ctu-aic/questions_ujc_cas_cs huggingface dataset:
Téma: Proč daná příručka neobsahuje určitou informaci?
Klíčové slovo: příručka
Dotaz: U hesla kvazi v Internetové jazykové příručce jsem nenašla odkaz na Slovník spisovného jazyka českého. Proč?
Odpověď: Slovník spisovného jazyka českého (SSJČ) popisuje heslové slovo quasi, s odkazem na podobu kvazi. Internetová jazyková příručka (IJP) zachycuje pouze (novější) podobu kvazi, proto tato dvě hesla v SSJČ a IJP nejsou propojena.
Téma: Skupiny tří souhlásek v blízkosti přípony nebo předpony
Klíčové slovo: pomstychtivost
Varianty: pom-stychtivost; po-mstychtivost
Dotaz: Jak se správně na konci řádku dělí slovo pomstychtivost? Jde mi o hranici první slabiky – dělí se správně pom-stychtivost, nebo po-mstychtivost?
Odpověď: Slovo pomstychtivost se správně na konci řádku dělí takto: po-msty-chti-vost. Na hranici první slabiky se tedy správně dělí: po-mstychtivost. Dává se přednost morfematickému švu (msta > po-msta).
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: powerbanka
Varianty: powerbanka; power banka
Dotaz: Jde mi o to, zda se slovo píše v češtině s mezerou, nebo dohromady – máme psát power banka, nebo powerbanka?
Odpověď: Slovníky výraz zatím nezachycují, doporučujeme ho chápat jako složené slovo a psát dohromady powerbanka (obdobně jako např. powerjóga). Podle dokladů na internetu a v ČNK tento způsob zápisu jednoznačně převažuje i v uživatelské praxi.
Téma: Valence sloves – konkurence předložkového a bezpředložkového spojení
Klíčové slovo: účtovat
Dotaz: Je přípustná vazba "účtovat o něčem"?
Odpověď: Slovníky vazeb uvádějí u slovesa "účtovat" vazbu "účtovat něco", případně (expresivně) "účtovat s někým/něčím". Vazba "účtovat o něčem" se ve slovnících nevyskytuje, proto doporučujeme se jí ve spisovném projevu vyhnout.
Téma: Valence podstatných jmen – předložková spojení
Klíčové slovo: dopad
Dotaz: Je správně spojení "dopad na účetnictví", nebo "dopad do účetnictví"?
Odpověď: Slovník slovesných, substantivních a adjektivních vazeb a spojení uvádí u podstatného jména "dopad" ve významu "důsledek, vliv" pouze vazbu "dopad na někoho/něco". Naopak ve významu "dopadnutí předmětu" je možná jak vazba "na něco", tak "do něčeho", případně "někam" (dopad do písku, do pilin apod.). V uvedeném případě je však namístě užít spojení "dopad na účetnictví".
Téma: Nevyjádřený podmět – podmět z předchozího větného kontextu
Klíčové slovo: nevyjádřený podmět
Dotaz: Mám větu "Mohli bychom pokračovat". Z kontextu ale vyplývá, že jde o samé ženy. Nemělo by tedy v přísudku být tvrdé y?
Odpověď: Jestliže nevyjádřený podmět "my" odkazuje k ženám, je skutečně namístě napsat v přísudku tvrdé y: "Mohly bychom pokračovat."
Téma: Valence předložek
Klíčové slovo: mimo
Dotaz: Je přípustné, aby se předložka "mimo" pojila vedle čtvrtého pádu také s pádem druhým, vzhledem k významové souvislosti s předložkou "kromě"?
Odpověď: Předložka "mimo" se pojí pouze se čtvrtým pádem, na rozdíl od předložky "kromě", u níž je náležitý druhý pád. Protože mají obě předložky stejný význam, často dochází ke křížení vazeb.
Téma: Valence podstatných jmen – předložková spojení
Klíčové slovo: soustrast
Dotaz: Můžete mi prosím poradit, zda je správně spojení "soustrast nad něčím", "soustrast k něčemu", nebo "soustrast při něčem"?
