ctu-aic/questions_ujc_cas_cs huggingface dataset:
Téma: Časté konkrétní případy/typy – dějové vs. účelové tvoření (rozjasňující vs. rozjasňovací, kropící vs. kropicí)
Klíčové slovo: kořenicí
Varianty: kořenicí; kořenící
Dotaz: Je správně kořenicí, nebo kořenící směs?
Odpověď: Ve spojení se slovem směs je namístě užít tzv. účelové přídavné jméno kořenicí (s krátkým -i- po -n-), neboť jde o směs určenou ke kořenění (nikoliv o směs, která právě teď něco koření).
Téma: Anakolut
Klíčové slovo: anakolut
Dotaz: Je v pořádku věta "Byl jsem dítě, kterého když se učitel na něco zeptal, odpovídalo váhavě"?
Odpověď: Toto souvětí je hned z několika důvodů problematické. Především proto, že tvar zájmena "kterého", jež je ve skutečnosti podmětem poslední věty, formálně neodpovídá zbytku věty. Nepatřičnost užitého tvaru se lépe projeví, když souvětí přeorganizujeme: "Byl jsem dítě, které odpovídalo váhavě, když se učitel na něco zeptal." Náležitý tvar zájmena je tedy bezesporu "které". Takovému vyšinutí z větné vazby se v odborné literatuře říká anakolut a bývá typické zejména pro nepřipravené mluvené projevy, při nichž mluvčí ztrácejí kontrolu nad větnou strukturou. Nicméně i když tvar zájmena opravíme, nezískáme zcela neproblematické souvětí: "Byl jsem dítě, které když se učitel na něco zeptal, odpovídalo váhavě." V této podobě čtenář pro změnu může pociťovat absenci předmětu, tedy koho se učitel zeptal, byť samo sloveso "zeptat se" takové doplnění nevyžaduje. To do jisté míry vysvětluje původní volbu tvaru "kterého", jež pak ve větě vlastně supluje roli předmětu – to je však v rozporu s dříve uvedeným, totiž že zájmeno "který" je podmětem poslední věty. Abychom předešli této kolizi, lze předmět vyjádřit i přímo: "Byl jsem dítě, které když se ho učitel na něco zeptal, odpovídalo váhavě." V této podobě může být souvětí čtenářsky přijatelnější, ovšem oproti původnímu znění jsme přidali syntaktickou pozici navíc. Zdá se tedy, že v tomto větosledu nemá situace uspokojivé řešení: buď se zpronevěříme syntaktickým zásadám češtiny, nebo jim dostojíme, avšak za cenu toho, že bude souvětí pro (některé) čtenáře zarážející, nesnadno srozumitelné. Domníváme se, že nejelegantnějším řešením by bylo se této situaci úplně vyhnout a souvětí přeformulovat: "Byl jsem dítě, které odpovídalo váhavě, když se učitel na něco zeptal."
Téma: Kořen
Klíčové slovo: tančit
Varianty: tanč-; tan-
Dotaz: Co je kořenem slova tančit? Je to tanč-, když existují slova tanec a tancovat?
Odpověď: Slovo tanec je staročeská (14. stol.) přejímka ze (středohorno)německého tanz. Jeho kořenem je tedy celé tanec- a ve slovech jako tanč-it, ale i taneč-ek, tanc-ovat jde jen o jeho obměny, tzv. alomorfy (v tomto směru je výraz tanec analogický s domácími slovy typu konec, věnec atp., kde -ec- je ovšem stará slovotvorná přípona, srov. konec, končit, skoncovat; věnec, věnčit, věncový). Kořenem slova tančit je tedy celé tanč-.
Téma: Stylizace formulace
Varianty: o sobotách; každou sobotu
Dotaz: Dá se říci, že je prodejna otevřena jen "o sobotách"? Zdá se mi to divné.
Odpověď: Spojení "o sobotách" je v pořádku, v Českém národním korpusu (verze syn8) má téměř 8000 výskytů. Pokud se vám toto vyjádření nelíbí, jistě můžete danou informaci vyjádřit jinými způsoby, např. slovním spojením "každou sobotu".
