ctu-aic/questions_ujc_cas_cs huggingface dataset:
Téma: Výslovnost konkrétního slova (hláskového spojení, spojení slov atp.)
Klíčové slovo: seismický
Varianty: [sejzmickí]; [sejsmickí]
Dotaz: Jak se v češtině správně vyslovuje výraz seismický?
Odpověď: Veškeré dosavadní příručky, které daný výraz obsahují, uvádějí výhradně výslovnost znělou, tj. [sejzmickí], která odpovídá obecným principům adaptace dané hláskové skupiny ze staré řečtiny do češtiny. Z této podoby vychází i pravopisná varianta seizmický. V současnosti však zaznamenáváme, že se v úzu dává obvykle přednost výslovnosti neznělé (což platí i pro profesionální mluvčí nebo odborníky z oboru). Tuto skutečnost jsme ověřili i v nahrávkách z mediálních archivů (tyto zdroje bohužel neobsahují příliš pořadů, které by byly starší než cca 20 let, avšak i z minima nalezených vyplývá, že v 80. letech 20. století již také převládala neznělá varianta, avšak v letech 60. ještě byla znělost pravděpodobně dodržována). K této změně došlo pravděpodobně mj. vlivem analogie s frekventovanějším slovy typu kosmický [kosmickí], kosmetický [kosmetyckí] atp. Podle našeho názoru neznělá výslovnost posluchačům nijak nevadí, jsou na ni již zvyklí, a naopak variantu [sejzmickí] mohou pociťovat jako nekultivovanou, stylově nižší atp.
Téma: Výslovnost konkrétního slova (hláskového spojení, spojení slov atp.)
Klíčové slovo: K2
Varianty: dva; dvě
Dotaz: Jak se má v češtině správně vyslovit název hory K2?
Odpověď: Číslu 2 odpovídají v češtině tvary dva i dvě. Pokud za tímto číslem následuje počítaný předmět, musí se s ní shodovat (např. dva psi, dvě kočky, dvě kuřata, nikoli *dvě psi, *dva kočky, *dva kuřata). V tomto případě však žádný předmět nenásleduje, proto lze vyslovit [ká dva] i [ká dvje]. Podobně kolísá tvar čísla 2 např. v matematických úlohách (jedna plus dvě/dva jsou tři) nebo v jiných zkratkách (např. ČT2 [čé té dva] i [čé té dvje]). Podle našich zjištění nejsou při výslovnosti názvu K2 jednotní ani profesionální mluvčí v médiích, přičemž občas se u nich vyskytuje také realizace [ká dvojka], která naprosto převažuje např. v mluvě horolezců. Tu bychom však doporučovali užívat spíše v méně formálních projevech. Domníváme se, že kolísání [ká dva] versus [ká dvje] posluchačům nijak nevadí a srozumitelnost či snadné vnímání textu nesnižuje. Lze pouze doporučit, aby např. v rámci jednoho pořadu byla výslovnost pokud možno sjednocena, protože případná variantnost by mohla zbytečně upoutávat pozornost. Na okraj doplňme, že např. při horších akustických podmínkách se doporučuje volit spíše tvar dva, protože je slovo [dvje] snadno zaměnitelné s číslem [pjet].
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: proboha
Varianty: proboha; pro boha
Dotaz: Mám psát "proboha živého", nebo "pro boha živého?"
Odpověď: Samotné citoslovečné zvolání proboha doporučují SSČ a SSJČ psát dohromady (Proboha, co mám dělat?). Tento způsob je v praxi běžný, což potvrzuje 25 000 dokladů užití slova proboha v ČNK. Zároveň však z příkladů užití vyplývá, že ve spojení s přídavným jménem živý (živého) se členy expresivního zvolání obvykle píšou zvlášť: pro boha živého (poměr zápisu proboha živého : pro boha živého je 2 : 3).
Téma: Oslovování
Dotaz: Když píšu dopis statutárnímu náměstkovi, mám ho oslovit "Vážený pane statutární náměstku", nebo jen "Vážený pane náměstku"?
Odpověď: V tomto případě se domníváme, že by postačilo užít oslovení "Vážený pane náměstku", ovšem ani variantu "Vážený pane statutární náměstku" nepovažujeme za vyloučenou.