Odpověď: Slovník slovesných, substantivních a adjektivních vazeb a spojení uvádí u hesla "soustrast" tři možné vazby: "soustrast s někým/něčím" (s. s pozůstalými, s utrpením bližního), soustrast nad něčím" (s. nad úmrtím) a "soustrast k něčemu" (s. k tragédii). Vazba "soustrast při něčem" kodifikována není a v úzu se téměř nevyskytuje.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: jak
Dotaz: Píše se čárka před výrazem "jak" v následujícím souvětí? "Zbývá ještě rozhodnout(,) jak zaokrouhlit číslo, které je stejně vzdáleno od obou čísel, která s ním sousedí a mají celý počet jednotek."
Odpověď: Infinitivní konstrukce, které jsou uvozeny podřadicími spojovacími výrazy a zastupují vedlejší větu, se oddělují čárkami (viz "konkrétní případ").
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: a (který)
Dotaz: Píše se čárka před spojkou "a" v následujícím souvětí? "Zbývá ještě rozhodnout, jak zaokrouhlit číslo, které je stejně vzdáleno od obou čísel, která s ním sousedí(,) a mají celý počet jednotek."
Odpověď: Vedlejší věty spojené souřadně v poměru slučovacím neoddělujeme čárkou, jsou-li spojeny souřadicími spojovacími výrazy (viz "konkrétní případ"). Pouze pokud jsou spojeny beze spojky, píšeme mezi nimi čárku.
Téma: Podmět několikanásobný podřadný
Klíčové slovo: krávy s býkem
Dotaz: Nemohu se rozhodnout, zda napsat "krávy s býkem šly", nebo "krávy s býkem šli". Můžete mi prosím poradit?
Odpověď: Jestliže se ve větě vyskytuje několikanásobný podmět s předložkou s (se), nastává zvláštní situace, kdy jsou složky tohoto podmětu významově na stejné úrovni, ale formálně nikoli. V takových případech lze shodu řídit dvojím způsobem – buď pouze podle jména v prvním pádě, tedy "krávy s býkem šly", nebo oběma jmény (a tedy zde uplatnit pravidlo o přednosti rodu mužského životného): "krávy s býkem šli". Obě varianty jsou rovnocenné. Pokud by ale přísudek předcházel podmětu, bývá obvyklejší shoda podle bližšího jména, např. "Po louce šly krávy s býkem".
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: jak
Dotaz: Odděluje se konstrukce v následující větě čárkami? "Podmínky(,) jak slevu uplatnit(,) najdete na našich stránkách."
Odpověď: Infinitivní konstrukce, které jsou uvozeny podřadicími spojovacími výrazy a zastupují vedlejší větu, se oddělují čárkami (viz "konkrétní případ").
Téma: Podle obecných zásad
Klíčové slovo: nevnímat
Varianty: nev-ní-mat; ne-vní-mat
Dotaz: Jak se správně na konci řádku dělí sloveso nevnímat? Je možné dělit i nev-ní-mat, nebo jen ne-vní-mat?
Odpověď: Slovo nevnímat se na konci řádku správně dělí takto: ne-vní-mat. Dělení *nev-ní-mat je tedy nesprávné – je třeba se mu vyhnout.
Téma: Součástí několikanásobného podmětu není jméno r. muž. živ. (slovosled podmět – přísudek)
Klíčové slovo: shoda s několikanásobným podmětem
Dotaz: Jaké i/y mám napsat v přísudku v následující větě? "Francouzská komora a francouzské velvyslanectví uspořádal_ akci."
Odpověď: Složkami několikanásobného podmětu v uvedené větě jsou jméno rodu ženského (komora) a jméno rodu středního (velvyslanectví). Protože součástí několikanásobného podmětu není jméno rodu mužského životného, je namístě napsat v přísudku tvrdé y: "Francouzská komora a francouzské velvyslanectví uspořádaly akci."
Téma: Podle obecných zásad
Klíčové slovo: šnorchlovat
Varianty: šnor-chlo-vat
Dotaz: Jak se na konci řádku správně dělí sloveso šnorchlovat? Je správné dělit šnor-chlo-vat?
Odpověď: Slovo šnorchlovat se na konci řádku správně dělí takto: šnorch-lo-vat. Dělení *šnor-chlo-vat tedy nedoporučujeme.
