ctu-aic/questions_ujc_cas_cs huggingface dataset:
Téma: Jiné (nepředvídatelné) konkrétní případy (typ letecký vs. letový, létající vs. letový atp.)
Klíčové slovo: bipední, bipedální
Varianty: bipední; bipedální
Dotaz: Je správně bipední, nebo bipedální chůze?
Odpověď: Výkladové slovníky uvádějí obě varianty, obě se – podle databáze ČNK syn v8 – používají v zásadě stejně často. Lze tedy použít jak spojení bipední, tak bipedální chůze.
Téma: Jakou doporučujete příručku pro danou problematiku?
Klíčové slovo: jazyková příručka
Dotaz: Vyučuji češtinu jako cizí jazyk a potřebovala bych poradit, ve které jazykové příručce se dozvím pravidla pro pořadí příklonek a předklonek v české větě.
Odpověď: Z běžných českých mluvnic se příklonkám a předklonkám věnuje například mluvnice Čeština – řeč a jazyk, ne však zcela podrobně. Poučení najdete i v publikaci Knížka o slovosledu. Na tuto problematiku jsou podrobněji zaměřeny učebnice češtiny pro cizince, pro konkrétní doporučení se obraťte na vysokoškolská pracoviště, která se výuce češtiny jako cizího jazyka věnují.
Téma: Překlad
Dotaz: Můžete mi sdělit překlad zkratek lékařských titulů udělovaných v zahraničí? Například FEBO, MHA a dalších?
Odpověď: Bohužel, zkratky vysokoškolských titulů udělovaných v zahraničí a jejich překlad jazykové příručky, které má jazyková poradna k dispozici, až na výjimky neobsahují. Doporučujeme obrátit se s dotazem na překladatele, popřípadě na odborníky z konkrétních (například lékařských) oborů.
Téma: Dotazy pro jiné odborníky
Dotaz: Mohou nositelé titulu FEBO vykonávat lékařskou praxi jen v českém prostředí, nebo i v cizině?
Odpověď: Na tuto otázku bohužel nedokážeme odpovědět, jelikož jde o právní problematiku, která souvisí mimo jiné s tzv. nostrifikací (uznáním zahraničního vysokoškolského vzdělání) a dalšími legislativními postupy.
Téma: Existuje příručka daného typu?
Klíčové slovo: jazyková příručka
Dotaz: Existuje nějaký slovník zkratek?
Odpověď: Seznam zkratek obsahuje Slovník spisovné češtiny pro školu a veřejnost, samostatná publikace zaměřená na zkratky je Slovník zkratek z roku 1994 (nakladatelství Encyklopedický dům).
Téma: Jiné (nepředvídatelné) konkrétní případy (typ letecký vs. letový, létající vs. letový atp.)
Klíčové slovo: rozsvěcení, rozsvícení
Varianty: rozsvěcení; rozsvícení
Dotaz: Je správně rozsvěcení, nebo rozsvícení vánočního stromu?
Odpověď: Podstatné jméno rozsvěcení je utvořeno od nedokonavého slovesa rozsvěcet, jako tzv. deverbativní podstatné jméno si zachovává nedokonavý vid, a akcentuje tak průběh dané akce, to, že daná akce nějaký čas trvá (lidé se schází, čekají, strom je rozsvícen, lidé kolem něj postávají, popíjejí, pojídají, povídají si, děti si kolem hrají – a teprve po čase se rozcházejí). Podstatné jméno rozsvícení je utvořeno od dokonavého slovesa rozsvítit, jako tzv. deverbativní podstatné jméno si zachovává dokonavý vid, a akcentuje tak jednorázovost samotného aktu rozsvícení (stromek je zhasnutý a – blik! – najednou svítí). Vzhledem k tomu, na co chceme položit akcent, je možné použít jak spojení rozsvěcení vánočního stromu, tak rozsvícení vánočního stromu.
Téma: Jiné (nepředvídatelné) konkrétní případy (typ letecký vs. letový, létající vs. letový atp.)
Klíčové slovo: velryba
Varianty: velryba; veleryba
Dotaz: Je správně velryba, nebo veleryba?
Odpověď: Ve významu 'bezzubý kytovec s kosticovým sítem v tlamě' je správně jen velryba. (Podoba veleryba by ovšem mohla označovat jakoukoliv rybu, která je výrazně větší než běžní zástupci daného druhu ryby, např.: Proč jsi koupil takovou velerybu, tu budeme ve dvou jíst týden.)
