ctu-aic/questions_ujc_cas_cs huggingface dataset:
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: a přesto
Dotaz: Píše se čárka před spojkou "a" ve spojení "tak blízko(,) a přesto tak daleko"?
Odpověď: Složky několikanásobného větného členu spojené souřadně v odporovacím poměru oddělujeme čárkou (viz "konkrétní případ"). Za poslední složkou se pak čárka nepíše.
Téma: Zápis domácího slova
Klíčové slovo: eňo ňuňo
Varianty: eňo ňuňo; eňo ňůňo; éňo ňůňo
Dotaz: Potřebujeme do titulků napsat eňo ňůňo. Jde mi o diakritiku – bude tam ů? A je e krátké, nebo dlouhé?
Odpověď: Obdobné výrazy ve výkladových slovnících spisovné češtiny zachyceny nebývají. Vzhledem k tomu, že jde o neformální výrazový prostředek, není jeho pravopisná podoba stanovena závazně a mohou se v ní projevit různé odchylky. Ve Slovníku nespisovné češtiny jsou pro vyjádření významu 'vynikající' uvedeny varianty eňo něňo a eňo ňuňo. Doklady z ČNK a internetu ukazují, že největší frekvenci mají podoby eňo ňuňo a eňo ňůňo. Varianta éňo je velmi řídká. Přestože citoslovečné výrazy píšeme obvykle s ú (cukrú, vrkú, hú), je zápis ňúňo doložen jen ojediněle. I když u nekodifikovaných nespisovných slov máte možnost volby, jak je zapsat, za vhodné považujeme volit jednu z nejčastěji užívaných variant, a to eňo ňuňo či eňo ňůňo.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: a (který)
Odpověď: Vedlejší věty spojené souřadně v poměru slučovacím neoddělujeme čárkou, jsou-li spojeny souřadicími spojovacími výrazy. Jestliže jsou spojeny beze spojky, oddělujeme je čárkou.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: amnestie
Dotaz: Jaký je původ slova amnestie?
Odpověď: Původ slova amnestie 'prominutí trestu' lze dohledat v Rejzkově Českém etymologickém slovníku. Do češtiny se slovo dostalo přes latinské amnēstia z řeckého amnēstíā 'zapomenutí (provinění apod.)', odvozeného od amnēstéō 'upadám v zapomenutí', které se skládá ze záporné předpony a- a slova mnēstis 'vzpomínka', vycházejícího z mimnēskō 'vzpomínám si'.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: velín
Dotaz: Jaký je původ slova velín? Kdy se v češtině začalo používat?
Odpověď: Slovo velín 'řídicí stanoviště' bylo utvořeno od slovesa velet (ovšem nesystémově, přípona -ín se totiž užívá při odvozování od podstatných jmen, srov. včelín, kravín). Kartotéka Novočeského lexikálního archivu dokládá rozšíření slova v 50. a 60. letech 20. století, objevilo se například v Rudém právu či Technickém magazínu. Nejstarší zachycený doklad však pochází z roku 1936 z časopisu Technický obzor: "Centrála (dozorna, velín) jest na mostě nad dolním ohlavím."
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: syčák
Dotaz: Souvisí původ slova syčák se syčením?
Odpověď: Ano, Český etymologický slovník dává podstatné jméno syčák do souvislosti se slovesem syčet. Podstatné jméno mělo původní význam 'žebravý tulák, pobuda' a vzniklo na základě syčení, které je charakteristické pro polohlasné žebrání, kdy jsou slyšet jen sykavky.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: solidní
Dotaz: Jaký je původ slova solidní?
Odpověď: Podle Českého etymologického slovníku se přídavné jméno solidní 'spolehlivý, řádný, důkladný' dostalo do češtiny přes německé a francouzské solide téhož významu. Slovo má původ v latinském solidus 'pevný, tvrdý, trvalý, pravý'.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: naivní
Dotaz: Jaký je původ slova naivní?
Odpověď: Český etymologický slovník uvádí, že přídavné jméno naivní 'prostoduchý, dětinský' se do češtiny dostalo přes německé naiv, které pochází z francouzského naïf téhož významu, mělo však původně význam 'přirozený, opravdový'. To pochází z latinského nātīvus 'přirozený', odvozeného od nātus, trpného příčestí slovesa nāscī 'rodit se'.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: hezitační; hezitace
Dotaz: Z jakého jazyka pochází slovo hezitační?