Téma: Skupina samohláska-souhláska-souhláska-samohláska
Klíčové slovo: poznatcích
Varianty: poznat-cích
Dotaz: Jak se správně na konci řádku dělí slovo poznatcích? Dělí se správně poznat-cích?
Odpověď: Slovo poznatcích se na konci řádku správně dělí takto: po-znat-cích. Dělení poznat-cích je tedy správné.
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: přívlastek několikanásobný
Dotaz: Jaké je prosím správné interpunkční řešení ve druhé z následujících vět? "Lezec zvolí prodloužení na kratší stěně. Na druhé(,) delší(,) se pak snaží odhadnout..."
Odpověď: Složky několikanásobného větného členu (přívlastku) oddělíme čárkou, pokud jsou spojeny beze spojky. Čárky se píší pouze mezi jednotlivými složkami větného členu, za poslední složkou čárku nepíšeme (viz "konkrétní případ").
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: jaksepatří, jak se patří
Varianty: jaksepatří; jak se patří
Dotaz: Našla jsem si, že můžu psát dohromady "jaksepatří" i zvlášť "jak se patří", ale nejsem si úplně jistá, jestli je zápis zvlášť "Velikonoce jak se patří" v pořádku.
Odpověď: Pro vyjádření významu 'náležitě, doopravdy' můžeme podle slovníků užít jak zápis jaksepatří (dohromady), tak zápis jak se patří (zvlášť). Možnosti jsou hodnoceny jako rovnocenné, ČNK dokládá, že oba způsoby zápisu jsou užívané. Pokud dáváte přednost psaní "Velikonoce jak se patří", je to v pořádku.
Téma: Skupina samohláska-souhláska-souhláska-samohláska
Klíčové slovo: každý
Dotaz: Jak se správně na konci řádku dělí slovo každý?
Odpověď: Slovo každý se správně na konci řádku dělí takto: kaž-dý.
Téma: Podle obecných zásad
Klíčové slovo: špendlíků
Dotaz: Jak se správně na konci řádku dělí slovo špendlíků?
Odpověď: Slovo špendlíků se na konci řádku správně dělí takto: špen-d-lí-ků.
Téma: Podle obecných zásad
Klíčové slovo: skautském
Dotaz: Jak se na konci řádku správně dělí slovo skautském?
Odpověď: Slovo skautském se na konci řádku správně dělí takto: skaut-ském.
Téma: Jakou doporučujete příručku pro danou problematiku?
Klíčové slovo: jméno
Dotaz: Kde najdu informace o podobách rodných jmen?
Odpověď: Doporučujeme vám příručku M. Knappové Jak se bude vaše dítě jmenovat?, v roce 2017 vyšlo již 6. vydání této publikace.
Téma: Jde v daném případě o chybu?
Klíčové slovo: interpunkce
Dotaz: Je chyba neužít za slovem "děkujeme" tečku?
Odpověď: Přestože dané vyjádření tvoří pouze jediné slovo, jde zároveň o větný celek a absentující tečka je uživateli jazyka vnímána jako interpunkční chyba.
Téma: Dotazy z literárněvědné oblasti
Klíčové slovo: literární dílo
Dotaz: Jmenuje se kniha Jana Nerudy Malostranské povídky, nebo Povídky malostranské? Lze tyto názvy libovolně zaměňovat?
Odpověď: Bohužel, v tomto případě nejde o jazykový dotaz, doporučujeme vám obrátit se s prosbou o informaci na literární vědce.
Téma: Dotazy zaměřené na věcné znalosti
Klíčové slovo: Kraj Vysočina
Dotaz: Proč se dřívější kraj Vysočina přejmenoval na Kraj Vysočina? Kdo o tom rozhodl?
Odpověď: K přejmenování došlo v roce 2011 změnou ústavního zákona č. 347/1997 Sb., o vytvoření vyšších územních samosprávných celků a o změně ústavního zákona České národní rady č. 1/1993 Sb., Ústava České republiky, ve znění ústavního zákona č. 176/2001 Sb. (novela tohoto ústavního zákona mění název vyššího územního samosprávného celku "Vysočina" na "Kraj Vysočina"). Na oficiálních stránkách Kraje Vysočina je uvedeno, že ke změně došlo kvůli opakujícím se problémům při používání datových schránek a častým omylům při dohledávání identifikace kraje.