Téma: Jiné (nepředvídatelné) konkrétní případy (typ letecký vs. letový, létající vs. letový atp.)
Klíčové slovo: ruství
Varianty: ruství; rusství
Dotaz: Je správně ruství, nebo rusství?
Odpověď: Pro význam 'souhrn vlastností vyznačujících Rusy' uvádějí výkladové slovníky češtiny (SSJČ) podobu ruství – s jedním "s".
Téma: Y = obecné jméno – přechylování: jiné konkrétní případy/typy
Klíčové slovo: tchyně
Varianty: tchyně; tchýně
Dotaz: Je správně tchyně, nebo tchýně? A pokud tchyně, tak proč?
Odpověď: Důsledně vzato, podle kodifikace je správná pouze podoba tchyně. Jde totiž o slovo s příponou -yn/ě, stejně jako řada jiných přechýlených podstatných jmen (chirurgyně, vězenkyně, ochránkyně atp.). O slově tchýně však těžko tvrdit, že je nesprávné, jakkoliv je v případě jeho doporučení namístě opatrnost. Lze totiž důvodně předpokládat, že i podoba tchýně je pro řadu, i vzdělaných, uživatelů češtiny noremní (nerušivá). V databázi ČNK syn v8, kde jsou texty, které prošly korekturou, má už podoba tchýně více než slušných 3000 výskytů (kodifikovaná podoba tchyně tu má něco přes 20 000 výskytů). Za této situace ještě nelze podobu tchýně přímo doporučovat, je-li však už užita, je dost dobře možné říct, že je namístě být k ní tolerantní.
Téma: Jiné (nepředvídatelné) konkrétní případy (typ letecký vs. letový, létající vs. letový atp.)
Klíčové slovo: konzervovaný, konzervový
Varianty: konzervovaný; konzervový
Dotaz: Je správně konzervovaná polévka, nebo konzervová polévka?
Odpověď: Přídavné jméno konzervovaný znamená '(o potravinách) upravený tak, aby nepodléhal zkáze', zatímco přídavné jméno konzervový znamená 'týkající se konzervy'. Smysl tedy může dávat jak spojení konzervovaná polévka, tak spojení konzervová polévka – mezi oběma spojeními je však významový rozdíl. Konzervovaná polévka znamená 'polévku upravenou tak, aby nepodléhala zkáze (ať už je v konzervě, nebo nikoliv)', zatímco konzervová polévka znamená 'polévku z konzervy (ať už je konzervovaná, či nikoliv)'. Podle toho je třeba volit jedno, nebo druhé spojení.
Téma: Časté konkrétní případy/typy – předpona dvoj-/dvou-
Klíčové slovo: dvojgaráž, dvougaráž
Varianty: dvojgaráž; dvougaráž
Dotaz: Je správně (spisovně) dvojgaráž, nebo dvougaráž?
Odpověď: Správná (spisovná) je jak podoba dvojgaráž, tak podoba dvougaráž. Podoba dvojgaráž je podle databáze ČNK syn v8 zhruba 1,5krát častějí než podoba dvougaráž. Nicméně zcela bez problémů lze použít obě varianty.
Téma: Telefonické jazykové poradenství
Klíčové slovo: jazyková poradna
Dotaz: Proč před spojením s jazykovou poradnou někdy slyším ve sluchátku melodii a komentář s obecnými informacemi a jindy jen obsazovací tón?
Odpověď: Pokud jste se do jazykové poradny již dovolali, před tím, než budete spojeni, uslyšíte melodii a upozornění, že dotazy jsou nahrávány. Pokud pracovník jazykové poradny právě s někým hovoří, bude znít obsazovací tón.
Téma: Telefonické jazykové poradenství
Klíčové slovo: jazyková poradna
Dotaz: Bylo by možné poskytnout volajícímu tazateli informaci, kolikátý je v pořadí, jak dlouho bude muset ještě čekat, než bude spojen s jazykovou poradnou?
Odpověď: Bohužel, toto není ani z technického, ani z praktického hlediska možné. Především nelze předem odhadnout, jak dlouho bude jedna telefonická konzultace trvat. Některé dotazy zodpovíme během několika málo minut, jiné jsou komplikovanější nebo je jich v rámci jednoho hovoru více, a proto mohou trvat i dvacet a více minut.