Odpověď: Přídavné jméno hezitační bylo utvořeno od podstatného jména hezitace. To má podle Nového akademického slovníku cizích slov původ v latině.
Téma: Původ slova
Dotaz: Dočetl jsem se, že původní označení rostliny, kterou dnes běžně nazýváme růží, bylo šípek. Je to pravda?
Odpověď: V Etymologickém slovníku jazyka českého od Václava Machka se můžeme v hesle šípek dočíst, že šípek 'plod šípkové růže', respektive starší podoba šipъ označovala původně rostlinu, a dále, že růže je název pozdní, který přišel do češtiny ze Západu. Zdá se tedy, že v češtině opravdu mohl být dříve jako označení rostliny používán šípek a až později růže. Pro úplnost dodejme, že Jiří Rejzek v Českém etymologickém slovníku uvádí praslovanskou podobu šipъkъ, která je odvozena od šipъ 'trn, růže'.
Téma: Zápis přejatého slova
Klíčové slovo: emoji; emodži
Varianty: emoji; emodži
Dotaz: Je možné psát [emodži] počeštěně jako emodži? Nebo se užívá jen zápis emoji?
Odpověď: Počeštěná podoba emodži (odpovídající výslovnosti) je v pořádku, můžete ji užívat. Prosazuje se ale zatím poměrně málo, původní přepis emoji je výrazně frekventovanější. Proto ji jako základní uvádí i IJP.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: mátoha; mátožný
Dotaz: Jaký je původ slova mátožný?
Odpověď: Původ přídavného jména mátožný 'malátný' lze dohledat v Českém etymologickém slovníku. Ten přídavné jméno odvozuje od podstatného jména mátoha 'přízrak, zesláblý člověk'. Původ má již v praslovanském matoga, které pochází ze slovesa matati. To má českou nářeční podobu mátat 'mást, strašit'. Základ tvoří asi ma-, které je také ve slovese mámit a příslovci maně, dále mohlo mít vliv na podobu slova sloveso motat.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: zmátořit se
Dotaz: Jaký je původ slova zmátořit se?
Odpověď: Podle Českého etymologického slovníku lze sloveso zmátořit se 'vzchopit se' nalézt v podobě zmatořiti se v Jungmannově Slovníku česko-německém, kde je mu připsán význam 'přijít k sobě'. Slovo je asi příbuzné se staročeským přídavným jménem matorný 'zralý, dospělý, vážný'. Další souvislosti jsou nejisté, ovšem nápadná je podobnost s latinským mātūrus 'zralý, včasný, dospělý', které má původ v indoevropském meh-tu- 'dobrý, včasný'.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: sofistikovaný
Dotaz: Jaký je původ slova sofistikovaný?
Odpověď: Podle Rejzkova Českého etymologického slovníku se přídavné jméno sofistikovaný 'složitý, rafinovaně propracovaný' dostalo do češtiny přes angličtinu. Slovo bylo utvořeno od podstatného jména sofistika 'záměrné vyvozování klamných myšlenkových závěrů', které pochází ze středolatinského sophistica z řeckého sophistiké od sophistikós 'sofistický, klamný' od sophistés s významem 'učenec, mudrc', ale i 'nepravý filozof, podvodník'. To bylo odvozeno od sophízō 'činím moudrým, chytře uvažuji' a to od sophíā 'moudrost'.
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: a
Dotaz: Píše se čárka před spojkou "a" v následující větě? "Dívku násilím(,) a zneužívaje její bezbrannosti donutil k pohlavnímu styku."
Odpověď: Složky několikanásobného větného členu spojené souřadicí spojkou v poměru slučovacím neoddělujeme čárkou (viz "konrétní případ"). Oddělíme je pouze v případě, že jsou spojeny beze spojky.
Téma: Oslovování
Klíčové slovo: slečna; paní
Dotaz: Mohu slečnu, která získala inženýrský titul, oslovovat "slečno inženýrko"?
Odpověď: Oslovování je záležitostí konvence. Ve spojení s vysokoškolským titulem se v oslovení běžně užívá výraz paní (např. paní inženýrko), užití výrazu slečna bychom tedy nedoporučovali.
