ctu-aic/questions_ujc_cas_cs huggingface dataset:
Téma: Jak se správně píší čárky u tohoto výrazu?
Klíčové slovo: a tak
Odpověď: Pomocí "a tak" spojujeme obvykle složky několikanásobného větného členu nebo věty v poměru důsledkovém, proto mezi spojovanými konstrukcemi píšeme čárku: můj spolucestující v kupé neusnul, a tak jsme se bavili až do Pardubic; anglicky neuměli, a tak jsme se bavili rusky. Jestliže "a" a "tak" nestojí bezprostředně u sebe, můžeme důsledkový poměr chápat jako oslabený a čárku nepsat: naštěstí je rybník vedle(,) a hasiči tak mohli čerpat vodu z něj. V některých kontextech lze "tak" interpretovat také jako příslovečné určení způsobu nebo nástroje a prostředku, nikoli jako vyjádření důsledkového poměru a čárku nepsat: manipulovali s losy a tak (= a tím způsobem; prostřednictvím manipulace) podvodně dosáhli vyšší výhry. Chápání "a tak" jako vyjádření důsledkové poměru a psaní s čárkou je však také možné:  manipulovali s losy, a tak (= a proto) podvodně dosáhli vyšší výhry.
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: a tak
Odpověď: Hlavní věty spojené souřadně v poměru slučovacím čárkou neoddělujeme, jsou-li spojeny souřadicími spojkami. Jestliže jsou spojeny beze spojek, oddělují se čárkou.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: který
Dotaz: Píše se čárka ve větě "Tablet s klávesnicí(,) která slouží zároveň jako kryt"?
Odpověď: Podřadně připojené vedlejší věty uvozené vztažnými zájmeny je třeba od řídících vět, popř. řídících výrazů, oddělit čárkami (viz "konkrétní případ").
Téma: Nevyjádřený podmět – podmět z oslovení
Klíčové slovo: shoda podle oslovení
Dotaz: Jaké i/y bude ve větě "Holky, sešly bychom se zítra" ve slově "sešly"?
Odpověď: Pokud se před větou nachází oslovení v pátém pádě (a v samotné větě je tudíž nevyjádřený podmět), řídíme shodu buď podle přirozeného rodu podmětu, nebo podle rodu jména v pátém pádě v oslovení. Ve vašem případě jsou obě řešení totožná, tedy "sešly bychom se" s ypsilon.
Téma: Jednoduchý podmět – mn. č. r. ž.
Klíčové slovo: shoda přísudku s podmětem
Dotaz: Zajímalo by mě, zda se ve větě "Všechny kulturně-společensko-sportovní akce mě nadchly" v přísudku píše měkké, nebo tvrdé y.
Odpověď: Podmětem věty jsou "akce", tedy jméno ženského rodu čísla množného. Náležité je proto tvrdé y, protože přísudek se musí shodovat s podmětem.
Téma: Jednoduchý podmět – mn. č. r. ž.
Klíčové slovo: osoby, osobnosti
Dotaz: Jaké i/y se píše ve slově "užívaly" ve větě "Počet osob, které užívaly jednotku"?
Odpověď: Formálním podmětem vedlejší věty je zájmeno "které", jež zde zastupuje podstatné jméno "osoby". Jméno "osoby" je ženského rodu, a proto v příčestí píšeme tvrdé y.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: výtečný
Dotaz: Jaký je původ slova výtečný?
Odpověď: Slovo výtečný se užívalo již ve staré češtině, a to ve významu 'sličný, ctný'. Odvozuje se od slovesa vytknout, význam přídavného jména lze tedy vyložit jako 'vytknutý, vystrčený, vyňatý (svým vzhledem či vlastnostmi)'.
Téma: I, nebo y?
Klíčové slovo: tipovat
Varianty: tipovat; typovat
Dotaz: Máme album s fotografiemi a osoba bude poznávat určitého člověka z toho alba. Potřebujeme napsat, zda člověk bude tipovat, nebo typovat.
Odpověď: Doporučujeme psát -i-: tipovat člověka z alba. Sloveso tipovat má význam odpovídající smyslu uvedeného užití: odhadem vybrat z více možností; doporučit; navrhnout.