Téma: Vzdělávací a popularizační aktivity ÚJČ
Dotaz: Myslím, že by bylo dobré, kdyby měl Ústav pro jazyk český ve vysílání ČT svůj pravidelný koutek.
Odpověď: Pracovníci Ústavu pro jazyk český se dlouhodobě podílejí na pravidelných jazykových pořadech v rozhlase (například Káva o čtvrté) a spolupracují i na televizním vysílání o češtině. Pravidelně pro tištěná a internetová periodika (Lidové noviny, Týdeník Rozhlas, Živa, Vesmír aj.) připravují jazykové koutky.
Téma: Dotaz pro jiné odborníky (lingvisty)
Dotaz: Jak mohu zjistit způsob zápisu názvu vesnice Věštín, případně slov typu věštba v dobách Bible kralické? Slovník Místní jména v Čechách Antonína Profouse ani internetové zdroje mi moc nepomohly.
Odpověď: K zodpovězení takovýchto dotazů je třeba kontaktovat odborníky, kteří se daným obdobím hlouběji zabývají; doporučujeme obrátit se např. na naše kolegy z oddělení vývoje jazyka. Pokud však jde o obec Věštín, z Profousova slovníku jasně vyplývá, že první písemné doklady (ves Wiesstino) pocházejí z roku 1614 a 1617, tj. nedlouho po prvním vydání Bible kralické.
Téma: Označení školní třídy
Klíčové slovo: školní třída
Dotaz: Měly by se při označování školních tříd psát mezi číslem a písmenem mezery?
Odpověď: Číslovka stojící na začátku označení školní třídy je řadová a je ukončena tečkou. Za tečkou přitom vždy následuje mezera, správný zápis by tedy měl být např. 6. A, 3. B atd.
Téma: Datum zapsané číselně
Klíčové slovo: datum
Dotaz: Měli bychom v chronologickém kalendáři událostí dávat přednost jednomístnému, nebo dvoumístnému zápisu data?
Odpověď: Základní způsob zápisu dat je 5. 6. 2019, 10. 12. 2019, tedy s mezerami po tečkách bez ohledu na počet číslic v kalendářním dni či měsíci. Dvoumístný zápis data, v němž se mezery po tečkách nepíšou (např. 05.06.2019), je v obchodní a úřední korespondenci přípustný jako varianta. Pokud není uvedený kalendář součástí obchodní či úřední korespondence, doporučujeme  užít základní jednomístný zápis s mezerami.
Téma: Jiné (nepředvídatelné) konkrétní případy (typ letecký vs. letový, létající vs. letový atp.)
Klíčové slovo: glazovaný
Dotaz: Je správně glazovaná, nebo glazírovaná kedlubna?
Odpověď: Výkladové slovníky češtiny uvádějí (jako spisovné) pouze sloveso glazovat, a to ve významu 'opatřovat, opatřit glazurou za účelem ochrany nebo zvýšení lesku některých předmětů, výrobků' (s příkladem glazovat cukrovinky). SSJČ přitom podobu glazírovat označuje přímo za nespisovnou. Těmto kodifikačním doporučením odpovídá i četnost užívání: v databázi ČNK syn v8 jednoznačně převažuje podoba glazovat. Doporučujeme tedy – ve spisovných kontextech – použít přídavné jméno glazovaný: glazovaná kedlubna.
Téma: Od jakého slova je utvořeno slovo X?
Klíčové slovo: obvykle
Dotaz: Od jakého slova je odvozeno slovo obvykle?
Odpověď: Slovo obvykle je utvořeno předponou ob- od základu -vyk-l-, který se v češtině nevyskytuje samostatně, ale jen s různými předponami, srov. navykle, přivykle, uvykle, zvykle.
Téma: Doporučujete užívání dané příručky?
Klíčové slovo: důvěryhodnost jazykového zdroje
Dotaz: Z kolika procent je ještě platná Česká mluvnice autorů Bohuslava Havránka a Aloise Jedličky z roku 1981?
