ctu-aic/questions_ujc_cas_cs huggingface dataset:
Téma: Barvy
Klíčové slovo: modro-bílý
Varianty: modro-bílý; modrobílý
Dotaz: Máme titulek: Povlečení v modro-bílé. Nevíme, přesně, jak povlečení vypadá, a váháme, zda to máme napsat jako jedno slovo, nebo s divisem. Poradíte?
Odpověď: Záleží na tom, jak povlečení skutečně vypadá. Ale lze předpokládat, že nejde o odstín bílé barvy s nádechem do modra, ale spíše o dvě oddělené barvy (pruhy, puntíky, kostky, kytičky, vzory apod.), proto doporučujeme psát modro-bílé povlečení. 

Podle současného doporučení píšeme mezi částmi složeného přídavného jména označujícího barvy spojovník (čili divis), jestliže označujeme dvě samostatné (tedy oddělené) barvy, např. žluto-zelené pruhované tričko, červeno-modro-bílá vlajka. Výjimkou je tradiční psaní slova černobílý. Popisujeme-li barevný odstín, píšeme složky dohromady, bez spojovníku (např. žlutozelený, tj. žlutý odstín zelené barvy).

Toto doporučení je od roku 2019 uvedeno na stránkách IJP. Ke zjednodušení došlo proto, že podle původního pravidla (uvedeného v PČP) bylo třeba rozlišovat, zda může určitá kombinace barev tvořit barevný odstín, či ne. Pokud odstín nebylo možné vytvořit, psalo se celé přídavné jméno dohromady bez spojovníku (např. černobílý, červenomodrobílý). Pokud bylo možné barevný odstín vytvořit (např. žlutozelený, zelenomodrý), pak se v případě dvou samostatných barev psalo slovo se spojovníkem (žluto-zelený, zeleno-modrý). Aplikaci tohoto pravidla však znesnadňovala nejistota, které barvy spolu mohou tvořit barevný odstín, a které ne.
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: zajedno
Varianty: zajedno; za jedno
Dotaz: Píše se "v tom jsme zajedno", nebo "jsme za jedno"?
Odpověď: Ve slovním obratu "v tom jsme zajedno" užijeme příslovce zajedno psané dohromady. Zachycují ho SSČ a SSJČ, stejný příklad uvádí i IJP.
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: inženýr konstruktér
Varianty: inženýr konstruktér; inženýr-konstruktér
Dotaz: V textu o kosmonautice jsou užívána označení profesí jako inženýr výzkumník, inženýr konstruktér. Chápu správně, že jde o zpřesnění a že by se mělo označení psát bez spojovníku?
Odpověď: Ano, máte pravdu. Nejde o těsné spojení (dvou) podstatných jmen typu překladatel-tlumočník, malíř‑lakýrník. Ta píšeme se spojovníkem, protože označují člověka vykonávajícího dvě profese. V slovním spojení inženýr konstruktér druhý člen blíže specifikuje první, jde tedy o typ chemik analytik, učitel matematik, hřib satan. Tato spojení píšeme jako dvě samostatná slova.
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: inženýr výzkumník
Varianty: inženýr výzkumník; inženýr-výzkumník
Dotaz: V textu o kosmonautice jsou užívána označení profesí jako inženýr výzkumník, inženýr konstruktér. Chápu správně, že jde o zpřesnění a že by se mělo označení psát bez spojovníku?
Odpověď: Souhlasíme. Nejde o těsné spojení (dvou) podstatných jmen typu překladatel-tlumočník, malíř‑lakýrník. Ta píšeme se spojovníkem, protože označují člověka vykonávajícího dvě profese. V slovním spojení inženýr výzkumník druhý člen blíže specifikuje první, jde tedy o typ chemik analytik, učitel matematik, hřib satan. Tato spojení píšeme jako dvě samostatná slova.
Téma: Y = vlastní jméno – tvoření obyvatelských jmen: příponou -ec
Klíčové slovo: Jihokorejec, Severokorejec
Dotaz: Jak se nazývá obyvatel Severní Koreje a Jižní Koreje?