Téma: Oslovování
Klíčové slovo: náměstek
Dotaz: Jak mám v dopise oslovit náměstka, která je pověřen zastupováním ředitele – pane náměstku, pane řediteli, nebo snad pane zastupující ředitele?
Odpověď: Pokud dotyčný není ředitelem, jen ředitele dočasně zastupuje, nejvhodnější oslovení je "Vážený pane náměstku".
Téma: Součástí několikanásobného podmětu je jméno r. muž. živ. (slovosled podmět – přísudek)
Klíčové slovo: shoda s několikanásobným podmětem
Dotaz: Pracuji u soudu a často potřebuji napsat větu typu "žalovaný a správní orgán posoudili", přičemž "žalovaný" nemusí být jen fyzická osoba, ale i třeba úřad a podobně. Nikdy si pak nejsem jistá, jaké i/y má v přísudku být.
Odpověď: Vycházíme z interpretace, že věta má několikanásobný podmět: "žalovaný" a "správní orgán" (pokud by totiž hypoteticky přídavné jméno "žalovaný" rozvíjelo výraz "orgán", byla by situace jiná). "Žalovaný" je formálně jméno rodu mužského životného a nezáleží na tom, kdo se za "žalovaným" ve skutečnosti skrývá, jestli muž, žena či nějaká instituce – shoda se řídí formálním rodem podmětu. V případě několikanásobného podmětu platí pravidlo o přednosti rodů, podle nějž má mužský životný rod přednost před ostatními rody. Ve větě "žalovaný a správní orgán posoudili" je tedy namístě měkké i.
Téma: Obecné principy spisovné výslovnosti
Klíčové slovo: vypouštění hlásky j
Dotaz: Existují v češtině kromě určitých tvarů slovesa "být" ještě nějaké další případy, kdy je spisovné v mluvené řeči vypouštět počáteční souhlásku "j"?
Odpověď: Ortoepické příručky se shodují, že vypuštění počáteční hlásky "j" je spisovné pouze v případě určitých tvarů slovesa "být" (např. ve spojení "byl jsem"; ani u určitých tvarů slovesa "být" však toto pravidlo však neplatí univerzálně). Všude jinde je doporučeno "j" nevypouštět.
Téma: Výslovnost konkrétního slova (hláskového spojení, spojení slov atp.)
Klíčové slovo: melatonin
Varianty: [melatonyn]; [melatonýn]; [melatoňin]; [melatoňín]
Dotaz: Jak se správně v češtině vyslovuje název hormonu melatonin? V reklamách v současnosti slýchám [melatoňin], což si myslím, že je špatně.
Odpověď: Příručky opravdu doporučují slovo melatonin vyslovovat v češtině jako [melatonyn] či [melatonýn]. K měkčení souhlásky [n] na [ň] by zde podle obecných pravidel docházet nemělo, protože jde o přejímku, v níž se skupina "ni" čte odlišně od domácích slov. Výslovnost tohoto výrazu však v současném českém úzu kolísá (a to i u profesionálních mluvčích a u odborníků z oboru lékařství atp., tj. nejen v současných reklamách), přičemž spíše převládá podoba [melatoňin]. Nejen z tohoto důvodu nelze výslovnost [melatoňin] či [melatoňín] odmítat. Užívají je i mluvčí vyššího věku, z čehož je patrné, že se v češtině vyskytují již delší dobu, posluchači na ně budou pravděpodobně zvyklí a k nedorozumění nedojde. Je samozřejmě možné, že těm, kteří si uvědomují přesný původ daného výrazu, bude měkčení vadit, naopak méně časté varianty [melatonyn] či [melatonýn] pak mohou u jiných uživatelů jazyka, kteří na ně nejsou zvyklí, vyvolat údiv. Většina posluchačů však s největší pravděpodobností kolísání [n] versus [ň] vůbec nezaznamená.
Dodejme ještě, že např. u názvů látek chinin či tanin, které mají analogické zakončení a jsou rovněž cizího původu (avšak nikoli řeckého), již současná kodifikace měkčení připouští. A existují i další přejímky z cizích jazyků, u nichž je kolísání výslovnosti ve skupinách "di", "ti", "ni" zcela noremní.