Téma: Existuje příručka daného typu?
Klíčové slovo: technický slovník
Dotaz: Existuje normativní příručka pro technické vědy?
Odpověď: Jazyková poradna se zaměřuje na podávání informací o jazyce, proto nemáme podrobnou znalost všech příruček, které jsou pro daný obor vnímány jako normativní. Můžeme však uvést, že při poradenské praxi běžně užíváme osmisvazkový Technický slovník naučný, který v roce 2002 vydalo nakladatelství Encyklopedický dům.
Téma: Proč daná příručka neobsahuje určitou informaci?
Klíčové slovo: zkratka
Dotaz: Nenašla jsem v Internetové jazykové příručce zkratku jednotky pixel.
Odpověď: Internetová jazyková příručka není koncipována jako všeobecná, respektive technicky zaměřená encyklopedie, proto podobné informace (pokud nejsou užity v ilustračním příkladu) neobsahuje. Doporučujeme danou informaci vyhledat v jiných, technicky zaměřených zdrojích. Můžeme ještě doplnit, že poučení o zkratce lze nalézt na wikipedii, cs.wikipedia.org/wiki/dpi.
Téma: Dotazy zaměřené na věcné znalosti
Klíčové slovo: zkratka
Dotaz: Jaká je zkratka nebo značka pro pixel?
Odpověď: Dostupné jazykové příručky tuto informaci neuvádějí, doporučujeme vám zkusit ji vyhledat ve specializovaných technických slovnících. Můžeme ještě doplnit, že poučení o zkratce lze nalézt na wikipedii, cs.wikipedia.org/wiki/dpi.
Téma: Proč daná příručka neobsahuje určitou informaci?
Klíčové slovo: jazyková příručka
Dotaz: Proč je možné přes Internetovou jazykovou příručku nahlížet na heslo těstoviny ve Slovníku spisovné češtiny, ale už ne na heslo špagety?
Odpověď: Internetová jazyková příručka umožňuje nahlížet do existujících heslových odstavců Slovníku spisovné češtiny. Tento slovník heslo špagety neobsahuje, proto daný odkaz chybí.
Téma: Kterou příručkou z uvedených se mám řídit?
Klíčové slovo: počitatelnost
Dotaz: Mám se při určování mluvnických kategorií řídit Slovníkem spisovné češtiny, nebo Internetovou jazykovou příručkou?
Odpověď: Internetová jazyková příručka (IJP) vychází z kodifikačních a normativních slovníků, tedy i ze Slovníku spisovné češtiny. Je však nutno dodat, že IJP s ohledem na současný stav normy některé informace doplňuje, zpřesňuje a koriguje. Proto bychom vám doporučovali řídit se právě IJP.
Téma: Kterou příručkou z uvedených se mám řídit?
Klíčové slovo: počitatelnost
Dotaz: V učebnici od Státního pedagogického nakladatelství je podstatné jméno těstoviny hodnoceno jako pomnožné, ale v Internetové jazykové příručce jsou u slova špagety uvedeny i tvary jednotného čísla. Kterou příručkou se mám řídit?
Odpověď: Na pomnožnost lze nahlížet různými způsoby a rovněž je třeba vzít v potaz definici pomnožnosti v dané učebnici, jelikož ta je koncipována podle určitých didaktických zásad. V každém případě ani jeden z vámi uvedených případů nelze označit za chybný, je však vhodné, aby pedagog žákům pojetí pomnožnosti v přiměřené míře vysvětlil.
Téma: Dotazy z literárněvědné oblasti
Klíčové slovo: poezie
Dotaz: Jak se jmenuje druh básně, jejíž verše jsou hravé, většinou začínají "Byl jeden muž..." a pokračují "žil v nějakém městě..."?
Odpověď: Tento hravý poetický útvar o pěti verších s rýmovou strukturou a-a-b-b-a se nazývá limerick. Je však třeba doplnit, že dotazy týkající se literárněvědné tematiky je vhodnější konzultovat s odborníky na literaturu.
Téma: Dotaz pro jiné odborníky (lingvisty)
Klíčové slovo: velká písmena
Dotaz: V překladu středověkého epitafu začíná každý řádek velkým písmenem, a nevím, jaká pravidla mám v takovém případě uplatňovat pro interpunkci.