Odpověď: Obyvatelské jméno utvořené od zeměpisného jména Severní Korea je Severokorejec (přechýlená podoba Severokorejka), obyvatelské jméno utvořené od zeměpisného jména Jižní Korea je Jihokorejec (přechýlená podoba Jihokorejka).
Téma: Barvy
Klíčové slovo: modro-zelený
Varianty: modro-zelený; modrozelený
Dotaz: V textu je psáno modro-zelený se spojovníkem. Je to v pořádku?
Odpověď: Podle doporučení uvedeného na stránkách IJP píšeme mezi částmi složeného přídavného jména označujícího barvy spojovník, jestliže označujeme dvě samostatné (tedy oddělené) barvy. Výjimkou je tradiční psaní slova černobílý. Pokud tedy v textu jde o něco, co je modré a zelené, pak je zápis modro-zelený v pořádku. Zápis modrozelený bychom užili, pokud by šlo o barevný odstín (tj. modrý odstín zelené barvy nebo zelený odstín modré barvy).
Téma: Y = obecné jméno – jiné (nepředvídatelné) příklady
Klíčové slovo: vyskytnuvší se
Dotaz: Je tvar vyskytnuvší se v pořádku?
Odpověď: Ano, tvar vyskytnuvší se je správný, jde o tzv. zpřídavnělý přechodník minulý, utvořený náležitě od slovesa vyskytnout se. Tento tvar lze bez problémů používat.
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: na místě
Varianty: na místě; namístě
Dotaz: Má ve větě být namístě, nebo na místě? Je správně Zemřel na místě, nebo namístě?
Odpověď: V uvedené větě nejde o spřežku namístě s významem 'vhodné, náležité, v pořádku', ale o předložku na a podstatné jméno místo. Píšeme proto zvlášť: Zemřel na místě.
Téma: I, nebo y?
Klíčové slovo: kibic
Varianty: kibic; kybic
Dotaz: S jakým i/y se píše slovo kibic?
Odpověď: Obecněčeský výraz kibic je ve výkladových slovnících češtiny (SSČ, SSJČ, NASCS) uveden v podobě kibic. Variantu s y slovníky nezaznamenávají.
Téma: Hodnocení formulace
Varianty: Lékaři v Podolí operovali nenarozenému dítěti obří nádor; Lékaři v Podolí operovali dítěti v děloze obří nádor
Dotaz: V internetových zprávách se objevil titulek "Lékaři v Podolí operovali dítěti v děloze obří nádor". Co si o něm myslíte? Čtenářům se asi nelíbil, a tak byl později změněn na "Lékaři v Podolí operovali nenarozenému dítěti obří nádor".
Odpověď: Původní titulek je neobratně formulovaný, úprava mu jistě prospěla.
Téma: Jméno ve funkci předmětu
Klíčové slovo: předmět vs. příslovečné určení
Dotaz: Obracím se na vás s žádostí o pomoc s určením větného členu. Je spojení "k procházkám" ve větě "Krásný les se zelenými buky a duby nás lákal k procházkám" příslovečným určením místa, nebo předmětem?
Odpověď: Doporučujeme určit tento větný člen jako předmět, protože příslovečné určení místa by mělo odkazovat k prostorově pojatému bodu nebo části prostoru, nikoli k aktivitě.
Téma: Hodnocení formulace
Dotaz: Je následující formulace v pořádku? "Žít zdravě má pro každého z nás jiný význam."
Odpověď: Ano, uvedená formulace je v pořádku. Na některé čtenáře může působit heslovitě a zkratkovitě, v určitých typech textů však může mít své opodstatnění.
Téma: Shoda dvou jmen – ostatní
Klíčové slovo: shoda jména v přístavku
Dotaz: Ráda bych se poradila, zda jsou správně věty "Krém na ruce je obohacený o 15 % glycerinu, efektivní hydratační látku, která podporuje zdravý vzhled pokožky" a "Krém na ruce je obohacený o 5 % urey, vynikající hydratační látku, která absorbuje a zadržuje vodu".
