv však nutnou.
Téma: Hodnocení formulace
Klíčové slovo: vinou; na vině
Dotaz: Všimla jsem si, že se poslední dobou užívá v médiích spojení "na vině" tam, kde by mělo být "vinou". Co si o tom myslíte?
Odpověď: Abychom se mohli k tomuto jazykovému problému vyjádřit, potřebovali bychom uvést alespoň jeden příklad věty, v níž má být nevhodně užito předložkové spojení "na vině". Bez konkrétního kontextu nemůžeme vhodnost jazykového prostředku posoudit.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: turan
Dotaz: Jaký je původ slova turan?
Odpověď: Původ slova turan (název byliny z rodu Erigeron) se nám podařilo dohledat v Machkově Etymologickém slovníku jazyka českého. Zde je uvedena pouze informace, že slovo bylo přejato asi z německého výrazu Turant, spisovně Dorant. Z dalšího vyhledávání na internetu se zdá, že Dorant je též název rostliny, ovšem jiné.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: Čech
Dotaz: Jaký je původ slova Čech? Z jaké doby pochází?
Odpověď: Podle Českého etymologického slovníku Jiřího Rejzka je slovo Čech poprvé doloženo ve 14. století. Slovo původně označovalo pouze jeden kmen sídlící v centru dnešních Čech. Co se jeho etymologie týče, existují různé výklady. Autor slovníku považuje za nejpřijatelnější výklad ze základu čel- (vyskytuje se též ve výrazech čeleď nebo člověk) expresivní obměnou l > ch (podobně jako slovo hoch souvisí se slovem holý). Příslušníci kmene totiž sami sebe často nazývají lidmi. Další možností je odvození od čechati, česati s významem 'česat, drhnout', ale i 'bít', slovo Čech by pak znamenalo 'bojovník'. Nejasný je vztah k slovinskému slovu čȅh 'pastevec, chlapec', významově ho však lze spojit s oběma výklady.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: aby
Odpověď: Vedlejší větu vloženou do řídící věty oddělujeme čárkami z obou stran. Čárka se tak může dostat i před souřadicí spojky spojující věty či větné členy v poměru slučovacím.
Téma: Píše se před spojovacím výrazem první složky čárka?
Klíčové slovo: jak – tak
Dotaz: Mám napsat čárku před výrazem "jak" ve spojení "zvířata jak domácí, tak exotická"?
Odpověď: Psaní čárky před první složkou dvojitého spojovacího výrazu se řídí povahou zapojení konstrukce do větného kontextu (viz "konkrétní případ").
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: protože
Dotaz: Píše se čárka za výrazem "atd." v následující větě? "Měl jablka, banány atd.(,) protože jim přišlo zboží."
Odpověď: Vedlejší větu uvozenou podřadicí spojkou nebo podřadicím spojovacím výrazem je potřeba oddělit od řídící věty čárkou (viz "konkrétní případ").
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: dvacet třicet
Odpověď: V ustálených spojeních s významem přibližnosti se čárka nepíše.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: čili
Dotaz: Píše se čárka ve větě "Umožnilo mu to získat dispens(,) čili povolení..."?
Odpověď: Spojky "neboli", "čili", "aneb" vyjadřují specifický typ přístavkového vztahu – identifikaci (totožnost). Tento vztah čárkou neoddělujeme (viz "konkrétní případ").
Téma: Píše se daná konstrukce s čárkou?
Klíčové slovo: najít
Dotaz: Píše se čárka v následující větě? "Klíč je v tom(,) najít s každým z nich tu správnou cestu."
Odpověď: Jestliže na infinitivní konstrukci odkazuje ukazovací zájmeno a toto zájmeno stojí bezprostředně před infinitivem, chápeme konstrukci tak, že zastupuje vedlejší větu a oddělujeme ji čárkou (viz "konkrétní případ"). Je-li však infinitivní konstrukce málo rozvita, je přípustné i psaní bez čárky.
Téma: Píše se daná konstrukce s čárkou?
Klíčové slovo: podat
Odpověď: Jestliže na infinitivní konstrukci odkazuje ukazovací zájmeno a toto zájmeno stojí bezprostředně před infinitivem, chápeme takovou infinitivní konstrukci jako zástupek vedlejší věty a oddělujeme ji čárkou. Je-li však infinitivní konstrukce málo rozvita, je přípustné i psaní bez čárky.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Odpověď: Jestliže zájmeno odkazující na infinitivní konstrukci (tzv. pádový ukazatel) nestojí bezprostředně u dané konstrukce, připouštějí se obě možnosti - konstrukci je možno ponechat bez čárky nebo, pokud ji pisatel chápe jako zástupek věty vedlejší, lze čárku napsat.