Odpověď: Tento dotaz přesahuje problematiku, které se jazyková poradna věnuje. Nemáme k dispozici informace, jaké interpunkční zásady jsou užívány při přepisu starých textů. Doporučujeme vám danou otázku konzultovat s odborníky na dané texty.
Téma: Co je velká/hrubá chyba?
Klíčové slovo: chyba
Dotaz: Je užití předložky mimo s druhým pádem hrubá chyba?
Odpověď: Předložka mimo se podle normativních jazykových příruček pojí se 4. pádem, užití se 2. pádem není vnímáno jako spisovné. Míru závažnosti tohoto pochybení je obtížné stanovovat, jde spíše o záležitost didaktickou, která danou věc reflektuje prostřednictvím pedagogické klasifikace (evaluace).
Téma: Skupina samohláska-souhláska-souhláska-samohláska
Klíčové slovo: zobrazení
Varianty: zob-razení; zo-brazení
Dotaz: Jak se správně na konci řádku dělí slovo zobrazení? Dělí se zob-razení, nebo zo-brazení?
Odpověď: Slovo zobrazení se na konci řádku správně dělí takto: zo-b-ra-ze-ní. Lze tedy dělit jako zob-razení, tak i jako zo-brazení.
Téma: Skupina s/š + souhláska
Klíčové slovo: Vyškov
Varianty: Vyš-kov; Vy-škov
Dotaz: Jak se správně na konci řádku dělí slovo Vyškov?
Odpověď: Slovo Vyškov lze na konci řádku správně dělit dvěma způsoby – jako Vy-škov i jako Vyš-kov.
Téma: Předložka pojící se se jménem v 2. pádu
Klíčové slovo: předložka se; předložka ze
Varianty: ze střech; se střech
Dotaz: V televizních zprávách jsem viděl titulek, v němž se psalo, že se "uklízel sníh ze střech". Nemělo by se psát místo předložky ze spíše se, když se sníh nutně musel odklidit směrem shora dolů, z povrchu pryč?
Odpověď: Pro psaní předložek s(e) a z(e) není rozhodující význam, ale pád. Se druhým pádem se standardně a bezpříznakově pojí předložka z(e), proto je psaní "ze střech" v tomto případě náležité. Psaní s(e) na základě významu by u tohoto spojení vycházelo z již neaktuálních pravopisných pravidel, předložka s(e) by zde tedy mohla působit jako zastaralá.
Téma: Jiná jména (všechny 3 stupně)
Klíčové slovo: planktonní
Varianty: planktonní; planktoní
Dotaz: Bude mít přídavné jméno odvozené od slova plankton podobu planktonní, nebo planktoní? Je možné to vnímat jako přídavné jméno utvořené od názvu zvířete, a tudíž psát jen jedno -n- (jako tomu je třeba v případě slon a sloní)?
Odpověď: Přídavné jméno planktonní bylo odvozeno od podstatného jména plankton příponou -ní, náležitý je tedy zápis se dvěma -nn-: planktonní. Nejedná se tedy o stejný typ tvoření jako u přídavných jmen odvozených od názvů zvířat, která vznikají připojením -í ke slovotvornému základu (jako v případě slon – sloní). Přestože slovo plankton označuje společenstvo drobných organismů, slovotvorba v tomto směru ne vždy kopíruje přesné biologické a taxonomické zásady.
Téma: Skupina samohláska-souhláska-souhláska-samohláska
Klíčové slovo: každý
Varianty: ka-ždý; kaž-dý
Dotaz: Jak se na konci řádku správně dělí slovo každý?
Odpověď: Slovo každý se na konci řádku správně dělí takto: kaž-dý.
Téma: Odděluje se vložená věta čárkou (čárkami)?
Klíčové slovo: který
Dotaz: Píše se čárka před spojkou "a" v následující větě? "Mějme náhodný výběr o rozsahu 1000 osob, které pravidelně kouří(,) a náhodný výběr nekuřáků."
Odpověď: Vedlejší větu vloženou do řídící věty je třeba oddělit čárkami z obou stran. V tom případě se čárka může dostat i před souřadicí spojovací výrazy spojující větné členy hlavní věty v poměru slučovacím (viz "konkrétní případ").