Odpověď: Části vět "...efektivní hydratační látka, která podporuje zdravý vzhled pokožky" a "...vynikající hydratační látka, která absorbuje a zadržuje vodu", jsou přístavkem ke slovům "glycerin", resp. "urea", a musejí zachovat pád řídícího slova, což je v tomto případě pád druhý. Náležitá formulace vět tedy zní: "Krém na ruce je obohacený o 15 % glycerinu, efektivní hydratační látky, která podporuje zdravý vzhled pokožky" a "Krém na ruce je obohacený o 5 % urey, vynikající hydratační látky, která absorbuje a zadržuje vodu".
Téma: Zápis přejatého slova
Klíčové slovo: maglajz
Varianty: maglajz; maklajz
Dotaz: Potřebuju ověřit, zda se píše maglajz, nebo maklajz.
Odpověď: Obecněčeský expresivní výraz maglajz (s významem pranice, rvačka; nepříjemnost; zmatek) se podle NASCS, SSJČ i SNČ píše s "g". Doplňujeme, že uvedené slovníky shodně uvádějí podobu s koncovým "z" (maglajz), PSJČ zaznamenává podobu maglaj (odpovídající městu Maglaj, s nímž má tento výraz etymologickou spojitost). Tato podoba se dnes už neužívá, v praxi se ale objevuje i zápis maglajs. Podle dokladů z ČNK je však zápis maglajz frekventovanější. Podobu maklajz (maklajs) ČNK vůbec nezachycuje.
Téma: Tvar zájmena ve vztažné větě
Klíčové slovo: který
Dotaz: Nejsem si jistá, která z následujících vět je správně: "Krém na ruce je obohacený o aloe vera, která je známá svými uklidňujícími, antioxidačními a hydratačními vlastnostmi." Zde bych "aloe vera" chápala jako nesklonné, ale asi pak není správně slovo "která", že? Nebo je správně "Krém na ruce je obohacený o aloi vera, která je známá svými uklidňujícími, antioxidačními a hydratačními vlastnostmi"?
Odpověď: Slovo "aloe" skutečně může buď zůstat nesklonné (pak bude následovat zájmeno ve tvaru "které" a přídavné jméno ve tvaru "známé", jelikož jde o jméno středního rodu), nebo se může skloňovat podle ženského vzoru růže (zájmeno bude mít podobu "která"). Tedy buď "Krém na ruce je obohacený o aloe vera, které je známé svými uklidňujícími, antioxidačními a hydratačními vlastnostmi", nebo "Krém na ruce je obohacený o aloi vera, která je známá svými uklidňujícími, antioxidačními a hydratačními vlastnostmi".
Téma: Krátce, nebo dlouze?
Klíčové slovo: balon; balón
Varianty: balon; balón
Dotaz: Potřebujeme napsat "let balonem". Je možné psát krátce balon i dlouze balón?
Odpověď: Ano, můžete užít obě podoby. Přestože SSČ i NASCS zachycují jen podobu balon, je možné v souladu s Dodatkem k PČP psát slovo jak s krátkým o (balon), tak dlouhým ó (balón). Jde o rovnocenné varianty. Doklady z ČNK ukazují, že podoba balon je čtyřikrát frekventovanější než balón.
Téma: Hodnocení formulace
Varianty: pevně stlačte; silně stiskněte
Dotaz: Píšu pokyn pro pacienty, aby se pokusili co nejvíce zmáčknout ruku zdravotní sestry. Mám napsat "pevně stlačte", nebo raději "silně stiskněte"?
Odpověď: Sloveso stlačit má sice význam 'zmáčknout', např. ve spojení stlačit knoflík, ale užívá se též ve významu 'tlakem dostat do nižší polohy', např. ve spojení stlačit kliku. Pokyn "pevně stlačte" tak může být pro některé pacienty hůře interpretovatelný. Ač tedy tato formulace není zavrženíhodná, s ohledem na příjemce textu doporučujeme zvolit raději variantu "silně stiskněte". Užití slovesa stisknout je v uvedeném kontextu neproblematické – stisknout totiž znamená  'tisknutím sevřít',  'tisknutím stlačit',  'zmáčknout', a lépe tak odpovídá zamýšlenému sdělení. Příslovce "pevně" a "silně" jsou volně zaměnitelné.