Téma: Oslovování
Klíčové slovo: slečna; paní
Dotaz: Jak mám oslovit rozvedenou ženu – paní, nebo slečno?
Odpověď: Doporučujeme zvolit oslovení "paní", které je neutrální a lze použít pro ženu bez ohledu na její věk nebo rodinný stav. Výraz slečna se někdy používá pro oslovení dívek nebo velmi mladých žen, zpravidla (ještě) neprovdaných.
Téma: Výslovnost konkrétního slova (hláskového spojení, spojení slov atp.)
Klíčové slovo: serotonin
Varianty: [serotoňin]; [serotonyn]; [serotonýn]
Dotaz: Jak se správně v češtině vyslovuje název hormonu serotonin? V reklamách v současnosti slýchám [serotoňin], což si myslím, že je špatně.
Odpověď: Příručky opravdu doporučují slovo serotonin vyslovovat v češtině jako [serotonyn] či [serotonýn]. K měkčení souhlásky [n] na [ň] by zde podle obecných pravidel docházet nemělo, protože jde o přejímku, v níž se skupina "ni" čte odlišně od domácích slov. Výslovnost tohoto výrazu však v současném českém úzu kolísá (a to i u profesionálních mluvčích a u odborníků z oboru lékařství atp., tj. nejen v současných reklamách), přičemž spíše převládá podoba [serotoňin]. Nejen z tohoto důvodu nelze výslovnost [serotoňin] či [serotoňín] odmítat. Užívají je i mluvčí vyššího věku, z čehož je patrné, že se v češtině vyskytují již delší dobu, posluchači na ně budou pravděpodobně zvyklí a k nedorozumění nedojde. Je samozřejmě možné, že těm, kteří si uvědomují přesný původ daného výrazu, bude měkčení vadit, naopak méně časté varianty [serotonyn] či [serotonýn] pak mohou u jiných uživatelů jazyka, kteří na ně nejsou zvyklí, vyvolat údiv. Většina posluchačů však s největší pravděpodobností kolísání [n] versus [ň] vůbec nezaznamená.
Dodejme ještě, že např. u názvů látek chinin či tanin, které mají analogické zakončení a jsou rovněž cizího původu (avšak nikoli latinského či řeckého), již současná kodifikace měkčení připouští. A existují i další přejímky z cizích jazyků, u nichž je kolísání výslovnosti ve skupinách "di", "ti", "ni" zcela noremní.
Téma: Případy (ne)užití genderové korektnosti
Dotaz: Bylo nám vytčeno, že jsme v inzerátu použili slovo sekretářka, protože tím prý diskriminujeme muže. Ale když se použije mužský rod, třeba právník, tak to prý nevadí. Jak je to možné?
Odpověď: Pokud se v inzerátu objeví např. slovo právník, jedná se o tzv. generické maskulinum, které "se používá zvláště při přičleňování ženy či muže n. skupiny osob k určité profesní, statusové, funkční n. jiné skupině" (Nový encyklopedický slovník češtiny). Výraz právník tedy může zahrnovat jak muže, tak ženy (podobně jako je tomu větách typu "učitelé stávkovali" – myslí se učitelé i učitelky), naproti tomu výraz právnička se vztahuje pouze k ženám. Na závěr doplňme, že z hlediska genderové korektnosti je nejvhodnější v inzerátu uvést jak výraz v mužském rodě, tak jeho přechýlenou podobu, např. "hledáme právníka/právničku".
Téma: Žádost o placené písemné vyjádření
Klíčové slovo: vyhotovení písemné odpovědi
Dotaz: Na jaký e-mail mohu poslat žádost o písemné vypracování odpovědi na dotaz?
Odpověď: Žádost zašlete, prosím, na adresu poradna@ujc.cas.cz, do předmětu napište "žádost o vypracování odpovědi na jazykový dotaz". Další informace naleznete na adrese http://www.ujc.cas.cz/jazykova-poradna/zakladni-kontakty.html.
Téma: Žádost o placené písemné vyjádření
Klíčové slovo: vyhotovení písemné odpovědi
Dotaz: Mohu se s žádostí o vypracování odpovědi na jazykový dotaz zastavit osobně?