Téma: Oslovování
Klíčové slovo: páni; pánové
Varianty: vážení páni senátoři; vážení pánové senátoři; vážení senátoři
Dotaz: Jaké mám použít oslovení v dopise – "vážení páni senátoři", nebo "vážení pánové senátoři"?
Odpověď: Je možné použít oba tvary, tj. páni i pánové, ovšem data z Českého národního korpusu ukazují, že v kombinaci s funkcí je častější užití krátkého tvaru – "vážení páni senátoři". Jako další řešení se nabízí tvar páni/pánové z oslovení vypustit – "vážení senátoři".
Téma: Užívání titulů, hodností, funkcí a jejich konkurence
Klíčové slovo: Dominik kardinál Duka; kardinál Dominik Duka; kardinál; arcibiskup
Dotaz: Píši zprávu o auditu a potřebuji vědět, jak zacházet s církevními hodnostmi arcibiskup a kardinál. Mám napsat "arcibiskup kardinál Dominik Duka", nebo "arcibiskup Dominik kardinál Duka"?
Odpověď: Podle dokladů v Českém národním korpusu je nejčastější varianta "arcibiskup kardinál Dominik Duka". Umístění církevní hodnosti kardinál mezi jméno a příjmení (Dominik kardinál Duka) je tradiční, a proto je pravděpodobné, že se s variantou "arcibiskup Dominik kardinál Duka" setkáme spíše v církevním prostředí. V korpusu se vyskytuje také varianta "arcibiskup a kardinál Dominik Duka". Žádnou z uvedených variant bychom nehodnotili jako nevhodnou, ovšem vzhledem k četnosti výskytu a užití ve zprávě o auditu bychom se přikláněli k řešení "arcibiskup kardinál Dominik Duka".
Téma: Užívání titulů, hodností, funkcí a jejich konkurence
Klíčové slovo: Dominik kardinál Duka; kardinál Dominik Duka; kardinál
Dotaz: Píši zprávu o auditu a potřebuji vědět, kam se umísťuje církevní hodnost kardinál. Před jméno a příjmení (kardinál Dominik Duka), nebo mezi ně (Dominik kardinál Duka)?
Odpověď: Umístění církevní hodnosti kardinál mezi jméno a příjmení (Dominik kardinál Duka) je tradiční, užívá se např. v církevních textech. Naproti tomu v publicistických textech převažuje uvedení hodnosti na prvním místě (kardinál Dominik Duka). Jelikož zpráva o auditu není církevním textem, přiklonili bychom se spíše k druhé variantě (kardinál Dominik Duka), ovšem ani první variantu bychom nehodnotili jako nevhodnou.
Téma: Konkrétní zásady pro stylizaci textu
Klíčové slovo: pan
Varianty: Byla jsem u pana inženýra Nováka.; Byla jsem u inženýra Nováka.
Dotaz: Píšu oficiální dopis a nejsem si jistá, zda mám v následující formulaci použít slovo "pan", či nikoliv: "Byla jsem u pana inženýra Nováka." / "Byla jsem u inženýra Nováka." Poradíte mi?
Odpověď: Pro tyto případy neexistuje žádná striktní zásada, jíž bychom se mohli řídit. (Ne)uvedení výrazu pan je závislé především na typu textu a jazykovém citu. Žádná z uvedených variant není nesprávná, ovšem s ohledem na vyjadřování zdvořilosti v dopisech bychom se v tomto případě přiklonili k použití výrazu pan: "Byla jsem u pana inženýra Nováka."
Téma: Užívání titulů, hodností, funkcí a jejich konkurence
Varianty: Ráda bych na tomto místě poděkovala panu doktoru magistru Janu Novákovi.; Ráda bych na tomto místě poděkovala panu doktoru Janu Novákovi.
Dotaz: Sepisuji poděkování do bakalářské práce. Je následující věta v pořádku? "Ráda bych na tomto místě poděkovala panu doktoru magistru Janu Novákovi."
Odpověď: Pokud nepoužíváte zkratky titulů, ale jejich plnou podobu, obvykle se užívá jen nejvyšší titul. Doporučujeme tedy větu přeformulovat: "Ráda bych na tomto místě poděkovala panu doktoru Janu Novákovi."
Téma: Oslovování
Klíčové slovo: slečna; paní
Dotaz: Jak mám v úředním dopisu oslovit ženu, pokud si nejsem jist, zda je slečna, nebo paní?