Téma: Hodnocení formulace
Varianty: vlastní nácvik dechové rytmiky po předchozí aktivizaci dechové plnosti; vlastní nácvik dechové rytmiky po předchozí aktivizaci jeho plnosti
Dotaz: Mám formulaci "vlastní nácvik dechové rytmiky po předchozí aktivizaci dechové plnosti". Pokud podruhé použitý výraz "dechové" zaměním za zájmeno "jeho", bude jasné, že odkazuje k dechu? Napsal bych tedy "vlastní nácvik dechové rytmiky po předchozí aktivizaci jeho plnosti".
Odpověď: Navrhovanou úpravu nedoporučujeme. Sdělení neobsahuje slovo "dech", a proto na něj tvar zájmena "jeho" nemůže odkazovat. Navíc by se vzhledem k tvaru zájmena jevila jako nejpravděpodobnější interpretace, že zájmeno odkazuje na slovo "nácvik".
Téma: Hodnocení formulace
Klíčové slovo: 1. pád; 7. pád
Varianty: Jsem ředitel.; Jsem ředitelem.
Dotaz: Setkal jsem se s formulacemi "jsem ředitel" a "jsem ředitelem". Můžete mi vysvětlit, kdy se užívá 1. pád a kdy 7. pád?
Odpověď: Obecně lze říci, že rozdíl mezi 1. a 7. pádem podstatného jména v přísudku tkví v tom, že jménem ve tvaru 1. pádu se přisuzuje podmětu příznak trvalý, stálý, kdežto tvarem 7. pádu příznak platný jen aktuálně, tedy příznak přechodný. Tento významový rozdíl se však stírá, mnozí mluvčí si jej dnes neuvědomují, a proto je mnohdy možné užít oba tvary. Tak je tomu i v případě formulací "jsem ředitel"/"jsem ředitelem", obě považujeme za přijatelné.
Téma: Stylizace formulace
Varianty: o žádosti Vaší dcery, paní Jany Novákové; o žádosti Vaší dcery Jany Novákové; o žádosti Jany Novákové, Vaší dcery
Dotaz: V rozhodnutí o žádosti nezletilé dívky mj. píšu "o žádosti Vaší dcery, paní Jany Novákové." Je tato formulace v pořádku?
Odpověď: Uvedená formulace je v pořádku. Jen dáváme ke zvážení, zda by nebylo vhodné vypustit slovo "paní", jedná-li se o malé dítě, a tedy napsat: "o žádosti Vaší dcery Jany Novákové". Případně by bylo možné též změnit slovosled: "o žádosti Jany Novákové, Vaší dcery".
Téma: Hodnocení formulace
Varianty: Ředitel Gymnázia Brno, příspěvková organizace, rozhodl...; Ředitel Gymnázia Brno, příspěvkové organizace, rozhodl...
Dotaz: Napsala jsem větu: "Ředitel Gymnázia Brno, příspěvková organizace, rozhodl..." Kolega tvrdí, že by měla vypadat jinak: "Ředitel Gymnázia Brno, příspěvkové organizace, rozhodl..." Kdo má pravdu?
Odpověď: Z formálního hlediska by bylo namístě přístavkovou část skloňovat (píše se o řediteli gymnázia, potažmo příspěvkové organizace): "Ředitel Gymnázia Brno, příspěvkové organizace, rozhodl..." Ovšem vzhledem k poměrně ustrnulé podobě označení právnické osoby lze připustit i variantu, v níž je přístavková část ponechána v prvním pádě: "Ředitel Gymnázia Brno, příspěvková organizace, rozhodl..."
Téma: Význam věty
Klíčové slovo: nikdo
Dotaz: V překladu jsem použil větu "Nejsem nikdo" ve smyslu "Nejsem nikdo důležitý, nevšímejte si mě". Redaktor mi větu opravil na "Jsem nikdo". Zajímalo by mě, jaký je v uvedených větách rozdíl, zda skutečně moji verzi nelze použít. Ještě doplním, že v anglickém originále věta zní "I'm nobody".