Odpověď: Je obtížné platnost příručky vyjádřit procenty, jelikož i současné mluvnice, které vyšly jen několik málo let po sobě, se mohou lišit v přístupu k jednotlivým mluvnickým jevům, například v klasifikaci slovních druhů, ve stylovém hodnocení některých tvarů apod. Jisté však je, že od roku 1983 došlo mimo jiné ke změnám v pravopisné oblasti a ve výkladu ke slovesným vzorům. Doporučili bychom vám proto řídit se novějšími příručkami, konkrétně například publikacemi Základní česká mluvnice, Čeština – řeč a jazyk nebo Internetovou jazykovou příručkou.
Téma: Oddělení Ústavu pro jazyk český, jejich činnosti a specifika
Dotaz: Mohli byste mi doporučit, kdo se v Ústavu pro jazyk český věnuje mluvené komunikaci politiků a dokázal by zhodnotit její úroveň?
Odpověď: Doporučujeme vám obrátit se na pracovníky oddělení stylistiky a sociolingvistiky, kteří se touto problematikou zabývají.
Téma: Jaké dotazy lze klást jazykové poradně?
Klíčové slovo: slovenština
Dotaz: Zodpovídá jazyková poradna i dotazy týkající se slovenštiny?
Odpověď: Bohužel, jazyková poradna až na výjimky neposkytuje konzultace týkající se slovenštiny ani překlady z češtiny do slovenštiny a naopak. Doporučujeme obrátit se na slovenskou jazykovou poradnu, https://jazykovaporadna.sme.sk/, nebo se pokusit odpověď vyhledat na stránce https://slovnik.juls.savba.sk/.
Téma: Výraz na konci řádku
Klíčové slovo: spojovník
Dotaz: Když se mi na konci řádku objeví spojovník, opakuji ho na začátku následujícího řádku?
Odpověď: Pokud se spojovník objeví na konci řádku a nenaznačuje neúplné slovo, opakuje se na začátku řádku dalšího.
Téma: Číslice v textu
Dotaz: V textu se mi vyskytují spojení typu 100/sto uchazečů, 100/sto lidí, 5/pět vystavených kousků. Je někde normováno, kdy vypisovat čísla slovy a kdy číslicí?
Odpověď: Tato problematika nikde explicitně normována není. Doporučuje se vypisovat nižší čísla slovy a vyšší číslicemi. Důležitou roli hraje rovněž typ textu, v němž se čísla nacházejí. V administrativních či matematických textech je praktičtější číselné vyjádření, v publicistice či beletrii se častěji setkáme se slovním vyjádřením.
Téma: Značky jednotek
Klíčové slovo: Kč/m²; koruna za metr čtvereční
Dotaz: Píšou se ve výrazu Kč/m² mezery okolo lomítka?
Odpověď: Ve značkách jednotek se mezery okolo lomítka nepíšou.
Téma: Vokalizace předložky
Klíčové slovo: se
Varianty: s; se
Dotaz: Je správně s CEO, nebo se CEO, když se zkratka vyslovuje [sí-í-ou]?
Odpověď: Tzv. vokalizace předložky se řídí výslovností. Pokud se zkratka CEO vyslovuje [sí-í-ou], a začíná tak na "s", vznikne situace, kdy předložka je tvořena stejnou souhláskou, na kterou začíná bezprostředně následující slovo, což je situace, ve které se předložka vokalizuje – doporučujeme tedy užít, i v zápisu, podobu se CEO [= se sí-í-ou].
Téma: Y = vlastní jméno – tvoření přídavných jmen od jmen zeměpisných (Brandýs > brandýský, Aš > ašský aj.): jména domácí, jednoslovná
Klíčové slovo: český
Dotaz: Je slovo český utvořeno a vztahuje se k zeměpisnému jménu Čechy, nebo Česko? Může se vztahovat k oběma výrazům?
Odpověď: Co se slovotvorně motivujících vztahů týče, není přídavné jméno český utvořeno od výrazu Česko, ale je tomu zcela naopak – ze slova Čech/Čechy bylo utvořeno přídavné jméno český a z něj podstatné jméno Česko. Čistě slovotvorně je vztah přídavného jména český k výrazům Čechy a Česko různý. V případě výrazu Česko jde o vztah český > Česko, v případě výrazu Čechy o vztah Čechy > český, směr motivace je tedy různý. Už z uvedených slovotvorných vztahů je ovšem dobře vidět, že významově se slovo český vztahuje k oběma výrazům – jak k Česku, tak k Čechám. Dobře to lze vidět právě na příkladu vína: české víno může znamenat jak víno z Čech (Mělnicka, Litoměřicka), tak víno z Česka, tj. z Čech i z Moravy.