Odpověď: V situacích, kdy si nejste jist, zda můžete ženu oslovit "Vážená slečno", doporučujeme zvolit oslovení "Vážená paní", které je neutrální a je možné užít jej vždy.
Téma: I, nebo y?
Klíčové slovo: bodýčko
Varianty: bodíčko; bodýčko
Dotaz: Jak by se psala zdrobnělina ke slovu body? Bodíčko, nebo bodýčko?
Odpověď: Akademický slovník spisovné češtiny (https://www.slovnikcestiny.cz/heslo/body/0/14441) zachycuje obě možnosti: bodíčko i bodýčko. Doklady z ČNK syn v8 ukazují, že v praxi je frekventovanější zápis bodíčko.
Téma: Krátce, nebo dlouze?
Klíčové slovo: anestezie
Varianty: anestezie; anestézie
Dotaz: Píše se jedině anestezie, nebo je přípustná i podoba anestézie?
Odpověď: Slovníky (NASCS, SSČ, IJP) uvádějí pouze zápis anestezie. Podle nejnovějšího ze slovníků –  Akademického slovníku spisovné češtiny – píšeme pouze krátké e; vyslovovat je možné krátce i dlouze.
Téma: Zápis přejatého slova
Klíčové slovo: standardní
Varianty: standardní; standartní
Dotaz: Slovo standardní se píše s d, nebo t?
Odpověď: Slovo se píše a vždy se psalo s -d-, tedy standardní (stejně tak i standard, standardně). D bychom měli i vyslovovat, obdobně jako vyslovujeme třeba slovo hradní.
Téma: Krátce, nebo dlouze?
Klíčové slovo: ájurvéda
Varianty: ájurvéda; ajurvéda; ayurveda
Dotaz: Nenašla jsem v IJP slovo ayurveda/ayurvéda. Vydáváme knížku a nevím, zda se ve slově píše dlouhé é (ayurvéda), nebo krátké e (ayurveda).
Odpověď: Zápis ayurveda se užívá v angličtině – v Internetové jazykové příručce najdete slovo v podobě ájurvéda, což je jediný náležitý přepis tohoto slova ze sanskrtu do češtiny. Tuto podobu doporučujeme preferovat navzdory tomu, že Nový akademický slovník cizích slov uvádí zápis ajurvéda. V úzu se vyskytují obě podoby (ájurvéda i ajurvéda), avšak ájurvéda převažuje. Pro zajímavost ještě dodejme, že v sanskrtu jde o složeninu z prvků ájus  (věk, zdraví, životní síla, délka života) a véda (věda, poznání, nauka).
Téma: Případy (ne)užití genderové korektnosti
Dotaz: Mám na pamětní desce uvést nejprve jméno muže, nebo ženy – "manželé Radek a Nela Novákovi", nebo "manželé Nela a Radek Novákovi"?
Odpověď: Pro pořadí uvádění mužů a žen nejsou stanovena žádná striktní pravidla, ovšem ze společenských důvodů bývá na prvním místě uváděna žena.
Téma: Užívání titulů, hodností, funkcí a jejich konkurence
Klíčové slovo: Mgr.
Dotaz: Získala jsem dva magisterské tituly – na teologické a na pedagogické fakultě. Mohu si před jménem uvádět oba, nebo jen jeden?
Odpověď: V případě získání shodných titulů na dvou různých fakultách (respektive ve dvou různých oborech) můžete používat oba tituly, a to ve formě "Mgr. et Mgr." nebo "Mgr. & Mgr."
Téma: Užívání titulů, hodností, funkcí a jejich konkurence
Klíčové slovo: Ing.
Dotaz: Pokud někdo vystuduje dva různé inženýrské obory, ovšem na téže fakultě, bude si před jménem psát jen Ing., nebo Ing. et Ing.?
Odpověď: Podle ČSN 01 6910 (Úprava dokumentů zpracovaných textovými procesory) se dva shodné tituly uvádějí, pokud byly získány na různých školách nebo v různých oborech. Pokud tedy někdo vystudoval dva různé inženýrské obory, může si před jménem uvádět  "Ing. et Ing." nebo  "Ing. & Ing.", nezáleží na tom, že je získal na jedné fakultě.
Téma: Oslovování
Klíčové slovo: Mgr.; Ph.D.