Téma: Y = vlastní jméno – přechylování: příjmení, podstatné jméno zakončené ve výslovnosti na souhlásku: prostý případ
Klíčové slovo: von der Leyenová
Varianty: von der Leyen; von der Leyenová
Dotaz: Přechyluje se německé ženské příjmení von der Leyen? Pokud ano, jak by vypadala jeho přechýlená podoba?
Odpověď: Německé ženské příjmení von der Leyen lze bez potíží přechýlit. Rozhodnete-li se pro přechýlenou variantu, měla by mít podobu von der Leyenová.
Téma: Y = obecné jméno – jiné (nepředvídatelné) příklady
Klíčové slovo: pianodíly
Varianty: pianodíly; piano díly
Dotaz: Je správně utvořeno slovo pianodíly? Je možné ho psát dohromady? A lze ho používat ve spisovných kontextech?
Odpověď: Slovo pianodíly není v zásadním rozporu se slovotvornými zásadami češtiny – část piano může fungovat jako tzv. nepravá předpona (prefixoid), a slovo pianodíly by se tak psalo dohromady, jako jedno slovo. Jeho užití ve spisovných kontextech nicméně nelze doporučit. V databázi ČNK syn v8 nemá jediný výskyt (ať už psáno dohromady, nebo zvlášť), potíž je taky s jeho stylovou platností – hodnotili bychom jej jako součást profesního slangu. Ve spisovných kontextech doporučujeme místo něj použít opis – díly na piano, díly k pianu atp.
Téma: Časté konkrétní případy/typy – dějové vs. účelové tvoření (rozjasňující vs. rozjasňovací, kropící vs. kropicí)
Klíčové slovo: pečovací
Varianty: pečující; pečovací
Dotaz: Lze přídavné jméno pečující ve spojení pečující produkt nebo pečující přísada nahradit přídavným jménem pečovací?
Odpověď: Ano, přídavné jméno pečující ve spojení pečující produkt nebo pečující přísada lze nahradit přídavným jménem pečovací. Daná spojení pak nebudou mít "dějový" význam 'produkt či přísada, která o něco právě pečuje', ale "účelový" význam 'produkt či přísada určená, sloužící k péči (o něco)'.
Téma: Jiné (nepředvídatelné) konkrétní případy (typ letecký vs. letový, létající vs. letový atp.)
Klíčové slovo: pečující
Varianty: pečujicí; pečovací; pečující
Dotaz: Je správně pečujicí, nebo pečující přípravek či látka?
Odpověď: Správně je pouze pečující (přípravek či látka). Podoba *pečujicí (s krátkým "i") je nesprávná. U sloves 3. třídy vzoru kupuje (kupovat) se rozdíl mezi tzv. účelovým a tzv. dějovým přídavným jménem neprojevuje délkou (od původu) kmenotvorné přípony -i- vs. -í- (jako je tomu u sloves 4. třídy vzoru prosit; srov. účelové čisticí s krátkým "i" vs. dějové čistící s dlouhým "í"), ale výrazněji odlišnými (od původu) kmenotvornými příponami -ova- vs. -uj/í-. Účelové přídavné jméno utvořené od slovesa pečovat má podobu pečovací (s původem kmenotvornou příponou -ova-), zatímco dějové přídavné jméno utvořené od slovesa pečovat má podobu pečující (s původem kmenotvornou příponou -uj/í-). Nesprávná podoba *pečujicí vzniká mylnou analogií se slovesy 4. třídy vzoru prosit: Máme tedy sice (účelové) čisticí, ale jedině (dějové) pečující – přípravek nebo látka.