Téma: Náležitá/oficiální podoba jména
Klíčové slovo: Česko
Dotaz: Je výraz Česko správný? Lze ho použít pro Čechy a Moravu dohromady?
Odpověď: Výraz Česko se plně prosadil jako jednoslovný geografický název republiky vedle politického dvouslovného názvu Česká republika, a to nejen v běžné komunikaci (například ve sportovních přenosech). Doporučuje ho ČSN EN ISO 3166-1, také SSČ uvádí oba názvy. Z hlediska současného jazyka je Česko, odvozené od přídavného jména český, slovo náležité, ústrojně utvořené, funkční a vyhovuje komunikačním potřebám uživatelů češtiny.
Téma: Jakou doporučujete příručku pro danou problematiku?
Klíčové slovo: jazyková příručka
Dotaz: Ve které jazykové příručce najdu dubletní tvary u substantiv a jejich funkce?
Odpověď: Poučení o dubletních tvarech (nejen u substantiv) najdeme v mluvnicích, výkladových slovnících češtiny i v Internetové jazykové příručce.
Téma: Stížnost na špatnou úroveň češtiny v médiích
Dotaz: Nelíbí se mi úroveň mluveného slova ve veřejné komunikaci, zejména opakující se zvuky jako ehm před každým slovem v projevech politiků a televizních redaktorů. Ústav pro jazyk český by měl nějak působit, aby nedocházelo k takové degradaci češtiny.
Odpověď: Ústav pro jazyk český je vědecké pracoviště, předmětem jeho činnosti je primárně vědecký výzkum v oblasti českého národního jazyka. Pracovníci ÚJČ se však rovněž zapojují do vzdělávacích a popularizačních aktivit a zprostředkovávají aktuální výsledky výzkumu veřejnosti. Členové oddělení stylistiky například dlouhodobě spolupracují s veřejnoprávní televizí a vytvářejí pro ni pravidelné analýzy.
Téma: Právní aspekty češtiny
Klíčové slovo: jazykový zákon
Dotaz: Existuje nějaká směrnice, kdo má povinnost řídit se Pravidly českého pravopisu? Je to někde uvedeno?
Odpověď: Česká republika nemá jazykový zákon, Pravidla českého pravopisu, nejsou závazná v legislativním smyslu, mají pouze doporučující charakter, závazná jsou jen pro školy. Jazyková kodifikace je však závazná ve společenském slova smyslu.
Téma: Změna kvality (kořenové) samohlásky při odvozování (např. pět > pátý)
Klíčové slovo: dotyk, dotek
Varianty: dotyk; dotek
Dotaz: Je správně dotyk, nebo dotek?
Odpověď: Správné jsou oba výrazy – jak dotek, tak dotyk. Jde o synonyma.
Téma: Y = vlastní jméno – tvoření obyvatelských jmen: bez přípony (typ Rus)
Klíčové slovo: Ind, indián
Dotaz: Proč existuje rozdíl mezi Indem a indiánem (když si Kolumbus myslel, že doplul do Indie a pojmenovává obyvatele Indie)? Kde se vzala přípona -ián?
Odpověď: Slovo Ind je tzv. obyvatelské jméno bez přípony, patří do skupiny obyvatelských jmen, která nejsou odvozena od názvů země (zeměpisných jmen), ale od kterých jsou naopak vytvořeny názvy zemí (srov. Rus, Dán, Nor, Němec atp.). Slovo indián bylo do češtiny přejato z anglického Indian (možná prostřednictvím německého Indianer) a počeštěno na indián.
Téma: Y = vlastní jméno – tvoření přídavných jmen od jmen zeměpisných (Brandýs > brandýský, Aš > ašský aj.): jména domácí, jednoslovná
Klíčové slovo: písečenský
Dotaz: Jakou podobu má přídavné jméno utvořené od zeměpisného jména Písečná?
Odpověď: Přídavné jméno utvořené od zeměpisného jména Písečná má správnou podobu písečenský.
Téma: Jiná užití pomlčky
Klíčové slovo: pomlčka
Dotaz: Je z hlediska psaní mezer rozdíl mezi pomlčkou krátkou (–) a dlouhou (—)?