Některé příručky (PČP, NASCS a SSČ) sloveso typovat, popř. vytypovat zaznamenávají. NASCS a SSČ této variantě přisuzují význam 'vybrat/stanovit jako (vhodný) typ'. I přes zachycení ve zmíněných příručkách bychom sloveso vytypovat k užívání nedoporučovali. Lze totiž pochybovat o tom, zda se zmíněný význam v současných českých textech vůbec uplatňuje. Je pravděpodobné, že se sloveso vytypovat (a také *typni si, kdo vyhraje apod.) často objevuje mylně místo náležitého vytipovat, tipnout si. Stejné doporučení najdete i na stránkách IJP u hesla vytipovat, kde jsou pro ilustraci uvedeny i příklady: vytipovat priority; zdroje rizik byly vytipovány na základě analýzy; na funkci vytipovali dva kandidáty.
Téma: Původ frazému
Dotaz: Jaký je původ frazému "posaďte se, ať nám nevynesete spaní"?
Odpověď: Původ frazému se nám nepodařilo dohledat.
Téma: Slovní hříčka
Klíčové slovo: vír, výr
Varianty: víry; výry
Dotaz: Přišel žák s dotazem. Máme větu "Na řece se vytvořil vír, nad ním právě letěl výr. Oba v-ry jsem v ten moment vyfotografoval." Jaké i/y bude ve slově oba v-ry?  Myslím, že to nemá řešení.
Odpověď: Souhlasíme s vámi. Jde o slovní hříčku vymyšlenou tak, aby slovo nebylo možné zapsat. Větu můžeme vyslovit, protože ve výslovnosti i a y nerozlišujeme, ale pravopisně ji obvyklým způsobem (tj. napsáním jednoho písmena) řešit nelze – jedná se o dvě různá slova se zcela odlišným významem, která nelze shrnout pod jeden pojem. Nelze doporučit ani zápis s lomítkem: oba víry/výry nebo oba ví/ýry. Jedinou možností je psát vyfotografoval jsem si výra i vír, to ale ruší slovní hříčku.
Téma: Původ frazému
Klíčové slovo: být s to
Dotaz: Jaký je původ spojení být s to?
Odpověď: Původ frazému lze hledat ve staré češtině. V ní se totiž předložka s pojila též se 4. pádem. Do dnešní češtiny se tato vazba dochovala ve spojeních "být s to" a "kdo s koho".
Téma: Slovní hříčka
Klíčové slovo: vír, výr
Varianty: víry; výry
Dotaz: Pokud mám věty "Na větvi seděl výr a dole v tůni byl vír. Oba v_ry jsem vyfotografoval." Zkuste mi poradit, jaké je tam po v i/y. Jsou tu názory, že můžeme zvolit kterékoli z nich.
Odpověď: Jedná se o chyták, o starou slovní hříčku, která je záměrně sestavena tak, aby nešla zapsat. Větu můžeme vyslovit, protože ve výslovnosti i a y nerozlišujeme, ale pravopisně ji standardním způsobem (tj. napsáním jednoho písmena) řešit nelze – jsou užita dvě stejně znějící slova se zcela odlišným významem, která nelze shrnout pod jeden pojem. Nelze doporučit ani zápis s lomítkem: oba víry/výry nebo oba ví/ýry. Řešením je zápis fotografoval jsemi vír i výra, který však ruší slovní hříčku.
Téma: Slovní hříčka
Klíčové slovo: vír, výr
Varianty: víry; výry
Dotaz: Máme slovo vír a výr, rozdíl je mi jasný. Kdybych chtěl napsat větu Na procházce jsem viděl oba v_ry, jaké i/y by se napsalo ve slově v-ry?
Odpověď: Jde o starou slovní hříčku, která nemá správné řešení. Větu můžeme vyslovit, protože ve výslovnosti i a y nerozlišujeme, ale pravopisně ji obvyklým způsobem (tj. napsáním jednoho písmena) řešit nelze. Jde o homofony (z řeckého ομόφωνο "týž zvuk", "stejně znějící"), tedy slova zvukově shodná, ale graficky odlišná. Každé z nich se jinak píše a má jiný význam, proto je nelze shrnout pod jeden pojem (podobně jako třeba výrazy kočka a pes). Nabízí se zápis s lomítkem (oba víry/výry nebo oba ví/ýry) či se závorkou (oba ví(ý)ry), ale ani ty nelze doporučit. Řešením je zápis viděl jsem výra a vír, který však ruší slovní hříčku.