Téma: Odděluje se vložená věta čárkou (čárkami)?
Klíčové slovo: který
Odpověď: Vedlejší větu vloženou do řídící věty oddělujeme čárkami z obou stran.
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: a
Dotaz: Píše se čárka před "a" v následující větě? "Vy budete svým přesyceným zákazníkům pomáhat jíst bez masa(,) a váš podnik na oplátku získá..."
Odpověď: Hlavní věty spojené souřadně v poměru slučovacím čárkou neoddělujeme, jsou-li spojeny souřadicími spojkami (viz "konkrétní případ").
Téma: Tvar zájmena – ostatní
Klíčové slovo: bezpečí
Dotaz: V jednom e-shopu jsem narazila na větu "Roušky šijeme pro bezpečí vás a vašich blízkých". Je to správně česky? Nemělo by tam být spíš "... pro bezpečí vaše a vašich blízkých"?
Odpověď: Uvedená věta je gramaticky v pořádku, stejně jako vámi navrhovaná úprava. Pouze je zde rozdílně vyjádřen vztah podstatného jména "bezpečnost" a zájmena "vy". V původní verzi byla zvolena vazba s druhým pádem osobního zájmena vy: bezpečí koho čeho (např. bezpečí vás, bezpečí sousedů, bezpečí Petra a Pavla). Jedná se o regulérní prostředek, jak v jazyce vyjádřit přivlastňování (v případě rozvitého spojení, např. "vaši blízcí", ostatně jediný možný). Druhou možností je zvolit přivlastňovací zájmeno: čí bezpečí (např. vaše bezpečí, sousedovo bezpečí, Petrovo a Pavlovo bezpečí). Přestože vámi navrhovaná úprava je zřejmě stylisticky obratnější, z gramatického hlediska jsou možné oba způsoby.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: díky
Odpověď: Příslovečné určení příčiny/důsledku může být do věty vloženo buď volně a pak se odděluje čárkou (čárkami), nebo také těsně a pak se čárkou (čárkami) neodděluje. Volba interpunkčního řešení závisí na významu věty a také na subjektivním vnímání pisatele.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: že
Odpověď: Souřadně spojené vedlejší věty vložené do řídící věty oddělujeme čárkami z obou stran.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: nebo že
Odpověď: Vedlejší věty spojené souřadně v poměru slučovacím neoddělujeme čárkou, jsou-li spojeny souřadicími spojovacími výrazy. Jestliže jsou spojeny beze spojky, oddělujeme je čárkou.
Téma: Přivlastňování podmětu
Klíčové slovo: svůj
Dotaz: Nevím, jaké zájmeno použít ve spojení "ohodnocení mé/své práce". Poradíte?
Odpověď: Bez zapojení do větného kontextu nelze správnost užití zájmen posoudit. Základní pravidlo říká, že přivlastňujeme-li podmětu, je třeba užít zvratného zájmena "svůj". Záleží tedy na tom, kdo je ve větě podmětem. Zvratné přivlastňovací zájmeno použijeme v případě, že podmětem věty je zájmeno "já", kupř. "Jsem spokojen s ohodnocením své práce" – já jsem spokojen a práce je moje. Naopak ve větě "Vedoucí se ujal ohodnocení mé práce" je však třeba užít zájmeno nezvratné, protože i když je práce stále moje, podmětem věty je "vedoucí".
Téma: Přivlastňování podmětu
Klíčové slovo: svůj
Dotaz: Potřebovala bych poradit s tvarem zájmena ve větě "Odpovím po svém/mém návratu".
Odpověď: Přivlastňujete-li podmětu, je třeba užít zvratné zájmeno "svůj". Podmětem věty je nevyjádřené zájmeno "já" a "návrat" je "můj". Náležitá podoba je tedy "Odpovím po svém návratu".
Téma: Součástí několikanásobného podmětu není jméno r. muž. živ. (slovosled podmět – přísudek)
Klíčové slovo: shoda s několikanásobným podmětem
Dotaz: Jaké i/y se píše v přísudku ve větě "Magistrát i městské části by mohly povolit"?
Odpověď: Ve větě je několikanásobný podmět složený ze jména rodu mužského neživotného ("magistrát") a jména rodu ženského ("části"). V přísudku je proto třeba napsat tvrdé y. Měkké i by bylo namístě pouze v případě, že by bylo součástí několikanásobného podmětu jméno rodu mužského životného, např. "starosta".