Odpověď: Jazyková poradna přijímá z technických důvodů žádosti o vypracování odpovědi na jazykový dotaz výhradně e-mailem nebo klasickou poštou. Děkujeme za pochopení.
Téma: Oddělení Ústavu pro jazyk český, jejich činnosti a specifika
Klíčové slovo: soudní znalectví
Dotaz: Pracují v Ústavu pro jazyk český soudní znalci pro oblast českého jazyka?
Odpověď: Soudněznaleckou činnost vykonává oddělení onomastiky, týká se však pouze oblasti osobních jmen. Více informací je uvedeno zde: http://www.ujc.cas.cz/expertni-cinnost/index.html.
Téma: Součástí několikanásobného podmětu je jméno r. muž. živ. (slovosled přísudek – podmět)
Klíčové slovo: shoda s několikanásobným podmětem
Dotaz: Mám dotaz na shodu přísudku s několikanásobným podmětem, konkrétně ve větě "V košíku jsou ukryté věci, které používaly/i prababičky a pradědečkové a jejich rodiče". "Pradědečkové" by svědčili pro měkké i, ale nevím, jestli se situace nemění, když na prvním místě stojí "prababičky".
Odpověď: Ve větách, v nichž přísudek předchází před několikanásobným podmětem, máte dvě možnosti. První možností je řídit shodu podle obecného pravidla o přednosti rodů: ve vašem případě by pak skutečně bylo namístě měkké i, protože "pradědečkové" jsou rodu mužského životného rodu (slovo "rodiče" je v tomto smyslu zvláštní; v 1. pádě množného čísla má koncovku jako neživotná jména, avšak ve shodě vždy vystupuje jako jméno životné). Druhou možností je řídit shodu podle členu stojícího nejblíže přísudku, což by v tomto případě byly "prababičky" (a v přísudku by tudíž bylo "y").
Téma: Stížnost na špatnou úroveň češtiny v médiích
Dotaz: Vadí mi, že se v médiích při shodě přísudku s podmětem středního rodu užívá v koncovce příčestí -y namísto -a, například ve větě Kuřata běhaly.
Odpověď: Bohužel dodržování shody ve středním rodě je obtížné i pro jazykově kultivované mluvčí a v tomto případě jde o častou chybu. Pokud jde však o komunikaci formální, oficiální, o připravené projevy, měli by mluvčí dbát na jejich kulturu a užívat vhodné jazykové prostředky.
Téma: Případy (ne)užití genderové korektnosti
Dotaz: Dělám korekturu textu, v němž se objevuje následující věta: "V košíku jsou ukryté věci, které používaly prababičky a pradědečkové a jejich rodiče." Zajímalo by mě, zda je nutné, aby byly na prvním místě uvedeny ženy – prababičky. Měly by být ženy uváděny vždy na prvním místě?
Odpověď: Pro uvádění mužů a žen v určitém pořadí neexistuje žádné striktní pravidlo, jedná se spíše o doporučení, vycházející z etikety. Toto doporučení se však týká určitých situací, ženy je vhodné uvádět na prvním místě např. při oslovování (Vážené dámy, vážení pánové). V běžných textech není třeba uvedené doporučení aplikovat.
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: odspodu
Varianty: odspodu; od spodu
Dotaz: Může se psát odspodu i zvlášť? Je velká chyba, když napíšeme "Od spodu páteře stoupá bolest"?
Odpověď: Doporučujeme užít ve větě spřežku odspodu, uvedenou v PČP,  SSČ i SSJČ: Odspodu páteře stoupá bolest. Psaní dohromady zcela jednoznačně převažuje i v dokladech v ČNK.
Téma: Výslovnost konkrétního slova (hláskového spojení, spojení slov atp.)
Klíčové slovo: Fernão de Magalhães
Dotaz: Jaká je v češtině správná výslovnost jména známého portugalského mořeplavce Fernão de Magalhães?