Téma: Slovní hříčka
Klíčové slovo: bidlo, bydlo
Varianty: bidla; bydla
Dotaz: Máme větu "Ptáci si postavili svá bydla na bidle. Zafoukal vítr a obě b_dla spadla." Jak to máme napsat? Dává se nějakému i/y přednost?
Odpověď: Žádné z i/y nemá přednost. Jde o starou slovní hříčku. Větu můžeme vyslovit, protože na rozdíl od našich předků ve výslovnosti i a y nerozlišujeme, ale pravopisně ji obvyklým způsobem (tj. napsáním jednoho písmena) řešit nelze. Jedná se o dvě různé lexikální jednotky se zcela odlišným významem, které nelze shrnout pod jeden pojem. Nelze doporučit ani zápis s lomítkem: obě bidla/bydla spadla nebo obě bi/ydla spadla. Řešením je zápis spadlo bydlo i bidlo, který však slovní hříčku ruší.
Téma: Slovní hříčka
Klíčové slovo: vír, výr
Varianty: víry; výry
Dotaz: Vnuk měl v diktátu věty "Viděl jsem krásného výra. Podzimní vír rozházel listí. Oba v_ry jsem si vyfotografoval." Jaké i/y? Manžel navrhuje tvrdé y s tečkou, ale chtěla bych vědět, jak to je správně.
Odpověď: Paní učitelka větu patrně zadala jako zajímavost, ale divili bychom se, kdyby trvala na jednom z i/y. Jde o starou slovní hříčku. Větu můžeme vyslovit, protože ve výslovnosti i a y nerozlišujeme, ale pravopisně ji obvyklým způsobem (tj. napsáním jednoho písmena) řešit nelze – jedná se o dvě různá slova se zcela odlišným významem (jedno rodu mužského životného, druhé mužského neživotného), která nelze shrnout pod jeden pojem. Jako kdybychom chtěli pod jeden výraz zahrnout slova kočka a pes. Nelze doporučit ani zápis s lomítkem: oba víry/výry nebo oba ví/ýry. Řešením je zápis fotili si vír i výra, který však ruší slovní hříčku.
Téma: Značky jednotek
Klíčové slovo: palec
Dotaz: Pokud zapíšu palce značkou ", bude rozdíl mezi zápisem 5palcový a 5 palců? Bude v některém ze zápisu mezera mezi číslicí a značkou pro palce?
Odpověď: Značka pro palce přiléhá k číslici natěsno, ať vyjadřujete spojení číslovky a podstatného jména, nebo přídavné jméno. V obou případech je tedy náležitý zápis 5".
Téma: Matematické znaky
Klíčové slovo: krát
Dotaz: Jak vypadá znak pro znaménko krát? Zapisuje se jako ×, nebo ho lze zapisovat malým písmenem x?
Odpověď: Znak pro znaménko krát se standardně zapisuje jako ×. Ovšem v určitých textech (zejména v korespondenci) je dovoleno jej nahradit malým písmenem x, pokud matematický výraz současně neobsahuje písmeno x.
Téma: Matematické znaky
Klíčové slovo: plus; 3 + 1
Varianty: 3 + 1; 3+1
Dotaz: Píše se mezera okolo znaménka plus (+) ve spojení: 3 + 1?
Odpověď: Pokud jsou matematické znaky součástí rovnice, jsou vždy z obou stran odděleny mezerou. Náležitý je tedy zápis 3 + 1. Nicméně v inzerátech, v nichž se platí za každý znak, je běžná a přípustná i varianta bez mezer, tzn. 3+1.
Téma: Značky jednotek
Klíčové slovo: palec
Dotaz: Jakou podobu má značka pro palce?
Odpověď: Značka pro palce má podle ČSN 01 6910 tuto podobu: " (klávesová zkratka Alt + 0034).
Téma: Desetinné číslo
Klíčové slovo: desetinné číslo
Dotaz: Je přípustné, aby byla v českém textu desetinná čárka nahrazena tečkou (např. v technickém dokumentu, kde je užívána cizí míra palce)?
Odpověď: V českých textech by se pro oddělování desetinných částí čísel měla ve všech případech užívat pouze čárka. Tečka může sloužit jedině k oddělování trojic číselných řádů peněžních částek v administrativních textech.