Odpověď: Domníváme se, že mezi větami není sémantický rozdíl, uvedenému významu odpovídají obě dvě. Skutečnost, že význam zůstává týž bez ohledu na užití/neužití záporné podoby slovesa, je pochopitelně neobvyklá, ale zdůvodnitelná. V češtině je běžná tzv. negativní shoda, to znamená, že se zápornými zájmeny se pojí záporný tvar slovesa – jde tedy o dvojí zápor, který naopak třeba angličtina považuje za skladební chybu. Česká věta "Nejsem nikdo" je tedy zcela ústrojná a správná, podobně jako analogicky utvořená věta "Nikdo nepřišel". Zatímco větu "Nikdo přišel" by rodilý mluvčí češtiny jistě nepoužil, věta "Jsem nikdo" je přijatelná proto, že výraz "nikdo" má podle Slovníku spisovného jazyka českého kromě funkce záporného zájmena také význam "bezvýznamný člověk". Při použití v tomto významu pak odpadá tendence k použití jinak obligátního dvojitého záporu.
Téma: Shoda před i po několikanásobném větném členu
Klíčové slovo: několikanásobný podmět
Dotaz: Váhám, jak formulovat větu: "Při obléhání bylo město i klášter zničeno", nebo "Při obléhání byly město i klášter zničeny"?
Odpověď: Ve větách s několikanásobným podmětem, v nichž přísudek předchází podmětu, máme dvojí možnost. Buď tvar přísudku řídíme oběma členy podmětu, nebo pouze bližším členem. V tomto případě tvoří několikanásobný podmět jméno rodu středního a mužského neživotného, takže pokud zvolíme první možnost, náležitý tvar přísudku zní "byly zbořeny". Pokud zvolíme druhý způsob, řídíme přísudek slovem "město", a náležitá podoba je pak "bylo zbořeno". V této konkrétní větě je však poněkud problematická skutečnost, že přísudek je tvořen dvěma částmi, které jsou ve větě umístěny na různých místech. A přestože obě uvedená řešení jsou formálně v pořádku, u obou lze předpokládat jisté čtenářské nepohodlí: v prvním případě se čtenář může zarazit při spojení "byly město" a v druhém při spojení "klášter zbořeno". Nabízí se tedy ještě třetí možnost, a to větu přeformulovat a této situaci se úplně vyhnout, např. takto: "Město i klášter byly při obléhání zničeny."
Téma: Spojení X je Y (např. změna byl/byla šok)
Klíčové slovo: podmět a jmenná část přísudku
Dotaz: Nejsem si jistý, jestli je správně věta "Úrok je 4 procenta", nebo "Úrok jsou 4 procenta". V rámci jednoho textu jsem se setkal s obojím.
Odpověď: Ve větách se jmenným přísudkem obecně platí, že se shoda řídí podstatným jménem v podmětu. Ovšem je-li jmenná část přísudku v množném čísle a podmět v jednotném, což je i tento případ, řídíme shodu naopak podle jména v přísudku: tedy "Úrok jsou 4 procenta". Nutno však poznamenat, že syntax číslovek je specifická a málo probádaná oblast. Data z Českého národního korpusu dokládají, že stojí-li v roli přísudkového jména číslovkové spojení 4 procenta, je užití spony v jednotném čísle zcela běžné; neodmítáme tedy ani podobu "Úrok je 4 procenta". Nad rámec dotazu ještě podotýkáme, že na tvar přísudku ve větách, v nichž je podmět i přísudkové jméno v prvním pádě, může mít vliv i slovosled. Průzkumy ukazují, že pokud stojí na prvním místě jméno v jednotném čísle (je přitom lhostejno, zda je řeč o podmětu, nebo o jmenné části přísudku), je možná obojí shoda (zde "úrok je 4 procenta" i "úrok jsou 4 procenta"), zatímco pokud stojí na prvním místě jméno v čísle množném, výrazně převažuje shoda s množným číslem (tedy "4 procenta jsou úrok").
Téma: Zápis základní číslovky číslicí (typ od 13 let)
Klíčové slovo: číslice; značka; m³; metr krychlový
Varianty: 19m³; 19 m³
Dotaz: Píše se mezi číslem a značkou jednotky, např. 19 metrů krychlových, mezera?