Téma: Tvar zájmena ve vztažné větě
Klíčové slovo: kojenci
Dotaz: Nejsem si jistá tvarem zájmena ve vedlejší větě. Souvětí zní takto: "Výrobek je určen pro kojence, které trpí zažívacími obtížemi" Je tu zájmeno "které" použito správně?
Odpověď: Nikoli. "Kojenec" je jméno rodu mužského životného a tvar zájmena se s ním musí shodovat. Správně je tedy: "Výrobek je určen pro kojence, kteří trpí zažívacími obtížemi."
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: tepelněizolační
Varianty: tepelněizolační; tepelně-izolační; tepelně izolační
Dotaz: V textu je psáno tepelně izolační vlastnosti. To přece není správné, protože jde o teplo a izolaci a mělo by se to tedy psát dohromady: tepelněizolační. Mám pravdu?
Odpověď: Máte pravdu, že psaní zvlášť (tepelně izolační materiál) není v souladu se současnou kodifikací. Složená přídavná jména s první složkou zakončenou na -sko, -cko, -ně nebo -ově píšeme v souladu s PČP z roku 1993 buď se spojovníkem, nebo dohromady. 
Máte rovněž pravdu, že bychom slovo tepelněizolační měli psát dohromady. Není to však proto, že jde o teplo a izolaci (dvě souřadně spojené složky by vedly k zápisu se spojovníkem: tepelně-izolační). Složené přídavné jméno je odvozeno ze slovního spojení tepelná izolace. Jde o podřadné spojení, v němž jedna složka rozvíjí druhou – taková slova píšeme dohromady: tepelněizolační vlastnosti.
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: tepelně-vlhkostní
Varianty: tepelně-vlhkostní; tepelněvlhkostní; tepelně vlhkostní
Dotaz: V textu je mezititulek "tepelně vlhkostní pohoda v domě". Mají to zvlášť. Další věta je "Teplota a vlhkost vzduchu se v budovách mění". Je zápis tepelně vlhkostní správně? Nebude to spíš dohromady, nebo se spojovníkem?
Odpověď: Pochybnost je oprávněná. Psaní složených přídavných jmen zvlášť (tepelně vlhkostní) není v souladu se současnou kodifikací. Složená přídavná jména s první složkou zakončenou na -ně (a také na -sko, -cko, -ově) píšeme v souladu s PČP z roku 1993 buď se spojovníkem, nebo dohromady. 
Protože následuje věta "Teplota a vlhkost vzduchu se v budovách mění", je velice pravděpodobné, že autoři nemají na mysli tepelnou vlhkost (z tohoto slovního spojení by se odvodilo adjektivum tepelněvlhkostní), ale teplo a vlhkost. Jde o dvě souřadně spojené složky, proto složené přídavné jméno zapisujeme se spojovníkem: tepelně-vlhkostní.
Téma: Jednoduchý podmět – mn. č. r. ž.
Klíčové slovo: autorky
Dotaz: Mám takové dilema, s nímž bych potřebovala poradit. Pracuji s textem, který napsalo osm žen, tedy samé autorky. Vím, že když k nim odkazuji, mělo by být v příčestí minulém tvrdé y, ale mně zkrátka připadá, že to vypadá divně. Musím zde skutečně důsledně dodržovat ypsilon, nebo na to existuje nějaká výjimka?
Odpověď: V Internetové jazykové příručce (v kapitole Složitější případy shody přísudku s podmětem, sekce 1 – Podmět je nevyjádřený) k této problematice uvádíme toto: "Jedním z typů textů, v nichž se setkáváme s nevyjádřeným podmětem, jsou například publicistické a odborné články. Pro mnohé pisatele je řešení shody podle podmětu rodu muž. živ. přijatelné i v případě, že článek napsaly ženy. Z čistě jazykového hlediska by se však shoda měla řídit ženským rodem, pokud je jednoznačné, že jsou podmětem "autorky". V případech, ve kterých to jednoznačné není, je vhodné zvolit shodu podle rodu muž. živ."  Formálně čistým řešením je tedy ve vašem případě skutečně zvolit ypsilon. Pokud je pro vás tento způsob nepřijatelný a budete trvat na měkkém i, je třeba počítat s tím, že někteří čtenáři mohou toto řešení vnímat negativně.
Téma: Vedlejší věta příslovečná - dvojí řešení
Klíčové slovo: jakmile
Dotaz: Nemůžeme se s kolegyní shodnout na druhu vedlejších vět v tomto souvětí: "Jakmile poznáte, že vám je divně, a jakmile na sobě zpozorujete horečku, zůstaňte doma a vlezte si do postele". Jde nám o věty uvozené spojkou "jakmile". Jde o věty příslovečné časové, nebo podmínkové?