Odpověď: Výslovnostní příručky se shodují, že náležitá zvuková podoba jména Fernão de Magalhães je v češtině [fernaun de magaljajnš]. Ta však podle našich zjištění v českém úzu rozhodně nepřevažuje, případně je příjmení zjednodušováno např. na [magaljanč]. Mnohem častěji, a to i u profesionálních mluvčích, se setkáváme s variantou [magalijenš], případně [magalijenč], která sice portugalskému originálu neodpovídá, ale domníváme se, že je pro české uživatele jazyka vžitá a dobře srozumitelná. Vzhledem k tomu, že vztah mezi grafickou a náležitou zvukovou podobou je v tomto případě značně komplikovaný a že znalost portugalštiny není příliš rozšířená, doporučujeme být v tomto ohledu tolerantní, avšak např. ve školní výuce by žáci měli být s touto problematikou řádně seznamováni. Je důležité rovněž dodat, že daný mořeplavec sloužil španělské koruně, a proto se lze setkat i se španělskou variantou jména Fernando Magallanes [fernando magaljanes]. V našem prostředí je rovněž poměrně vžitá latinizovaná podoba Ferdinand Magellan [ferdynant magelan] či Ferdinandus Magellanus [ferdynandus magelanus].
Téma: Náležitá/oficiální podoba jména
Klíčové slovo: Fernão de Magalhães
Dotaz: V jaké podobě mám správně napsat jméno známého portugalského mořeplavce do hry určené pro malé děti? Na internetu nacházím různé varianty. Podobu včetně nezvyklé diakritiky (vlnovek) použít nechci, protože je pro děti příliš náročná a nedovedly by ji náležitě přečíst.
Odpověď: Správná portugalská podoba daného jména je Fernão de Magalhães. Protože tento mořeplavec sloužil španělské koruně, lze se setkat i se španělskou variantou Fernando Magallanes. V našem prostředí je rovněž poměrně vžitá latinizovaná podoba Ferdinand Magellan či Ferdinandus Magellanus. Je samozřejmě na vás, které z možností dáte přednost, avšak domníváme se, že pokud má jít o hru s naučnými prvky, pak je vhodné děti seznámit i s poněkud komplikovanějšími jmény, jejichž výslovnost nemusí grafice vždy zcela odpovídat, samozřejmě s příslušným komentářem přiměřeným jejich věku. Ve školních učebnicích se žáci se zápisem Fernão de Magalhães setkávají zcela jistě, navíc existuje např. známý Magalhãesův průliv, v jehož jméně se méně obvyklá diakritika rovněž vyskytuje (někdy je nazýván též Magellanův průliv; z latinské verze pak vycházejí termíny Magellanův proud či Velký a Malý Magellanův oblak). Ideální by pak bylo děti informovat právě o této variantnosti, aby si dovedly jednotlivé podoby náležitě spojit s danou osobností.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: fortel; fortelnost
Dotaz: Jaký je původ slova fortelnost? Nezměnil se v minulosti nějak jeho význam?
Odpověď: V Elektronickém slovníku staré češtiny (dostupném z Vokabuláře webového) i např. v Českém etymologickém slovníku od J. Rejzka nalezneme slovo fortel (od nějž je fortelnost odvozena); jeho první doklady pocházejí z 15. století. Toto slovo se dnes užívá ve významu 'zručnost, obratnost, dovednost'. Ve staré češtině však mělo slovo fortel význam 'výhoda, užitek, přednost' a rovněž 'lest, úskok, lstivá myšlenka nebo lstivé jednání'. Slovo fortel pochází ze středohornoněmeckého vorteil, tedy 'výhoda, zisk', složeného z předpony vor 'před' a slova teil, tedy 'část, díl'. Co se slova fortelnost týče, Příruční slovník jazyka českého (který vycházel v letech 1935–1957) u něj uvádí význam 'obmyslnost, úskočnost', u hesla fortel pak podobně 'obmyslnost, lest, úskok', ale též 'obratný způsob nějaké činnosti, obratnost, zručnost, chytrost, schopnost'.  Naproti tomu Slovník spisovné češtiny pro školu a veřejnost definuje fortel už jen jako 'obratnost, zručnost'. Z dokladů v Českém národním korpusu se pak zdá, že v dnešní době může mít slovo fortelnost význam 'zručnost, obratnost' (např. "s českou fortelností a řemeslným umem", "fortelnosti a respektu k řemeslu jsem se učil v učňáku"), ale též význam, jenž by se dal definovat jako 'bytelnost' či 'dobré provedení' (např. "důkazem fortelnosti ukovaného vozu", "obdivuje fortelnost a zachovalost staveb").