Téma: Odděluje se tato ustálená vsuvka čárkou (čárkami)?
Klíčové slovo: kromě jiného
Dotaz: Odděluje se čárkami daný výraz v následující větě? "Na nástup nemoci mají vliv(,) kromě jiného(,) také okolnosti z našeho každodenního života."
Odpověď: Vsuvky tohoto typu jsou tvořeny ustáleným jednoslovným či víceslovným spojením. Ustálené vsuvky mohou mít oslabenou větnou platnost, a proto je možné je do věty včlenit těsně a neoddělovat je čárkou (čárkami), nebo je čárkou (čárkami) naopak oddělit a signalizovat tak jejich větnou povahu. Interpunkční řešení u nich často záleží na kontextu i na preferenci pisatele.
Téma: Y = vlastní jméno – tvoření obyvatelských jmen: příponou -an
Klíčové slovo: Benešovan, Benešovanka
Varianty: Benešovák; Benešák; Benešovačka; Benešačka
Dotaz: Jak se správně označí obyvatel a obyvatelka Benešova? Je to Benešovák a Benešovačka, nebo Benešák a Benešačka?
Odpověď: Obyvatelské jméno utvořené od zeměpisného jména Benešov má ve spisovném jazyce správnou podobu Benešovan pro mužský rod a Benešovanka pro rod ženský. (V množném čísle lze použít též podobu Benešovští.)
Téma: Jiné (nepředvídatelné) konkrétní případy (typ letecký vs. letový, létající vs. letový atp.)
Klíčové slovo: pruhatý, pruhovatý, pruhovaný
Dotaz: Jaký je rozdíl mezi slovy pruhatý, pruhovatý a pruhovaný?
Odpověď: Podle výkladových slovníků jsou slova pruhatý, pruhovatý a pruhovaný synonyma, všechna mají tentýž význam 'mající pruhy, zdobený pruhy'. Liší se pouze způsobem tvoření (ke kořeni pruh- jsou přidány přípony -at/ý, -ovat/ý, tvar pruhovaný je zpřídavnělé příčestí trpné), a hlavně svou stylovou charakteristikou. Slovo pruhatý je podle Příručního slovníku jazyka českého (PSJČ, z let 1935–1957) i Slovníku spisovného jazyka českého (SSJČ, z let 1960–1969) zastaralé, vyšlé z užívání, slovo pruhovatý je podle PSJČ neutrální, ale podle mladšího SSJČ už poněkud zastaralé a řidší, tj. zastarávající, zatímco slovo pruhovaný je podle obou citovaných slovníků (a také podle Slovníku spisovné češtiny) neutrální. Podle slovníků je tedy dnes jedinou neutrální podobou slovo pruhovaný, před ním vyšla z užívání podoba pruhovatý, a ještě před ní podoba pruhatý. Tomu v zásadě odpovídají i doklady z databáze syn v10 Českého národního korpusu: podoba pruhatý se tu vyskytuje 55krát, podoba pruhovatý 0krát, zatímco podoba pruhovaný 16596krát. Pro úplnost můžeme dodat, že výkladové slovníky (PSJČ, SSJČ) uvádějí také zastaralé podoby prouhovatý a prouhovaný (korpus syn v10 neobsahuje jediný jejich výskyt).
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: jak
Dotaz: Píše se čárka před výrazem "jak" v následující větě? "Víte(,) jak se stát pilotem vrtulníku?"
Odpověď: Infinitivní konstrukce, které jsou uvozeny podřadicími spojovacími výrazy a zastupují vedlejší větu, se oddělují čárkami (viz "konkrétní případ").
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: jak
Dotaz: Píše se čárka před výrazem "jak" v následující větě? "Víte(,) jak správně poskytnout první pomoc?"
Odpověď: Infinitivní konstrukce, které jsou uvozeny podřadicími spojovacími výrazy a zastupují vedlejší větu, se oddělují čárkami (viz "konkrétní případ").
Téma: Jednoduchý podmět – mn. č. r. muž. živ.
Klíčové slovo: všichni
Dotaz: Mám následující dvě věty. "V pondělí nemělo úkol z českého jazyka šest dětí. Všichni mi tvrdili, že..." Neměl by být ve druhé větě tvar přísudku s tvrdým y, tedy "tvrdily", když jde o "děti"?