Odpověď: Nejprve vás musíme upozornit, že nejsme didaktické pracoviště, takže nevíme, jaké řešení by doporučila současná školská praxe. Pokud potřebujete jednoznačný verdikt pro školní prostředí, doporučujeme obrátit se na Asociaci češtinářů. Slovník spisovné češtiny pro školu a veřejnost řadí spojku "jakmile" mezi spojky s významem časovým. Formálně tedy může jít o vedlejší věty časové (kdy máme zůstat doma a vlézt si do postele?). Na druhou stranu je známo, že některé spojky (a jimi uvozené věty) mohou mít hraniční povahu a mohou se významově prolínat s dalšími příslovečnými typy. Domníváme se, že v tomto případě nelze vyloučit ani podmínkový význam vět (za jaké podmínky máme zůstat doma a vlézt si do postele?).
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: acidifikačně-živinový
Varianty: acedifikačně-živinový; acedifikačněživinový
Dotaz: Máme dělat divis v zápisu acidifikačně-živinové experimenty? Tyto experimenty zkoumají acidifikaci a živiny v lokalitách.
Odpověď: Při psaní složených přídavných jmen s první složkou zakončenou na -ně (a také na -sko, -cko, -ově) se neobejdeme bez věcné znalosti. Jestliže experimenty zkoumají acidifikaci (tj. okyselení půdy nebo vody) a živiny v daných lokalitách, jedná se o souřadné spojení (jeho složky jsou na stejné úrovni). Takovýto typ přídavných jmen zapisujeme se spojovníkem (neboli divisem): acidifikačně-živinový.
Pokud bychom užili zápis dohromady acidifikačněživinový, pak by to znamenalo, že vycházíme ze slovního spojení acidifikační živiny. Takový výraz však neexistuje.
Téma: Jednoduchý podmět – mn. č. r. stř.
Klíčové slovo: vystoupení
Dotaz: Mám v textu větu "Vystoupení mladého houslisty naplnily koncertní síně". Neměl by mít přísudek tvar "naplnila"?
Odpověď: Ano, je to tak. Podmětem věty jsou "vystoupení", tedy jméno středního rodu, které v množném čísle vyžaduje přísudkovou shodu zakončenou na -a. Náležitá podoba věty je tedy "Vystoupení mladého houslisty naplnila koncertní síně".
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: technickobezpečnostní
Varianty: technickobezpečnostní; technicko-bezpečnostní; technicko bezpečnostní
Dotaz: V materiálech Ministerstva zemědělství je uváděno "technickobezpečnostní dohled nad vodními díly". Slovo technickobezpečnostní se píše jako jedno slovo. Je to tak správně? Neměl by tam být spojovník? Myslím, že jde o dohled po stránce technického zabezpečení.
Odpověď: Podmínkou správného zápisu složených přídavných jmen jsou věcné znalosti. Často je však složité zjistit, k čemu se výraz vztahuje, protože bohužel poměrně často řeší pravopisnou podobu někdo, kdo do problematiky zcela přesně nevidí. Složená přídavná jména s první složkou zakončenou na -sko, -cko, -ně nebo -ově píšeme dnes buď se spojovníkem, nebo dohromady. 
Jestliže říkáte, že uvedené přídavné jméno se užívá v situaci, kdy jde o dohled nad technickým zabezpečením, pak vychází ze slovního spojení technická bezpečnost (to se podle dokladů užívá běžně) a jedná se tedy o podřadné spojení, v němž jedna složka rozvíjí druhou. Odvozené přídavné jméno píšeme dohromady – technickobezpečnostní dohled.
Zápis se spojovníkem technicko-bezpečnostní by odkazoval ke dvěma souřadně spojeným složkám: technické a bezpečnostní. Znamenalo by to, že dohled se soustředí na dvě samostatné oblasti, a to na techniku a bezpečnost (např. bezpečnost práce).
Příklady z ČNK a internetu ukazují, že se v praxi užívají tři možnosti zápisu (dohromady, se spojovníkem i zvlášť). Psaní zvlášť (technicko bezpečnostní) neodpovídá současným zásadám pro psaní složených přídavných jmen, nedoporučujeme ho užívat. Pokud je v materiálech užita podoba "technickobezpečnostní dohled", nevidíme jazykový důvod ji nepřijmout.
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: technicko-provozní; technickoprovozní
Varianty: technicko-provozní; technickoprovozní; technicko provozní
Dotaz: Máme v textu spojení technicko-provozní náměstek. Psala bych to se spojovníkem, protože je to technický a provozní náměstek.