Dotaz: Jak mám oslovit muže, který má před jménem titul Mgr. a za jménem titul Ph.D. – "pane magistře", nebo "pane doktore"?
Odpověď: Oslovujeme nejvyšším dosaženým titulem, v tomto případě tedy "pane doktore".
Téma: Konkrétní zásady pro stylizaci textu
Klíčové slovo: pan
Varianty: pověření místopředsedy ČSSD, pana Jana Nováka; pověření místopředsedy ČSSD Jana Nováka
Dotaz: Nejsem si jistá, zda mám v následující formulaci použít slovo "pan", či nikoliv: "pověření místopředsedy ČSSD Jana Nováka" / "pověření místopředsedy ČSSD, pana Jana Nováka". Co je správně, jakým pravidlem se mám řídit?
Odpověď: Pro tyto případy neexistuje žádná striktní zásada, jíž bychom se mohli řídit. (Ne)uvedení výrazu pan je závislé na typu textu a jazykovém citu. Žádná z uvedených variant tedy není nesprávná.
Téma: Pozdravy
Dotaz: Jak mám studentce češtiny vysvětlit, kdy se používá který pozdrav – dobrý den, dobré jitro, dobré odpoledne, dobrý večer apod.? Záleží na tom, kolik je hodin, zda je světlo, či na něčem jiném?
Odpověď: Pro volbu pozdravů neexistují žádná striktní pravidla. Nejuniverzálnější je pozdrav dobrý den, ten lze užít v podstatě kdykoliv. Pozdrav dobré dopoledne se používá v době do dvanácti hodin, po dvanácté hodině přichází na řadu pozdrav dobré odpoledne. Ovšem představy o tom, kdy začínají a končí další části dne, se budou u různých mluvčích lišit. Nelze tedy přesně vymezit, kdy by měl být který pozdrav použit.
Téma: Zápis domácího slova
Klíčové slovo: mňau
Dotaz: Jak máme v češtině správně zapsat zvuk, který vydává kočka?
Odpověď: Výkladové slovníky češtiny pro zvuk vydávaný kočkou shodně uvádějí citoslovce mňau, SSJČ má navíc ještě variantu mňou a miau. Doklady ukazují, že podoba mňau je v češtině nejběžnější.
Téma: Užívání titulů, hodností, funkcí a jejich konkurence
Klíčové slovo: Bc.; Ing.
Dotaz: Pokud někdo získá na jedné škole titul bakaláře a následně i titul inženýra, tak už si Bc. před jménem psát nesmí, smí používat jen titul Ing. Je to tak?
Odpověď: Uzákoněno je pouze to, jaké tituly se v ČR udělují a jaké mají zkratky, další zacházení s tituly je tak v rukou jejich nositelů. Pokud dotyčný chce, může před svým jménem uvádět oba tituly, bakalářský i inženýrský, zakázáno to není. Ovšem běžně, obvykle se uvádí pouze vyšší titul. Doporučili bychom tedy psát před jménem pouze Ing.
Téma: Tykání/vykání
Klíčové slovo: chat; chatování
Dotaz: Při chatové komunikaci se zákazníky se zaměstnanci firmy podepisují jen křestním jménem, a tak si myslím, že by mohli zákazníkům tykat. Jaký je váš názor?
Odpověď: Nezáleží na tom, zda zaměstnanci komunikují s klienty formou dopisu, e-mailu, po telefonu nebo po chatu, stále se jedná o oficiální, formální komunikaci. Navíc k sobě mají účastníci komunikace profesionální vztah, a proto je vhodné vzájemné vykání. To však nebrání tomu, aby se zaměstnanci podepisovali samotným rodným jménem – v méně formální komunikaci není užívání rodného jména v kombinaci s vykáním ničím neobvyklým.
Téma: Oslovování
Klíčové slovo: 1. pád; 5. pád
Dotaz: České call centrum oslovuje v rámci své činnosti Čechy, ale i Slováky. Jak by jeho zaměstnanci měli oslovovat Slováky – 5. pádem, nebo 1. pádem, když slovenština 5. pád nemá?
Odpověď: Pokud zaměstnanec call centra hovoří se slovenským klientem česky, je namístě zvolit českou podobu oslovení, to znamená užívat tvary 5. pádu (např. pane Kováči).