Odpověď: Tvar přísudku musíme řídit formální podobou podmětu. Ve druhé větě je podmětem zájmeno "všichni", které má tvar rodu mužského životného, v přísudku je tedy správně měkké i: "tvrdili". Fakt, že hovoříme o "dětech", v dané větě z gramatického hlediska nehraje roli. Tvrdé y v přísudku by bylo namístě v případě, že by zájmeno "všechen" mělo tvar rodu ženského v množném čísle, tedy řídili bychom jej stále podle "dětí" v první větě: "V pondělí nemělo úkol z českého jazyka šest dětí. Všechny mi tvrdily, že...".
Téma: Valence podstatných jmen – předložková spojení
Klíčové slovo: informace
Dotaz: Chtěla bych se zeptat, jestli je vedle vazby "informace o něčem" přijatelné i spojení s předložkou "k", tj. "informace k něčemu".
Odpověď: Možné jsou obě vazby. Slovník slovesných, substantivních a adjektivních vazeb a spojení u hesla "informace" uvádí jak vazbu "o něčem" ("informace o zahájení výstavy"), tak "k něčemu" ("informace k projednávané kauze").
Téma: Vedlejší věta doplňková
Klíčové slovo: druhy vedlejší věty; jak
Dotaz: Můžete mi prosím poradit s druhem vedlejší věty v následujícím souvětí? "Pozorně sledovala tajemnou postavu, jak se plíží."
Odpověď: Jde o vedlejší větu doplňkovou, která plní funkci doplňku k předmětu. Věty doplňkové se typicky vztahují ke jménu v pozici předmětu (zde "postavu") a zároveň ke slovesu (zde "sledovala"). Tyto věty lze nahradit infinitivem nebo dějovým přídavným jménem, např. "Pozorně sledovala plížící se tajemnou postavu".
Téma: Jak se řeší interpunkce při různovětém postavení spojek?
Klíčové slovo: a pokud
Dotaz: Jak mám řešit interpunkci kolem výrazů "a pokud" v následující větě? "Nulová hypotéza tedy zní, že máme model, a pokud tuto hypotézu nezamítneme, můžeme přejít k podmodelu."
Odpověď: Vedlejší větu je potřeba oddělit od řídící věty čárkou. Jestliže se vedle sebe setkají dva spojovací výrazy, z nichž každý náleží jiné větě, píšeme čárku (pouze) před prvním z nich. Mezi oběma spojovacími výrazy se čárka píše pouze v případě, že pisatel příslušnou vedlejší větu chápe jako vsuvku (viz "konkrétní případ").
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: nebo
Dotaz: Píše se čárka před spojkou "nebo" v následující větě? "Osoba nedokáže říct, co měla k obědu(,) nebo co během dne dělala."
Odpověď: Pokud spojka "nebo" souřadně spojuje vedlejší věty v poměru slučovacím, nepíšeme před ní čárku (viz "konkrétní případ").
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: jaký
Dotaz: Píše se čárka před spojkou "a" v následující větě? "Parametr A odpovídá souboru, s jakým v modelu pracujeme, a parametr B udává tvar."
Odpověď: Vedlejší větu vloženou mezi souřadně spojené věty oddělujeme čárkami z obou stran. Čárka se proto může dostat i před souřadicí spojovací výrazy spojující věty či větné členy v poměru slučovacím (viz "konkrétní případ").
Téma: Jednoduchý podmět – j. č. kolísající v rodě
Klíčové slovo: společnost; firma; shoda
Dotaz: Poradíte mi se správným tvarem přísudku v následující větě? "Divize ABC energo udělala/udělalo..."?
Odpověď: Protože je u názvu společnosti užito tzv. opěrné podstatné jméno (divize), je třeba řídit shodu podle něj. "Divize" je rodu ženského, náležité znění věty tedy bude "Divize ABC energo udělala". Pokud by ve větě opěrné jméno nebylo, postupovali bychom podle toho, jak je zakončeno jméno v názvu společnosti. Jelikož "energo" končí ve výslovnosti na [o], zacházeli bychom s ním jako se jménem rodu středního: "ABC energo udělalo".