Odpověď: Zápis pomocí číslic a značek odpovídá zápisu slovnímu, tzn. spojení se píše s mezerou: 19 m³.
Téma: Stylizace formulace
Varianty: Jejich smyslný vzhled a nadčasový motiv ve tvaru kapky jsou stylové pro všední den a stejně tak okouzlující pro speciální příležitosti.; Jejich smyslný vzhled a nadčasový motiv ve tvaru kapky jsou stylové a okouzlující – vhodné jak pro všední den, tak pro speciální příležitosti.
Dotaz: Jak se vám líbí stylizace následujícího popisu náušnic? "Jejich smyslný vzhled a nadčasový motiv ve tvaru kapky jsou stylové pro všední den a stejně tak okouzlující pro speciální příležitosti."
Odpověď: Sdělení je neobratně formulováno, za problematické považujeme spojení přídavných jmen stylový a okouzlující s uváděním vhodných příležitostí pro nošení náušnic. Doporučujeme sdělení přeformulovat, např.: "Jejich smyslný vzhled a nadčasový motiv ve tvaru kapky jsou stylové a okouzlující – vhodné jak pro všední den, tak pro speciální příležitosti."
Téma: Valence podstatných jmen – předložková spojení
Klíčové slovo: dopad
Dotaz: Jaká je správná vazba podstatného jména "dopad" ve významu "vliv"? Měla bych napsat "dopad na rodinný život", nebo spíše "dopad do rodinného života"?
Odpověď: Slovník slovesných, substantivních a adjektivních vazeb a spojení uvádí u podstatného jména "dopad" ve významu "důsledek, vliv" pouze vazbu "dopad na někoho/něco". Naopak ve významu "dopadnutí předmětu" je možná jak vazba "na něco", tak "do něčeho", případně "někam" (dopad do písku, do pilin apod.). V uvedeném případě je namístě napsat "dopad na rodinný život".
Téma: Případy (ne)užití genderové korektnosti
Klíčové slovo: cyklista
Dotaz: Označuje slovo cyklista všechny lidi, nebo jen muže? Pokud je na značce napsáno "cyklisto, sesedni z kola", znamená to, že já musím jakožto muž kolo vést, kdežto má manželka může pokračovat v jízdě?
Odpověď: Slovo cyklista je rodu mužského, a proto primárně označuje muže. V češtině ovšem užíváme i tzv. generické maskulinum – slovo mužského rodu tedy může označovat i osoby ženského pohlaví. To je právě případ příkazu "cyklisto, sesedni z kola", který je bezpochyby určen jak cyklistům, tak cyklistkám.
Téma: Tvar zájmena ve vztažné větě
Klíčové slovo: jíž
Dotaz: Narazila jsem na větu "... z emirátů udělalo moderní zemi, jíž jsou dnes". Myslím si, že správná podoba vedlejší věty by měla být "jíž je dnes" nebo "jimiž jsou dnes". Mám pravdu?
Odpověď: Nikoli. Správná podoba určitého slovesného tvaru je "jsou", protože ve vedlejší větě figuruje nevyjádřený podmět "emiráty". Vztažné zájmeno by naopak mělo mít tvar jednotného čísla a ženského rodu, protože se vztahuje k podstatnému jménu "země", a sedmého pádu – po dosazení náležitých podstatných jmen by totiž vedlejší věta zněla "emiráty jsou dnes (moderní) zemí". Tudíž je původní znění daného souvětí v pořádku.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: omšelý
Dotaz: Jaký je původ slova omšelý? Má toto slovo něco společného se mší?
Odpověď: Slovo omšelý se mší nijak nesouvisí. Český etymologický slovník Jiřího Rejzka spojuje slovo omšelý s podstatným jménem mech. Ve staré češtině mělo dané přídavné jméno podobu omšený a znamenalo 'obrostlý mechem'.
Téma: Původ frazému
Varianty: Jelito, kopyto, platí to.; Je-li to kopyto, platí to.
Dotaz: Setkal jsem se s názorem, že spojení "jelito, kopyto, platí to" mělo původně podobu "je-li to kopyto, platí to". Ta měla prý odkazovat na uzavírání dohod s čertem. Je to pravda?