Téma: Oslovování
Dotaz: Muž má příjmení Liška, nepřechýlenou podobu jména si zvolila i žena, tedy paní Liška. Mohu je oslovit "vážení Liškovi"?
Odpověď: Ano, oslovení "vážení Liškovi" je v pořádku, nepřechýlená podoba příjmení ženy nehraje v tomto případě žádnou roli.
Téma: Časté konkrétní případy/typy – dějové vs. účelové tvoření (rozjasňující vs. rozjasňovací, kropící vs. kropicí)
Klíčové slovo: zklidňující
Varianty: zklidňující; sklidňujicí
Dotaz: Je správně zklidňující, nebo zklidňujicí krém?
Odpověď: Správně je jedině (ve všech kontextech) zklidňující s dlouhým -í- po -j-. Lišení tzv. dějových a účelových přídavných jmen se rozdílem mezi příponami -íc/í a -ic/í (s dlouhým -í- vs. krátkým -i-) projevuje jen u sloves 4. prézentní třídy, do které sloveso zklidňovat nepatří. U něj se rozdíl mezi od něj odvozeným dějovým a účelovým přídavným jménem projevuje jinak, konkrétně dějové přídavné jméno od něj odvozené má podobu zklidňující, zatímco účelové přídavné jméno podobu zklidňovací. Správná je tak jen podoba zklidňující s dlouhým -í-.
Téma: Stylizace formulace
Dotaz: V úředním odvolání byl uveden špatný katastr – úplně jiné město. Jak mám tuto skutečnost pojmenovat? Písařská chyba to asi nebude, když nejde jen o překlep.
Odpověď: Doporučujeme použít pro pojmenování dané skutečnosti např. spojení "chybný údaj" či "nesprávný údaj".
Téma: Zápis přejatého slova
Klíčové slovo: salmonelóza
Varianty: salmonellóza; salmonelóza
Dotaz: Jak máme psát onemocnění nazývané salmonelóza? Myslím, že bakterie se píše se dvěma ll (salmonella), ale nevím, zda se zachovávají i u nemoci.
Odpověď: V souladu s IJP a NASCS doporučujeme psát salmonelóza (tedy s jedním l). Jedno l má v češtině i bakterie salmonela (viz IJP, NASCS, SSJČ). Dvě ll se užívají např. v angličtině, němčině a rovněž v latinském názvu (Salmonella enteritidis).
Téma: Zápis přejatého slova
Klíčové slovo: salmonela
Varianty: salmonela; salmonella
Dotaz: Píše se salmonela, nebo salmonella?
Odpověď: V českém textu píšeme název bakterie s jedním l: salmonela. Toto podobu zachycuje kromě IJP rovněž NASCS, dokonce už i SSJČ. Dvě ll se užívají např. v angličtině, němčině a rovněž v latinském názvu, např. Salmonella enteritidis.
Téma: Oslovování
Dotaz: Jak se v ČR oslovují lidé, kteří mají šlechtický titul? Vím, že byly šlechtické tituly v minulosti oficiálně zrušeny, ale třeba v Kostelci nad Orlicí vykonává funkci starosty František Kinský, který bývá označován jako hrabě.
Odpověď: Náležitá forma oslovení hraběte je "hraběcí Milosti". Toto oslovení však může působit nepatřičně, pokud dotyčnému není připsán titul oficiálně. Proto se domníváme, že je vhodnější použít "civilnější" oslovení šlechtickým titulem: "pane hrabě". Ovšem velmi se nabízí oslovit dotyčného i jinak, a to např. vykonávanou funkcí (pane starosto) či příjmením (pane Kinský). Tyto formy oslovení jsou jistě obvyklejší.
Téma: Užívání titulů, hodností, funkcí a jejich konkurence
Dotaz: Připravuji text pozvánky, který bude zveřejněn na sociální síti, jedná se tedy o neformální text. V příspěvku zmiňujeme paní Novákovou, která má titul Ph.D. Můžeme o ní psát jako o Dr. Novákové?
Odpověď: Užití titulu Dr. (tj. s velkým písmenem) nedoporučujeme, neboť se jedná o oficiální podobu dříve udělovaného titulu. V úvahu však přichází zkratka dr. (tj. s malým písmenem). Ta totiž může zastupovat jakýkoli doktorský titul (ať už stojí před jménem, např. JUDr., či za ním, např. Ph.D.). Doporučujeme tedy psát o dr. Novákové.