Téma: Výraz složený z čísla a slova/značky (typ pětiletý, 5letý, 5%)
Klíčové slovo: složený číselný výraz; slovosled
Dotaz: Chtěla bych pomocí číslic a slov vyjádřit, že má stříkačka objem dvacet mililitrů, nejsem si ale jistá psaním mezery mezi číslicemi a značkou mililitru. Je rozdíl mezi spojením "stříkačka o objemu 20 ml" a "20 ml stříkačka"?
Odpověď: Slovosled může hrát roli v tom, jak dané spojení přečteme, na tom pak také závisí psaní mezer. První spojení bychom přečetli jako "stříkačka o objemu dvacet mililitrů" – dvacet mililitrů je vyjádřeno dvěma slovy, proto i v zápisu pomocí číslice a značky bude mezera, tzn. "stříkačka o objemu 20 ml". Druhé spojení naopak budeme číst jako dvacetimililitrová stříkačka – pomocí číslice a značky tedy vyjadřujeme jedno slovo, přídavné jméno, které píšeme dohromady, tzn. "20ml stříkačka".
Téma: Příslovečné určení
Klíčové slovo: utíkat před čertem
Dotaz: Jaký větný člen je "před čertem" ve větě "Malý chlapec utíkal rychle před čertem"?
Odpověď: Na spojení "před čertem" se nejpravděpodobněji zeptáme otázkou "Proč chlapec utíkal?", a proto ho určíme jako příslovečné určení příčiny.
Téma: Hodnocení formulace
Klíčové slovo: toto
Dotaz: Dočetla jsem se, že by se zájmeno toto nemělo používat ve funkci podmětu. Měla bych tedy následující větu upravit? "Toto není zpěv."
Odpověď: Na uvedené formulaci neshledáváme nic nevhodného. Pravidlo, o kterém jste zřejmě četla, se týká užití ukazovacího zájmena, které odkazuje na nějaký člen z předcházející věty, např. "Byl jeden král a tento měl tři syny." V tomto případě je užití zájmena hodnoceno jako zastaralé a pro dnešní texty nevhodné.
Téma: Hodnocení formulace
Klíčové slovo: opakování pomocného slovesa
Varianty: Vyzkoušel jsem nejrůznější drogy a holdoval jsem alkoholu.; Vyzkoušel jsem nejrůznější drogy a holdoval alkoholu.
Dotaz: Musí se ve druhé větě následujícího souvětí znovu opakovat tvar pomocného slovesa být? "Vyzkoušel jsem nejrůznější drogy a holdoval jsem alkoholu." Nebo lze pomocné sloveso vypustit? "Vyzkoušel jsem nejrůznější drogy a holdoval alkoholu."
Odpověď: Vynechání tvaru pomocného slovesa mohou někteří mluvčí hodnotit jako prostředek nižšího stylu, neboť se běžně užívá v neformální mluvené komunikaci. Upřednostnili bychom tedy spíše variantu: "Vyzkoušel jsem nejrůznější drogy a holdoval jsem alkoholu."
Téma: Hodnocení formulace
Klíčové slovo: opakování pomocného slovesa
Varianty: Snažila jsem se navazovat kontakty, ale uvnitř jsem stále cítila prázdnotu.; Snažila jsem se navazovat kontakty, ale uvnitř stále cítila prázdnotu.
Dotaz: Musí se ve druhé větě souvětí znovu opakovat tvar pomocného slovesa být? "Snažila jsem se navazovat kontakty, ale uvnitř jsem stále cítila prázdnotu." Nebo ho mohu vypustit? "Snažila jsem se navazovat kontakty, ale uvnitř stále cítila prázdnotu."
Odpověď: Doporučujeme tvar pomocného slovesa být raději zopakovat: "Snažila jsem se navazovat kontakty, ale uvnitř jsem stále cítila prázdnotu." Vynechání pomocného slovesa totiž mohou někteří mluvčí hodnotit jako prostředek nižšího stylu.
Téma: Stylizace formulace
Varianty: Slyšela jsem, jak najíždí na větve stromů, které se lámaly a škrábaly auto.; Slyšela jsem, jak najíždí na větve stromů, které se lámou a škrábou auto.; Slyšela jsem, jak najížděla na větve stromů, které se lámaly a škrábaly auto.
Dotaz: Překládám souvětí a nejsem si jistá, který slovesný čas použít u jednotlivých přísudků, zda variantu: "Slyšela jsem, jak najíždí na větve stromů, které se lámaly a škrábaly auto.", nebo spíš: "Slyšela jsem, jak najíždí na větve stromů, které se lámou a škrábou auto."