Odpověď: Uvedený frazém se nám bohužel nepodařilo dohledat v dostupných zdrojích, a proto nemůžeme zmíněnou teorii ani potvrdit, ani vyvrátit. Je pravda, že varianta s vedlejší větou podmínkovou "je-li to kopyto"  i nabízené vysvětlení spojitosti s čertem se zdají smysluplné. Tato interpretace však může být mylná. Ve frazémech se totiž někdy objevují výrazy, jejichž výskyt je motivován pouze rytmikou. Podstatná jména "jelito" a "kopyto" se tak vedle sebe mohla ocitnout jen na základě rýmu (jako je tomu např. u spojení "basama s fousama", "kecy v kleci" či "ententýky, dva špalíky...").
Téma: Přivlastňování podmětu
Klíčové slovo: svůj
Dotaz: Měla bych správně říci "Zprávě se budu věnovat po mém návratu", nebo "Zprávě se budu věnovat po svém návratu"?
Odpověď: Základní pravidlo říká, že přivlastňujeme-li podmětu, je třeba užít zvratné zájmeno. V uvedené větě je podmětem zájmeno "já" a tomuto podmětu je přivlastňováno. Proto je náležitá podoba věty  "Zprávě se budu věnovat po svém návratu".
Téma: Y = vlastní jméno – rodiny, manželé, bratři, sestry atp.: příjmení adjektivní (Veselý)
Klíčové slovo: Řídcí, Řídkých
Varianty: Řidší
Dotaz: Jaká je společná podoba jména manželů utvořená od příjmení Řídký? Je správně manželé Řidší?
Odpověď: Společná podoba jména manželů utvořená od příjmení Řídký má ve spisovné češtině dvě možné podoby: manželé Řídcí a manželé Řídkých. (Podoba manželé *Řidší je nesprávná.)
Téma: Hodnocení formulace
Varianty: hokejová Sparta, fotbalová Slavia; hokejisté Sparty, fotbalisté Slavie
Dotaz: Nelíbí se mi spojení typu "hokejová Sparta", "fotbalová Slavia". Myslím, že by bylo lepší říkat "hokejisté Sparty" a "fotbalisté Slavie". Co si o tom myslíte?
Odpověď: Jelikož jsou Sparta a Slavia součástí názvů různých sportovních klubů, přídavná jména hokejový a fotbalový specifikují, kterému sportu se klub věnuje. Naproti tomu ve spojení "hokejisté Sparty" a "fotbalisté Slavie" jsou zvýrazněni samotní hráči. Oba uvedené typy spojení lze užít při označování týmu, např. "Při včerejším utkání zazářila hokejová Sparta." / "Při včerejším utkání zazářili hokejisté Sparty." Ovšem vzhledem k uvedeným významovým odlišnostem nejsou dané typy zcela zaměnitelné ve všech kontextech.
Téma: Stylizace formulace
Dotaz: Co si myslíte o následující formulaci? "Přihlášení do VIP prostoru vám umožní přístup k různým "jak na to" videím vztahujícím se k systému kromě jiné literatury, jako je kompletní uživatelská příručka."
Odpověď: Souvětí je nesrozumitelné. Doporučujeme vám ho přeformulovat.
Téma: Kompletní rozbor slova X
Klíčové slovo: převlékárna
Dotaz: Co je kořenem, předponou a příponovou částí slova převlékárna? Paní učitelka tvrdí, že kořenem je -lék-, je to pravda?
Odpověď: Slovo převlékárna se morfematicky člení takto: předpona pře-, kořen -vlék-, slovotvorná přípona -árn- a pádová koncovka -a. (Paní učitelka tedy nemá pravdu, kořenem slova převlékárna není -lék-, ale -vlék-.)
Téma: Hodnocení formulace
Varianty: při hře si procvičím; hraním si procvičím; hrou si procvičím
Dotaz: Připravuji text k edukativní hře pro děti. Potřebuji nahradit spojení "hraju si a procvičuju si". Je to nadpis tabulky, která obsahuje kategorie jako slovní zásoba, soustředění, jemná motorika apod. Mohu použít spojení "hrou si procvičím", "hraním si procvičím", nebo "při hře si procvičím"?