Odpověď: Krátká i dlouhá pomlčka jsou pravopisně rovnocenné a platí pro ně stejná pravidla a doporučení. Běžně se používá krátká pomlčka (–), zatímco dlouhá (—) je spíš exkluzivní. Pokud to autor vnímá jako potřebné, může obě pomlčky v jednom textu kombinovat, pak je však vhodné pro každou z nich rezervovat různé funkce.
Téma: Pomlka v řeči
Klíčové slovo: pomlka
Dotaz: Rád bych v textu odlišoval doztracena doznívající řeč, kterou značím třemi tečkami, od přerušené, nezáměrně nedokončené řeči. Mohu ten druhý typ signalizovat pomlčkou?
Odpověď: Ano, pomlčka může značit mimo jiné nedokončenou řeč, byť to není její nejtypičtější funkce. V případech, jako je ten, který popisujete, je takové řešení zcela v pořádku. Jen upozorníme, že zatímco trojtečka následuje hned za posledním výrazem natěsno, bez mezery, před pomlčkou by v takovém užití měla být mezera.
Téma: Spojení místních jmen nebo názvů správních oblastí
Klíčové slovo: spojovník
Dotaz: Co dělat, když se nám v jednom textu potkávají spojení jako "Praha 3 – Žižkov" a "Praha-Petrovice"? Máme to nechat, nebo sjednotit (případně jak)?
Odpověď: Obecně řečeno se spojení místních jmen nebo správních celků píšou se spojovníkem, a to natěsno, bez mezer ("Praha 3-Žižkov"). Je pravda, že u spojení obsahujících alespoň jednu ze složek spojení víceslovnou, doporučujeme z důvodu přehlednosti nahradit spojovník pomlčkou oddělenou mezerami ("Praha 3 – Žižkov"). Zároveň však platí, že náhrada spojovníku pomlčkou oddělenou mezerami není vhodná, pokud by mohlo dojít k textové nejednotě. V takových případech je lepší ponechat všude spojovníky psané natěsno, bez mezer.
Téma: Y = vlastní jméno – tvoření přídavných jmen od jmen zeměpisných (Brandýs > brandýský, Aš > ašský aj.): jména domácí, jednoslovná
Klíčové slovo: rumburský, benecký, vamberský, vamberecký
Dotaz: Jak se od zeměpisných jmen zakončených na -k tvoří přídavná jména? Když se např. u Řek mění k v c, jak je to např. u zeměpisného jména Vamberk.
Odpověď: Záleží na tom, do které skupiny takové jméno patří. U zeměpisných jmen zakončených na -burg, -burk (Hamburk, Rumburk aj.) se koncové -k odsouvá, takže je hamburský, rumburský. U zeměpisných jmen zakončených na -sk, -ck se přídavná jména tvoří jen přidáním -ý k základu: Rovensko > rovenský, Benecko > benecký. (Tím nejsou vyčerpány všechny možnosti; k tomu viz IJP, heslo Tvoření přídavných jmen od jmen zeměpisných, bod 1 Tvoření přídavných jmen od jmen domácích.) V případě zeměpisného jména Vamberk je situace složitější v tom, že vedle pravidelné podoby vamberský existuje též tradiční podoba vamberecký.
Téma: Pomlka v řeči
Klíčové slovo: pomlka
Dotaz: Pracuji s textem, kde je nedokončená přímá řeč, přičemž ta nedokončenost není značena trojtečkou, ale pomlčkou. Má mezi posledním slovem a pomlčkou být mezera?
Odpověď: Ano, pakliže pomlčka signalizuje pomlku v řeči, odděluje se od předchozího výrazu mezerou.
Téma: Jiná užití pomlčky
Klíčové slovo: přímá řeč
Dotaz: Když jsou dvě přímé řeči dvou různých osob v jednom odstavci hned za sebou, je vhodné je oddělit pomlčkou, nebo má druhá přímá řeč následovat hned po mezeře za uvozovkou ukončující první přímou řeč?
Odpověď: Z pravopisného hlediska je zcela v pořádku udělat mezi koncovou uvozovkou první přímé řeči a počáteční uvozovkou druhé přímé řeči pouze mezeru, ale chcete-li je graficky více oddělit, lze k tomu jistě využít pomlčku.