Odpověď: Navrhujeme třetí možnost, a to použití činných příčestí u všech přísudků: "Slyšela jsem, jak najížděla na větve stromů, které se lámaly a škrábaly auto." Ačkoli všechna slovesa vyjadřují čas minulý, je posloupnost jednotlivých dějů zřejmá.
Téma: Nominativ jmenovací
Klíčové slovo: město Náchod
Varianty: starosta města Náchod; starosta města Náchoda
Dotaz: Starosta města Náchod, nebo starosta města Náchoda?
Odpověď: Ve spojení "starosta města Náchod" můžeme buď obě složky skloňovat, nebo můžeme název nechat v 1. pádě, tzv. nominativu jmenovacím. Jméno je obvyklé skloňovat, pokud je jednoslovné a snadno se skloňuje, nominativ jmenovací se naopak častěji vyskytuje u názvu víceslovných. Dále je dobré dát si pozor na to, že pokud se spojení "město Náchod" vyskytne v textu v různých pozicích vícekrát, je vhodné zvolit si jedno z nabízených řešení a to užívat v celém textu, aby byl zachován jednotný styl.
Téma: Podmětem je výraz označující počet (typu pět lidí, šest procent, deset zajíců)
Klíčové slovo: podmětem je číslovka
Dotaz: Nezdá se mi formulace "40 let nebylo snadných". Je tato věta v pořádku?
Odpověď: Stojí-li v podmětové frázi číselný výraz pět a výše, řídí shodu tento číselný výraz a vyžaduje ve shodě přísudku s podmětem zakončení přísudku na -o (přišlo pět lidí, uplynulo 40 let, 40 let nebylo snadných). Formulace je tedy naprosto v pořádku.
Téma: Konkurence předložek do a na
Klíčové slovo: na Štěchov vs. do Štěchova
Varianty: jet na Štěchov; jet do Štěchova; bydlet na Štěchově; bydlet ve Štěchově
Dotaz: V sousední obci se často říká jet na Štěchov či bydlet na Štěchově. Myslím si, že by se správně mělo říkat jet do Štěchova a bydlet ve Štěchově. Co je tedy správně?
Odpověď: Ve spojení se zeměpisnými jmény, především s názvy měst, hraje roli místní úzus, který se od celorepublikového může v použití předložky lišit. Platí, že předložky v a do mají v takových případech charakter celonárodní, předložku na u některých měst pak používají místní občané. Týká se to mj. i měst Kladno a Mělník. Pokud je tedy obvyklé v okolí Štěchova říkat jet na Štěchov místo do Štěchova, nelze proti tomu nic namítat.
Téma: Konkurence předložek do a na
Klíčové slovo: do Lidového domu
Dotaz: Jakou předložku použiju u spojení Lidový dům, předložku do, nebo předložku na?
Odpověď: Je obvyklé říkat jít do Lidového domu, předložka na se u tohoto označení nepoužívá.
Téma: Konkurence předložek do a na
Klíčové slovo: na Liďák vs. do Liďáku
Varianty: na Liďák; do Liďáku
Dotaz: Máme v naší obci rozepři, zda je správně říkat jít na Liďák, nebo jít do Liďáku, myšleno do Lidového domu.
Odpověď: Vzhledem k tomu, že je ve frázi obsaženo slovo nespisovné (Liďák), nelze s jistotou říci, která z variant je správnější. Předložka na v mluveném jazyce do podobných pozic proniká, a v nespisovném kontextu je tudíž možné použít jak spojení jít na Liďák, tak spojení jít do Liďáku. Jistou roli může hrát místní úzus.
Téma: Slovní hříčka
Klíčové slovo: vír, výr
Varianty: víry; výry
Dotaz: Máme větu "Na vodní hladině se vyskytl vír, nad ním kroužil a výr a oba v-ry si lidé fotili z letadla." Jaké i/y by se napsalo ve slově v-ry? Nemůžeme se shodnout.
Odpověď: Žádné, protože jde o starou slovní hříčku. Větu můžeme vyslovit, protože ve výslovnosti i a y nerozlišujeme, ale pravopisně ji obvyklým způsobem (tj. napsáním jednoho písmena) řešit nelze – jedná se o dvě různá slova se zcela odlišným významem (jedno rodu mužského životného, druhé mužského neživotného), která nelze shrnout pod jeden pojem. Nelze doporučit ani zápis s lomítkem: oba víry/výry nebo oba ví/ýry. Řešením je zápis fotili si vír i výra, který však ruší slovní hříčku.