Odpověď: Podmínkou správného zápisu složených přídavných jmen s první složkou zakončenou na -sko, -cko, -ně nebo -ově jsou věcné znalosti. Píšeme je dnes buď se spojovníkem, nebo dohromady. Zápis zvlášť (technicko provozní), s nímž se ještě občas setkáváme, v pořádku není. Jestliže víte, že náměstek má na starosti technické a provozní záležitosti, pak je psaní se spojovníkem (technicko-provozní náměstek) v pořádku, protože spojovník užíváme u těch přídavných jmen, jejichž složky jsou souřadné (nahrazuje vlastně spojku a). 
Teoreticky nelze vyloučit ani možnost, že by se přídavné jméno mohlo vztahovat ke slovnímu spojení technický provoz (viz např. doklady užití: útvar pro ekonomický, hospodářský a technický provoz). Pak by se jednalo o podřadné spojení, v němž jedna složka rozvíjí druhou – a taková slova píšeme dohromady – technickoprovozní.
Doklady z ČNK (syn v8) a internetu ukazují, že se v praxi užívají oba způsoby zápisu, a to i ve spojení se stejnými výrazy (náměstek, ředitel, manažer; oddělení, úsek, odbor, sekce). Zápis se spojovníkem (technicko-provozní) je dvakrát četnější.
Téma: Kořen
Klíčové slovo: -bi-
Dotaz: Co je kořenem ve slovním tvaru odbily (hodiny)?
Odpověď: Kořenem slovního tvaru odbily je -bi-. (Od- je slovotvorná předpona, -l- je přípona příčestí minulého, -y je rodová koncovka.)
Téma: Výslovnost konkrétního slova (hláskového spojení, spojení slov atp.)
Klíčové slovo: mem; meme
Varianty: [mem]; [mím]; [meme]
Dotaz: Jak se správně v češtině vyslovuje výraz mem (meme)?
Odpověď: Ačkoli se výraz mem v češtině prokazatelně vyskytuje již od 90. let 20. století, jeho výslovnosti se dosud žádné příručky nevěnovaly. Pro stanovení náležité výslovnosti je důležité si uvědomit, že v angličtině, z níž slovo pochází, se zapisuje jako meme a vyslovuje se jako [miːm]. V češtině se však ustálila výslovnost a jí odpovídající grafika mem [mem]. Zvuková podoba [mem] naprosto převažuje např. u profesionálních mluvčích v médiích a není důvod ji nedoporučit. Obecně sice platí, že výslovnost přejatých výrazů by měla v češtině vycházet primárně ze zvukové podoby v původním jazyce (cizí hlásky se pak nahrazují domácími atp.), není však výjimečné, že se vžije zvuková podoba odrážející např. grafickou stránku slova, což není a priori chyba. Na druhou stranu nelze odmítat ani variantu [mím], které však odpovídá jedině pravopisná podoba meme, nikoli mem. Rovněž jsme v úzu okrajově zaznamenali výslovnost [meme] (zejména v souvislosti se skupinou Historické meme, vyskytující se na sociální síti), kterou však nepokládáme za neutrální. Je pravděpodobné, že volba konkrétní výslovnosti bude značně souviset např. s věkem mluvčího, bude se lišit v závislosti na určité sociální skupině atp. Je tedy možné, že jedni uživatelé jazyka budou důsledně vyslovovat [mím] a variantu [mem] považovat za nepatřičnou (může v nich např. vyvolat pocit, že ten, kdo říká [mem], daný fenomén příliš nezná či vůbec neovládá angličtinu). Naopak jiná skupina mluvčích, kteří mají zažitý výraz mem [mem], bude pokládat výslovnost [mím] za rušivou, nebo dokonce vůbec nepochopí, o jaké slovo jde. Stejně jako u řady podobných anglicismů je samozřejmě možné, že se jejich adaptace do češtiny bude časem ještě vyvíjet a budou si např. jednotlivé varianty v úzu více konkurovat, případně se jedna z variant již plně ustálí.
Téma: Shoda jmenné části přísudku s podmětem
Klíčové slovo: shoda s číslovkou
Dotaz: V popisu produktu mám větu "99 % složení je biologicky rozložitelné". Je ta věta v pořádku?
Odpověď: Nikoli. Přídavné jméno ve jmenné části přísudku se musí shodovat s podmětem, což je zde číslovka "99" (podle některých přístupů lze jako podmětovou konstrukci určit celé spojení "99 procent"). Přísudkové přídavné jméno tedy musí mít tvar "rozložitelných": "99 % složení je biologicky rozložitelných". V původním znění, které jste uvedla, bylo přídavné jméno chybně vztaženo ke jménu "složení", které však na tvar přísudku nemá vliv.