Téma: Y = vlastní jméno – tvoření přídavných jmen od jmen zeměpisných (Brandýs > brandýský, Aš > ašský aj.): jména domácí, víceslovná
Klíčové slovo: chlumský
Varianty: chlumský; chlumecký
Dotaz: Jakou podobu má přídavné jméno utvořené od zeměpisného jména Chlum u Třeboně?
Odpověď: Přídavné jméno utvořené od zeměpisného jména Chlum u Třeboně má správnou podobu chlumský.
Téma: Y = vlastní jméno – tvoření přídavných jmen od jmen zeměpisných (Brandýs > brandýský, Aš > ašský aj.): jména domácí, víceslovná
Klíčové slovo: bítýšský
Varianty: bitýšský; bítýšský
Dotaz: Jakou podobu má přídavné jméno utvořené od zeměpisného jména Veverská Bítýška?
Odpověď: Přídavné jméno utvořené od zeměpisného jména Veverská Bítýška má podle příruček jedinou správnou podobu – veverskobítýšský. V praxi se však častěji (podle databáze ČNK syn v8) užívá kratší podoba bítýšský. Vzhledem k jejímu četnému výskytu je tato podoba v pořádku také (kromě toho se obdobným způsobem přídavná jména od jiných zeměpisných jmen zkracují zcela běžně, srov. např. Ústí nad Labem > ústecký). Pozor je ovšem třeba dávat na to, aby nedošlo k záměně s přídavným jménem, které odkazuje na Osovou Bítýšku (tím spíš, že Osová a Veverská Bítýška neleží příliš daleko od sebe).
Téma: Y = vlastní jméno – tvoření přídavných jmen od jmen zeměpisných (Brandýs > brandýský, Aš > ašský aj.): jména domácí, víceslovná
Klíčové slovo: královéhradecký
Dotaz: Je správně Královéhradecký kraj, nebo Královehradecký kraj?
Odpověď: Přídavné jméno odvozené od zeměpisného jména Hradec Králové má správnou podobu královéhradecký (s dlouhým "é") – správně je tedy jen Královéhradecký kraj.
Téma: Y = vlastní jméno – rodiny, manželé, bratři, sestry atp.: příjmení adjektivní (Veselý)
Klíčové slovo: Macků
Varianty: Mackových
Dotaz: Jakou podobu má společné jméno rodiny utvořené od příjmení Macků?
Odpověď: Společné jméno rodiny utvořené od příjmení Macků má jedinou možnou podobu – rodina Macků.
Téma: Y = vlastní jméno – rodiny, manželé, bratři, sestry atp.: příjmení adjektivní (Veselý)
Klíčové slovo: Divoká, Divokých
Varianty: Divokých
Dotaz: Je správně rodina Divoká, nebo rodina Divokých?
Odpověď: Společné jméno rodiny utvořené od příjmení Divoký má dvě správné podoby – rodina Divoká a rodina Divokých.
Téma: Y = vlastní jméno – rodiny, manželé, bratři, sestry atp.: příjmení adjektivní (Veselý)
Klíčové slovo: Srnská, Srnských
Varianty: Srnská; Srnských
Dotaz: Je správně rodina Srnská, nebo rodina Srnských?
Odpověď: Společné jméno rodiny utvořené od příjmení Srnský má dvě správné podoby – rodina Srnská a rodina Srnských.
Téma: Jsou slova X a Y příbuzná?
Klíčové slovo: dělat, dělávat
Dotaz: Jsou dělat vs. dělávat dva tvary téhož slovesa, nebo dvě slovesa?
Odpověď: Podoby dělat vs. dělávat nejsou tvary téhož slovesa, ale dvě samostatná slovesa, přičemž sloveso dělávat je odvozeno od slovesa dělat.
Téma: Y = vlastní jméno – tvoření přídavných jmen od jmen zeměpisných (Brandýs > brandýský, Aš > ašský aj.): jména cizí, jednoslovná
Klíčové slovo: kaunaský
Varianty: kaunaský; kaunasský
Dotaz: Jakou podobu má přídavné jméno utvořené od zeměpisného jména Kaunas (druhé největší město v Litvě)? Bude se v podobě kaunas(s)ký psát jedno, nebo dvě "s"?
Odpověď: Přídavné jméno utvořené od zeměpisného jména Kaunas má správnou podobu kaunaský (obdobně Brandýs > brandýský atp.).