Téma: Konkurence předložek do a na
Klíčové slovo: na Slovensko
Dotaz: Proč se říká na Slovensko, ale do Maďarska?
Odpověď: Volba předložky je v těchto případech dána tradicí a ustáleností užívání, nedá se na ni uplatnit žádné konkrétní pravidlo. Zatímco u většiny států se vžilo spojení s předložkou v a do, u jiných se ustálila předložka na – např. příroda na Ukrajině. V češtině jsou rozdíly i v rámci částí republiky: Morava se pojí s předložkou na (na Moravě, na Moravu), Čechy a Slezsko s předložkou v a do (v Čechách, ve Slezsku, do Čech, do Slezska).
Téma: Obecné principy spisovné výslovnosti
Klíčové slovo: hezitace
Dotaz: V poslední době stále častěji zaznamenávám, že se u moderátorů i hostů v Českém rozhlase vyskytují tzv. hezitace. Mohlo by jít o důsledek toho, že mladí lidé v současnosti málo čtou?
Odpověď: Hezitace, tj. zvuky typu [eee], [ááá], [hmmm], se vyskytují v řeči tehdy, když váháme, promýšlíme formulaci výpovědi, jsme v rozpacích atp., jde tedy konkrétně o porušování souvislé řeči ulpíváním na některých hláskách nebo slabikách. V běžném hovoru může jít o funkční signál, že daná replika bude ještě pokračovat atp., avšak jejich nadměrný výskyt je z hlediska ortoepie hodnocen jako rušivý příznak nekultivovaného projevu. Mluvčí si výrazných hezitací ve své řeči často vůbec nejsou vědomi, a pokud si poslechnou nahrávku své promluvy obsahující mnoho takovýchto zvuků, bývají jimi obvykle nemile překvapeni a vadí jim. Nedomníváme se však, že by se tento jev týkal pouze mladé generace v souvislosti se čtenářskou nezkušeností, jde spíše o návyk velice individuální (podobně jako např. užívání přehnaného množství tzv. výplňkových slov). Pokud se domníváte, že se výskyt tohoto prvku v rozhlase stále zvyšuje, případně u některých konkrétních mluvčích již přesahuje únosnou mez, nezbývá než kontaktovat přímo danou osobu nebo instituci. Ústav pro jazyk český nemá v tomto ohledu žádné pravomoce. Zjednat takto nápravu se však může podařit pouze u mluvčích profesionálních, kteří v rozhlase přímo působí, nikoli u jejich hostů. Zlepšit mluvený projev u široké populace lze díky dlouhodobému tréninku ve školní výuce, působením kvalitních řečových vzorů atp.
Téma: Obecné principy spisovné výslovnosti
Klíčové slovo: prodlužování koncových hlásek
Dotaz: V poslední době stále častěji zaznamenávám, že se u moderátorů i hostů v Českém rozhlase vyskytuje prodlužování koncových hlásek, např. [prasatá]. Domnívám se, že jde o vliv mobilních telefonů na mladou generaci. Souhlasíte?
Odpověď: Zmíněné výrazné prodlužování koncových hlásek rozhodně nelze považovat za kultivované, ortoepická kodifikace tento jev označuje výslovně za nesprávný. V běžném hovoru se sice běžně vyskytuje jako signál, že promluva bude dále pokračovat, respektive díky němu mluvčí získává čas na zformulování dalšího textu, avšak u mluvčích v médiích působí na posluchače obvykle rušivě. Nedomníváme se však, že by se tento jev týkal pouze mladé generace v souvislosti s používáním mobilních telefonů, jde spíše o návyk velice individuální (podobně jako např. užívání přehnaného množství tzv. výplňkových slov a hezitačních zvuků). Pokud se domníváte, že se výskyt tohoto prvku v rozhlase stále zvyšuje, případně u některých konkrétních mluvčích již přesahuje únosnou mez, nezbývá než kontaktovat přímo danou osobu nebo instituci. Ústav pro jazyk český nemá v tomto ohledu žádné pravomoce. Zjednat takto nápravu se však může podařit pouze u mluvčích profesionálních, kteří v rozhlase přímo působí, nikoli u jejich hostů. Zlepšit mluvený projev u široké populace lze díky dlouhodobému tréninku ve školní výuce, působením kvalitních řečových vzorů atp.