Odpověď: Všechny uvedené varianty považujeme za vhodné.
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: selfmarketing
Varianty: selfmarketing; self-marketing; self marketing
Dotaz: V českém textu popisujeme modul nazvaný self marketing. V angličtině jsem našla tři podoby zápisu: self marketing, self-marketing i selfmarketing. Kterou z podob doporučujete?
Odpověď: Protože nejde o vžitý a ustálený výraz, nelze vyloučit ani jednu z uvedených podob zápisu. Za nejvhodnější pro české texty považujeme psaní dohromady: selfmarketing. Dokladů v ČNK je zatím velice málo, ale nabízí se analogie k výrazům zachyceným v NASCS: selfgovernment, selfmademan, selfmonitoring, selfpromotion.
Téma: Hodnocení formulace
Varianty: mechanicky odolný a voděodolný materiál; mechanicky a vodě odolný
Dotaz: V popisu vlastností materiálu uvádím, že je daný materiál "mechanicky odolný a voděodolný". Nelíbí se mi, že dvakrát opakuji "odolný". Mohl bych místo toho napsat "mechanicky a vodě odolný"?
Odpověď: Jelikož je výraz "voděodolný" možné psát dohromady i zvlášť (tj. "vodě odolný") je navrhovaná úprava v pořádku. Ovšem ani původní variantu bychom nezavrhovali – v textech technického rázu, kde se užívají termíny a kde je zásadní významová jednoznačnost, lze opakování slov či jejich částí tolerovat.
Téma: Případy (ne)užití genderové korektnosti
Klíčové slovo: manažerka
Dotaz: Když někomu vytváříme profil na firemních stránkách, píšeme tam, jakou funkci zastává, např. "manažer komunikace". Pokud funkci zastává žena, měli bychom napsat "manažerka komunikace"? Nebo máme ponechat název pozice "manažer komunikace"?
Odpověď: Ve spojení s konkrétní ženou je vhodné použít přechýlenou podobu názvu funkce, kterou žena zastává, ve vašem případě tedy "manažerka komunikace".
Téma: Užívání titulů, hodností, funkcí a jejich konkurence
Klíčové slovo: ministr; exministr; bývalý ministr
Dotaz: Mohu v článku představit konkrétního muže jako doktora, když má tento vysokoškolský titul, a v závorce za jeho jménem uvést informaci, že se jedná o bývalého ministra?
Odpověď: Ano, je to zcela v pořádku.
Téma: Oslovování
Klíčové slovo: ministr; exministr; bývalý ministr
Varianty: vážený pane bývalý ministře; vážený pane doktore; vážený pane exministře; vážený pane ministře
Dotaz: Jak máme v písemném styku oslovit bývalého ministra? Oslovili jsme ho "vážený pane doktore", protože má doktorský titul. Dotyčný se ohradil, že preferuje oslovení funkcí – jenže už ji nevykonává. Oslovení "vážený pane bývalý ministře" ani "vážený pane exministře" se nám moc nelíbí. Poradíte nám?
Odpověď: Toto není záležitost jazyka, nýbrž etikety. Obecně platí, že funkce má přednost před vysokoškolským titulem, toto pravidlo se však týká aktuálně vykonávaných funkcí. Jistou výjimku tvoří prezidentská funkce, která bývá tradičně užívána při oslovování i po skončení funkčního období oslovovaného. Oslovení "bývalý ministře" i "exministře" považujeme za nevhodné až nezdvořilé. Ovšem záleží na vás, zda vzhledem k popisované situaci zvolíte (náležité, vhodné) oslovení vysokoškolským titulem, nebo vyhovíte přání adresáta a oslovíte jej např. "vážený pane ministře".
Téma: Případy (ne)užití genderové korektnosti
Klíčové slovo: tábornice
Varianty: táborníci a tábornice; táborníci
Dotaz: Mohu děti na táboře oslovovat "táborníci", nebo mám zdůrazňovat "táborníci a tábornice"?