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: obecné pravidlo
Dotaz: Už jsem se poučila, že složená přídavná jména popisující potravinářské výrobky (jako třeba tvarohomakový) se mají psát bez spojovníku. Chci se ujistit, zda to tak má být i v případě, že jde o více než dvě složky. Vypadá to opravdu obskurně.
Odpověď: Ano, podle doporučení PČP a IJP (viz kapitola Složená přídavná jména) píšeme složená přídavná jména, jejichž první část je zakončena na -(ov)o dohromady; spojovník používáme pro oddělení obou souřadných složek pouze tehdy, je-li první část složeného přídavného jména zakončena na -sko, -cko, -ně nebo -ově. Doporučení o psaní dohromady platí i v případě, že adjektivum je tvořeno více složkami; např. ořechomakovosmetanovohruškový. Souhlasíme, že některá složená přídavná jména tohoto typu, která obvykle označují příchutě potravinářských výrobků a vůně, jsou značně dlouhá a nepřehledná, což nepochybně vede pisatele k tomu, aby jednotlivé složky oddělili spojovníkem. Přestože je zápis se spojovníkem přehlednější, není v souladu s platným doporučením a neměli bychom ho užívat.
Téma: Oslovování
Klíčové slovo: JUDr.; MUDr.
Dotaz: Oslovují se pánové s tituly JUDr. a MUDr. stejně, tedy "pane doktore"?
Odpověď: Ano, spojení "pane doktore" se používá jak pro oslovení nositele titulu MUDr., tak pro oslovení nositele titulu JUDr.
Téma: Oslovování
Klíčové slovo: JUDr.
Dotaz: Jak mám v e-mailu oslovit právníka, který se podepsal JUDr. [jméno a příjmení]?
Odpověď: Doporučujeme oslovení vysokoškolským titulem, tedy "Vážený pane doktore".
Téma: Stylizace formulace
Varianty: Banka vykonávající činnost na území ČR prostřednictvím pobočky a spořitelní a úvěrní družstvo nemusí smlouvu podle věty první uzavřít, jestliže by uzavřením smlouvy porušily ustanovení...; Banka vykonávající činnost na území ČR prostřednictvím pobočky a spořitelní a úvěrní družstvo nemusí smlouvu podle věty první uzavřít, vyžaduje-li to zákon upravující opatření proti...
Dotaz: Snažím se zformulovat právní ustanovení. Původně jsem napsal: "Banka vykonávající činnost na území ČR prostřednictvím pobočky a spořitelní a úvěrní družstvo nemusí smlouvu podle věty první uzavřít, jestliže by uzavřením smlouvy porušily ustanovení...". Nebylo by lepší následující vyjádření? "Banka vykonávající činnost na území ČR prostřednictvím pobočky a spořitelní a úvěrní družstvo nemusí smlouvu podle věty první uzavřít, vyžaduje-li to zákon upravující opatření proti..."
Odpověď: Doporučujeme zvolit první variantu. Ve druhé variantě je nevhodně užito sloveso "vyžadovat", jeho užití je v návaznosti na popis možnosti (Banka... a spořitelní a úvěrní družstvo nemusí smlouvu... uzavřít...) nelogické.
Téma: Součástí několikanásobného podmětu není jméno r. muž. živ. (slovosled podmět – přísudek)
Klíčové slovo: kníže
Dotaz: Připravuji k vydání starší text a narazila jsem na větu "kněžny a knížata tančili". Vím, že čistě formálně by mělo být v přísudku tvrdé y, ale ve Slovníku spisovného jazyka českého jsem objevila příklad "v Čechách vládla (zř. vládli) knížata". Můžu tedy v knize nechat původní pravopis, i když SSJČ toto řešení shody označuje za řídké? Na jednu stranu chci do původního textu pokud možno co nejméně zasahovat, ale na druhé bych se nerada prohřešila proti platným pravopisným pravidlům.