Téma: Komplexní podmět (např. typ více než jedna třetina byla)
Klíčové slovo: komplexní podmět
Dotaz: Nevím si rady s větou "Ve válce zemřelo pět milionů vojáků". Není mi jasných několik věcí: co je podmětem (nebo jde o větu jednočlennou?), dále jakou roli hraje číslovka "pět milionů" (snad přívlastek?) a konečně jestli můžeme slovo "vojáků" považovat za předmět.
Odpověď: Při rozboru tohoto typu vět záleží na úhlu pohledu, odborná literatura je v tohto ohledu nejednotná: různé mluvnice se kloní k různým pojetím. Shoda panuje pouze v tom, že se nejedná o jednočlennou větu. Jinak máme v zásadě tři možnosti: některé zdroje považují celé spojení "pět milionů vojáků" za tzv. komplexní podmět a dále ho nerozebírají, jiné považují za podmět číslovku a počítaný předmět za přívlastek neshodný, jiné říkají, že podmětem je genitiv substantiva a číslovka je kvantitativní přívlastek. Rozdíl je v syntaktické teorii, tedy ve způsobu lingvistické klasifikace; jde tedy jen o metodologickou otázku, kterému pohledu chceme dát přednost. Protože se školní výuce nevěnujeme a neznáme doporučované postupy výkladu, doporučujeme na poradenských stránkách tazatelům, aby odpovědi na dotazy týkající se jakéhokoli jazykového, slohového či literárního problému, který souvisí s výukou češtiny na školách, vyhledávali na webových stránkách Asociace češtinářů https://www.ascestinaru.cz/ nebo je pokládali v online diskusi na webu http://ascestinaru.cz/.
Téma: Jméno ve funkci předmětu
Klíčové slovo: řídit kolo
Dotaz: Ve větě "Naučil jsem se řídit kolo" chápu jako mluvnický předmět infinitiv "řídit". Není mi ale jasné, jakou větněčlenskou platnost má tedy slovo "kolo"? Je také součástí předmětu? Nebo je to jiný větný člen?
Odpověď: Ve větě "Naučil jsem se řídit kolo" jsou dva předměty: infinitiv "řídit" a substantivum "kolo" (závislé na "řídit").
Téma: Přivlastňování jinému větnému členu než podmětu
Klíčové slovo: své; jejich
Dotaz: Teď jsem slyšel v televizi z úst moderátorů zajímavou jazykovou formulaci: "Do testovacích stanů je přivedla obava o své zdraví." Myslel jsem, že zvratné přivlastňovací zájmeno "svůj" přivlastňuje vždy podmětu, což by v tomto případě byla "obava". Z věty by tedy plynulo, že se jedná o zdraví té obavy, nikoli lidí. Nebo se mýlím?
Odpověď: Užití zájmena "jejich" je v každém případě v pořádku. Se zvratným zájmenem "své" to však není tak jednoduché, jak se může na první pohled zdát. To, že zvratné zájmeno "svůj" užíváme v případech, kdy přivlastňujeme podmětu, je sice funkční (a ve většině případů dostačující), avšak poněkud zjednodušené pravidlo. Ve skutečnosti existuje celá řada větných typů, v nichž se střetává více různých dějů a více participantů. V takových případech se volba přivlastňovacího zájmena nemusí řídit podle participantu gramaticky vyjádřeného podmětem. Lze tu uvažovat o tzv. zanořené predikaci, o níž psala např. Světla Čmejrková v Naší řeči: http://nase-rec.ujc.cas.cz/archiv.php?art=7740. Závěrem: primárně doporučujeme užít zájmeno "jejich", avšak užití zvratného zájmena "své" nelze zcela vyloučit.
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: sociálně-ekonomický; sociálněekonomický
Varianty: sociálně-ekonomický; sociálněekonomický
Dotaz: Zajímá mě zápis spojení sociálně-ekonomický / sociálněekonomický ve spojení se slovy problémy, situace. Pravidlo znám, ale z kontextu nepoznám, co má autor na mysli.