Odpověď: Z jazykového hlediska jsou obě varianty v pořádku. Za zdvořilejší považujeme oslovit dívky i chlapce zvlášť (podobně jako oslovujeme např. "vážené dámy, vážení pánové" či "milé kolegyně, milí kolegové"), zároveň však platí, že komunikace s dětmi není svázána tak striktními zdvořilostními pravidly.
Téma: Případy (ne)užití genderové korektnosti
Klíčové slovo: kapsářka
Varianty: Kapsáři letos odcizili...; Kapsářky letos odcizily...; Kapsáři a kapsářky letos odcizili...
Dotaz: Setkal jsem se s textem, kde se psalo, že "kapsáři letos odcizili...", a dále byla uvedena informace, že se v 80 % případů jednalo o ženy. Proč tedy rovnou nenapsali "kapsářky"?
Odpověď: Pojmenování rodu mužského může potenciálně označovat jak muže, tak ženy, jedná se o užití tzv. generického maskulina. V tomto smyslu výraz "kapsáři" zahrnuje i kapsářky, naopak to ovšem neplatí. Pokud by bylo v textu uvedeno, že "kapsářky letos odcizily...", muži by v této formulaci zahrnuti nebyli. Možná by bylo v tomto případě čtenářsky vstřícnější uvést pojmenování rodu mužského i ženského: "Kapsáři a kapsářky letos odcizili..."
Téma: Případy (ne)užití genderové korektnosti
Klíčové slovo: specialistka; sportovkyně; sprinterka
Dotaz: Všiml jsem si, že některé ženy o sobě mluví v mužském rodě, říkají např. "Já jsem specialista/sportovec/sprinter." Co si o tom myslíte?
Odpověď: Domníváme se, že takové užití je spíše řídké. Jelikož existují v češtině přechýlené podoby (specialistka, sportovkyně, sprinterka apod.), je vhodné je při označování jedné, konkrétní ženy použít.
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: sociálněpatologický; sociálně patologický
Varianty: sociálněpatologický; sociálně patologický; sociálně-patologický
Dotaz: Jak máme psát sociálně patologické jevy – každé slovo zvlášť? Nejsem z oboru, ale vím, že sociální patologie a sociálně patologické jevy  je takový obecně vžitý pojem.
Odpověď: Složená přídavná jména s první složkou zakončenou na -sko, -cko, -ně nebo -ově bychom měli podle jejich významu psát podle platných doporučení dohromady nebo se spojovníkem. Zápis zvlášť se většinou nedoporučuje, ale v některých případech není vyloučeno určité spojení slov chápat jako volné spojení příslovce a přídavného jména. Platí to např. pro výrazy sociálně přizpůsobivý, sociálně znevýhodněný, sociálně slabý. Také označení sociálně patologický se v praxi píše zvlášť velice často.

Je však velice pravděpodobné, že v tomto případě přídavné jméno souvisí s oblastí nazývanou sociální patologie. Jak jste sama řekla, jde o vžité a užívané označení. Jestliže odvozujeme složené přídavné jméno s první složkou zakončenou na -sko, -cko, -ně nebo -ově od ustáleného slovního spojení, které má strukturu podřadného spojení (v tomto případě je podstatné jméno patologie rozvíjeno přídavným jménem sociální), pak by se složené přídavné jméno mělo v souladu s platnými jazykovými doporučeními psát dohromady jako jedno slovo: sociálněpatologický (sociálněpatologické jevy). 

Teoreticky nelze vyloučit ani možnost, že přídavné jméno tvoří dvě rovnocenné souřadně spojené složky – sociální a patologický. Pak by se přídavné jméno psalo se spojovníkem (sociálně-patologický). Tato možnost se však nezdá příliš pravděpodobná.
Téma: Y = obecné jméno – jiné (nepředvídatelné) příklady
Klíčové slovo: bosenskosrbský
Varianty: bosenskosrbský
Dotaz: Jakou podobu má přídavné jméno vytvořené od obyvatelského jména bosenský Srb? Píše se správně bosenskosrbský dohromady?
Odpověď: Ano, přídavné jméno vytvořené od obyvatelského jména bosenský Srb se správně píše dohromady – bosenskosrbský.