Odpověď: Máte pravdu, že čistě formálně je zde namístě tvrdé y, protože několikanásobný podmět tvoří jméno rodu ženského ("kněžny") a jméno rodu středního ("knížata"). Slovo "kníže" (podobně jako "hrabě" či "markrabě") je však mluvnicky zvláštní, protože v jednotném čísle se jméno ve větě chová jako jméno rodu mužského životného a v množném čísle jako jméno středního rodu. Právě mužský rod v jednotném čísle spolu s vědomím, že jde o muže, může svádět k nerespektování formální shody a upřednostnění sémantického hlediska. Ačkoli za primární řešení považujeme shodu formální, tedy s tvrdým y, uvědomujeme si, že formální přístup má své limity; je možné, že některé čtenáře naopak zarazí formálně "čisté" řešení s tvrdým y. Tato problematika bohužel není uspokojivě popsána, kloníme se však k závěru (i s přihlédnutím k SSJČ, který příklady čerpá z děl tzv. dobrých autorů), že řešení shody podle životného mužského rodu je v tomto případě rovněž přijatelné.
Téma: Oslovování
Klíčové slovo: sestra představená
Dotaz: Píšu e-mail řádové sestře do kláštera. Na své vizitce má uvedeno řádové jméno, občanské jméno, vysokoškolský titul (Mgr.) a funkci (představená). Jak bych ji měl oslovit?
Odpověď: Doporučujeme dotyčnou oslovit církevní funkcí, tedy "Vážená paní představená" (podobně jako oslovujeme "Vážený pane biskupe", "Vážený pane faráři" apod.).
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: glukózofruktózový
Varianty: glukózofruktózový; glukózo-fruktózový
Dotaz: Narazila jsem v textu na glukózofruktózový sirup. Protože jde o poměrně frekventovanou složku potravin, našla jsem si slovo v zákoně. V něm je psáno se spojovníkem (glukózo-fruktózový). Napadlo mě, že je možná podoba se spojovníkem správně, protože jde primárně o chemickou sloučeninu. Nebo tato úvaha není správná?
Odpověď: Přestože je ve vyhlášce č. 76/2003 Sb., kterou se stanoví požadavky pro přírodní sladidla, med, cukrovinky, kakaový prášek a směsi kakaa s cukrem, čokoládu a čokoládové bonbony, skutečně užíván zápis glukózo-fruktózový a přestože se zápis se spojovníkem v nejrůznějších textech objevuje velice často (viz internet a ČNK), z jazykového hlediska v pořádku není. I ve vyhláškách a zákonech se bohužel někdy objeví jazykové nedostatky. V souladu s PČP a IJP (viz kapitola Složená přídavná jména) používáme spojovník pro oddělení obou souřadných složek tehdy, je-li první část složeného přídavného jména zakončena na -sko, -cko, -ně nebo -ově. Pokud je zakončení první části -(ov)o, pak bychom měli psát složené přídavné jméno dohromady – glukózofruktózový sirup (srov. výrazy jako hluchoněmý, sladkokyselý, hlinitopísčitý). To, že může jít o chemickou sloučeninu, není podstatné, dohromady píšeme např. výrazy chlorovodíkový, osinkocementový, fluorokarbonový. 

Nelze však zastírat, že v praxi se u obdobných složených přídavných jmen (obvykle pekařských výrobků či nejrůznějších příchutí zmrzlin a jogurtů) setkáváme se spojovníkem poměrně často. Pisatelé nejspíš chtějí spojovníkem naznačit, že jde o souřadné spojení dvou složek (žitný a pšeničný; ovocný a smetanový; glukózový a fruktózový), a neuvědomují si, že spojovník se píše u složených přídavných jmen, jejichž první část končí na -sko, -cko, -ně nebo -ově, ale že složená adjektiva typu "sladkokyselý" píšeme dohromady.
  
Ještě doplňujeme, že první část složeného výrazu může být někdy tvořena jak zkráceným, tak celým kmenem přídavného jména. Např. vedle zápisu malinocitronový je možné užít i podobu malinovocitronový (obdobně např. ořechotvarohový i ořechovotvarohový).