Téma: Užívání titulů, hodností, funkcí a jejich konkurence
Dotaz: Moje známá vystudovala v zahraničí výtvarnou akademii a po návratu do ČR začala u svého podpisu uvádět spojení "akademická malířka". Další známá studovala v ČR a získala oficiální vysokoškolský titul akademická malířka (ak. mal.) a tvrdí, že kolegyně, která studovala v zahraničí, by se tedy akademickou malířkou nazývat neměla. Má pravdu?
Odpověď: Na tuto otázku nedokážeme uspokojivě odpovědět. Zákon o vysokých školách (zákon č. 111/1998 Sb. v platném znění) stanoví, které konkrétní tituly jsou udělovány v ČR, nestanovuje, jak by mělo být zacházeno s konkrétními tituly zahraničními. Jejich užívání v češtině je závislé především na jejich oficiální podobě, na analogii s českými tituly (kterému titulu či stupni vzdělání odpovídají), ale i na zaběhnuté praxi.
Téma: Krátce, nebo dlouze?
Klíčové slovo: fibróza
Varianty: fibróza; fibroza
Dotaz: Píše se plicní fibroza krátce, nebo dlouze fibróza? Psala bych dlouze fibróza.
Odpověď: V souladu s IJP a NASCS doporučujeme psát s ó: fibróza. Doklady z ČNK potvrzují, že zápis fibróza zcela jednoznačně převažuje i v uživatelské praxi (3 659 : 6).
Téma: Časté konkrétní případy/typy – dějové vs. účelové tvoření (rozjasňující vs. rozjasňovací, kropící vs. kropicí)
Klíčové slovo: čisticí
Varianty: čisticí; čistící
Dotaz: Je správně čisticí kotouče, nebo čistící kotouče?
Odpověď: Jelikož jde o kotouče soužící k čistění/čištění, je třeba použít tzv. účelového přídavného jména čisticí (s krátkým -i- po -t-) – správně je tedy čisticí kotouče.
Téma: Časté konkrétní případy/typy – dějové vs. účelové tvoření (rozjasňující vs. rozjasňovací, kropící vs. kropicí)
Klíčové slovo: těsnicí
Varianty: těsnicí; těsnící
Dotaz: Je správně těsnicí profil, nebo těsnící profil?
Odpověď: Jelikož jde o profil soužící k těsnění, je třeba použít tzv. účelového přídavného jména těsnicí (s krátkým -i- po -n-) – správně je tedy těsnicí profil.
Téma: Krátce, nebo dlouze?
Klíčové slovo: rozvaděč, rozváděč
Varianty: rozvaděč; rozváděč
Dotaz: Chci se zeptat na správné psaní slova rozvaděč/rozváděč. Pravidla českého pravopisu uvádějí jen podobu rozváděč, ale v praxi je mnohem běžnější podoba rozvaděč. Je možné ji také používat?
Odpověď: Třebaže Pravidla českého pravopisu i Slovník spisovné češtiny uvádějí pouze podobu rozváděč, doklady z praxe a Českého národního korpusu ukazují, že varianta rozvaděč je natolik rozšířená, že je nutné ji přijmout jako právoplatnou. Pravidla českého pravopisu vznikala v době, kdy nebylo možné ověřovat výskyty v Českém národním korpusu. IJP proto hodnotí podoby rozváděč a rozvaděč jako rovnocenné.
Téma: Časté konkrétní případy/typy – dějové vs. účelové tvoření (rozjasňující vs. rozjasňovací, kropící vs. kropicí)
Klíčové slovo: měnící
Varianty: měnící; měnicí
Dotaz: Je správně hrníčky měnící barvu, nebo hrníčky měnicí barvu (jako označení pro hrnky, které při určité teplotě změní barvu)?
Odpověď: V případě hrníčků, které při určité teplotě mění barvu, je namístě užití tzv. dějového přídavného jména měnící (s dlouhým -í-), nejde totiž o hrníčky, které jsou určené k měnění své barvy, ale o hrníčky, které při teplotní změně začnou měnit svoji barvu. Jelikož jde v takový okamžik o automatický, probíhající, aktuální, a navíc při každé teplotní změně opakovaný děj, je třeba použít tzv. dějové přídavné jméno. Správně je tedy hrníčky měnící barvu (s dlouhým -í- po -n-).