Odpověď: Máte pravdu, že některá přídavná jména s první složkou zakončenou na -sko, -cko, -ně nebo -ově je teoreticky možné zapsat dvěma způsoby, (ne)psaním spojovníku rozlišujeme různé významy (což je i tento případ). Pokud je základem složeného přídavného jména podřadné spojení, v němž jedna složka rozvíjí druhou – sousloví sociální ekonomika/ekonomie –, pak píšeme adjektivum dohromady: sociálněekonomický. Jedná-li se o souřadné spojení, jehož složky jsou na stejné úrovni a mohly by být spojeny spojkou a (sociální a ekonomické problémy), pak je namístě zápis se spojovníkem: sociálně-ekonomický. Tato možnost se nám zdá být pravděpodobnější, ale protože při zápisu vycházíme z věcné znalosti, pak pokud neznáme přesné východisko, není bohužel možné jednoznačně rozhodnout, které z podob dát přednost.  Doporučujeme obrátit se na autora textu.
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: mikrohyaluron
Varianty: mikrohyaluron; mikro-hyaluron; mikro hyaluron
Dotaz: Při popisu složení výrobku používáme slovo mikrohyaluron. Máme ho psát s pomlčkou, nebo jako dvě slova?
Odpověď: Pomlčka ani spojovník se u tohoto typu složených slov neužívá, psaní zvlášť (které se někdy objevuje na internetu) rovněž nedoporučujeme. Doporučujeme psát jako jedno slovo: mikrohyaluron. Komponent mikro- (s významem malý, malo-, málo) funguje jako první část mnohých složených slov (např. mikrobus, mikroampér, mikroelektronika, mikroklima). Jejich množství je v podstatě neomezené.
Téma: Přivlastňování jinému větnému členu než podmětu
Klíčové slovo: svůj; můj
Dotaz: Dovolil bych se vás zeptat na zvratné zájmeno "svůj", resp. na jeho použití. Existuje nějaká (výjimečná) situace, kdy je možné tento tvar zájmena použít i v případech, kdy jeho "hybatel" není ve větě podmětem, avšak z kontextu věty je posluchači víceméně zřejmé, komu zvratné zájmeno "patří"? Mám na mysli případy vět jako "Donutilo mne to si udělat pořádek ve svých věcech" nebo "Umožnilo mi to rozšířit si své obzory". Nebo se jedná o nepřípustnou chybu?
Odpověď: To, že zvratné zájmeno "svůj" užíváme v případě, když přivlastňujeme podmětu, je sice funkční (a ve většině případů dostačující), avšak poněkud zjednodušené pravidlo. Ve skutečnosti existuje celá řada větných typů, v nichž se střetává více různých dějů a více participantů. V takových případech se většinou řídí volba přivlastňovacího zájmena nikoli podle participantu gramaticky vyjádřeného podmětem, ale podle toho, který stojí nejblíže k přivlastňované věci. Někdy pomůže, rozložíme-li si větu na segmenty, případně opíšeme-li konstrukci vedlejší větou: Donutilo mne to si udělat pořádek ve svých věcech: Něco mě donutilo – já jsem si udělal pořádek ve věcech – věci jsou moje > ve svých věcech / Donutilo mne to, abych si udělal pořádek ve svých věcech. Umožnilo mi to rozšířit si své obzory: Něco mi něco umožnilo – já jsem si rozšířil obzory – obzory jsou moje. / Umožnilo mi to, abych si rozšířil své obzory. (Upozorňujeme, že v této větě je přivlastňovací zájmeno nadbytečné, protože přivlastňujete už zvratným zájmenem si.) O chybu se tedy nejedná.
Téma: Časté konkrétní případy/typy – dějové vs. účelové tvoření (rozjasňující vs. rozjasňovací, kropící vs. kropicí)
Klíčové slovo: stínicí
Varianty: stínicí; stínící
Dotaz: Je správně stínicí pigment buňky, nebo stínící pigment buňky?