Téma: Konkurence jiných předložkových spojení
Klíčové slovo: akce
Varianty: Oceňuji velkou aktivitu na školních akcích.; Oceňuji velkou aktivitu při školních akcích.
Dotaz: V následující formulaci se mi nelíbí předložka: "Oceňuji velkou aktivitu na školních akcích." Nebylo by lepší použít předložku při? Pak by se psalo: "Oceňuji velkou aktivitu při školních akcích."
Odpověď: Obě varianty jsou v pořádku. Podle dat Českého národního korpusu je v úzu běžnější spojení s předložkou "na"; vazbu s předložkou "na" uvádí i nově vznikající Akademický slovník spisovné češtiny.
Téma: Stylizace formulace
Klíčové slovo: zapracovat
Varianty: zapracovat na matematice; zlepšit se v matematice
Dotaz: Nelíbí se mi spojení "zapracovat na matematice". Jak ho mohu upravit?
Odpověď: Ve slovníku vazeb se sloveso "zapracovat" uvádí například ve spojení "Mistr zapracoval nejšikovnějšího učně." Dále se používá ve spojení zapracovat se v něčem, do něčeho, u něčeho, někde. Navrhujeme úpravu: "zlepšit se v matematice".
Téma: Zkratky iniciálové
Klíčové slovo: MBA
Varianty: [em bé á]; [em bí ej]
Dotaz: Jak se má v češtině vyslovovat zkratka MBA?
Odpověď: Nositele zahraničního titulu MBA, tj. Master of Business Administration (magistr managementu), můžeme označit jako "magistra", "magistru". Samotnou zkratku daného titulu můžeme v češtině hláskovat [em bé á] nebo na základě anglofonního prostředí, z něhož tento titul vzešel, také jako [em bí ej].
Téma: Podoba titulu
Klíčové slovo: CSc.
Varianty: [cé es cé]
Dotaz: Jak se má v češtině správně vyslovit titul CSc.?
Odpověď: Nositele akademicko-vědeckého titulu CSc., který byl udělován v minulosti, označujeme jako "kandidáta věd", "kandidátku věd". Samotnou zkratku daného titulu můžeme v češtině hláskovat [cé es cé].
Téma: Podoba titulu
Klíčové slovo: Ph.D.
Varianty: [pé há dé]; [pí ejdž dý]
Dotaz: Jak se má v češtině správně vyslovit titul Ph.D.?
Odpověď: Absolventy doktorských studijních programů (postgraduálního studia), kteří složili státní doktorskou zkoušku a obhájili disertační práci a kteří jsou nositeli titulu Ph.D., označujeme jako "doktora", "doktorku". Samotnou zkratku daného titulu můžeme v češtině hláskovat [pé há dé] nebo na základě anglofonního prostředí, z něhož tento titul vzešel, také jako [pí ejdž dý].
Téma: Výslovnost konkrétního slova (hláskového spojení, spojení slov atp.)
Klíčové slovo: Vladimir
Varianty: [vladymir]; [vlaďimir]
Dotaz: Jaká je správná výslovnost rodného jména Vladimir patřící Chorvatovi?
Odpověď: Ve skupině zapisované jako "di" v chorvatštině nedochází na rozdíl od češtiny k měkčení, jméno Vladimir u chorvatského nositele tedy doporučujeme číst jako [vladymir]. Vzhledem k tomu, že výslovnost vlastních jmen může být ovlivněna např. rodinnou tradicí nebo přáním jeho nositele, je nejjistější zvukovou podobu konkrétního jména ověřit, pokud je to možné, u samotného jeho nositele atp. Na jednotlivé slovanské jazyky se pak specializují lingvisté např. ve Slovanském ústavu AV ČR.
Téma: Výslovnost konkrétního slova (hláskového spojení, spojení slov atp.)
Klíčové slovo: Degas
Varianty: [degasovi]; [degovi]
Dotaz: Jaká je v češtině správná výslovnost jména francouzského umělce Degase? Je to ve 3. p. j. č. [degasovi], nebo [degovi]?
Odpověď: V souladu s výslovnostními příručkami doporučujeme vyslovovat Degas [dega], 2. p. j. č. Degase [degase], 3. p. j. č. Degasovi [degasovi].