Odpověď: V případě stínicího/stínícího pigmentu buňky jde o to, zda jde o pigment určený k stínění (vlastně zastiňovací; tzv. účelové přídavné jméno), nebo o pigment, který v buňce právě/neustále (něco) stíní (vlastně zastiňující; tzv. dějové přídavné jméno). Nejde-li mezi těmito významy rozhodnout, např. proto, že pigment je v buňce určen ke stínění (má zastiňovat), ale zároveň v ní i neustále něco stíní (zastiňuje), dává se přednost pojetí účelovému – doporučujeme tedy užít podobu stínicí pigment buňky.
Téma: Jiné (nepředvídatelné) konkrétní případy (typ letecký vs. letový, létající vs. letový atp.)
Klíčové slovo: vázající, vážící
Varianty: vázající; vážící
Dotaz: Je správně kortikoidy vázající, nebo vážící hormony? Je správně vázající? Jakou podobu by měl tento tvar od slovesa vážit? Bylo by to taky vážící?
Odpověď: Přídavná jména typu vázající, vážící atp. jsou tzv. zpřídavnělé přechodníky přítomné, tvoří se tedy od (ž. a s. tvaru j. č.) přechodníku slovesa vázat. Ten může mít jak podobu vázajíc, tak podobu vážíc – správné jsou tedy obě podoby: jak vázající, tak vážící. Zpřídavnělý přechodník přítomný od slovesa vážit by měl podobu vážící (od vážíc), byl by tedy homonymní s jednou možnou variantou zpřídavnělého přechodníku přítomného od slovesa vázat (obdobná homonymie není v češtině nijak neobvyklá věc).
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: předdiplomový
Varianty: předdiplomový; před-diplomový
Dotaz: Jak se píše slovo předdiplomový? V textu je to s pomlčkou, ale všude nacházím jen psaní dohromady. Jak je to správně?
Odpověď: Máte pravdu, předpona před- se píše dohromady s příslušným slovem; přídavné jméno předdiplomový nerozdělujeme pomlčkou ani spojovníkem, píšeme je dohromady, obdobně jako např. slova předpremiéra, předminulý, předlistopadový, předvolební.
Téma: Jméno ve funkci předmětu
Klíčové slovo: doplněk
Dotaz: Nachází se v této větě doplněk? "Hodil svému pejskovi červený gumový míček."
Odpověď: Ve větě se doplněk nenachází. "Pejskovi" je příslovečné určení prospěchu, "míček" předmět a slova "svému", "červený" a "gumový" jsou shodné přívlastky.
Téma: Příslovečné určení
Klíčové slovo: příslovečné určení původce děje
Dotaz: Jakým větným členem je slovo "odborníky" ve větě  "Tato publikace byla napsána odborníky z Masarykovy univerzity"?
Odpověď: Slovo "odborníky" je zde příslovečným určením původce děje.
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: tanečněimprovizační
Varianty: tanečněimprovizační; tanečně-improvizační; tanečně improvizační
Dotaz: Potřebuji vědět, jak se píše přídavné jméno tanečněimprovizační. Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Odpověď: Složená přídavná jména s první složkou zakončenou na -sko, -cko, -ně nebo -ově píšeme buď se spojovníkem, nebo dohromady. Zápis zvlášť se nedoporučuje, respektuje se pouze v některých případech z důvodů tradice. Východiskem je v tomto případě termín taneční improvizace, tedy ustálené spojení slov, v němž jedna složka rozvíjí druhou. Složené přídavné jméno odvozené z takovéhoto podřadného spojení píšeme dohromady: taneční improvizace – tanečněimprovizační.
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: na rovinu
Varianty: na rovinu; narovinu
Dotaz: Řešíme s kolegy, zda se píše narovinu (ve smyslu jednat bez vytáček) jako příslovečná spřežka, nebo jestli je to zvlášť na rovinu?
Odpověď: Příručky (IJP, PČP, SSČ, SSJČ) výraz jako spřežku neuvádějí, měli bychom tedy psát jedině zvlášť: (jednat) na rovinu. Přestože se s psaním dohromady v některých textech setkáváme, doklady z ČNK potvrzují, že stále výrazně převažuje psaní zvlášť.