ctu-aic/questions_ujc_cas_cs huggingface dataset:
Téma: Jak mám zacházet s textem, který se řídí staršími pravopisnými zásadami?
Klíčové slovo: oficiální název
Dotaz: Mají se v textu, v němž jsou užity dobové názvy z 50. a 60. let, psát tyto názvy dobovým pravopisem? Konkrétně jde o filozofickou fakultu na Masarykově univerzitě.
Odpověď: Zápis podle tehdejších Pravidel českého pravopisu (z r. 1957) je pochopitelně možný. Podle tehdejší kodifikace se názvy fakult, pokud to nebyly samostatné vysoké školy (např. Pedagogická fakulta v Hradci Králové), psaly s malým písmenem, náležitá podoba proto byla filosofická fakulta Masarykovy univerzity. Jako chybnou však nelze označit ani podobu podle současných PČP (z r. 1993), tj. Filozofická fakulta Masarykovy univerzity.
Téma: Poslání Ústavu pro jazyk český
Klíčové slovo: Ústav pro jazyk český
Dotaz: Nejsem spokojen s tím, co v Ústavu pro jazyk český děláte. Jestli tedy jen zkoumáte češtinu 8. století, nebo ne?
Odpověď: Předmětem hlavní činnosti ÚJČ je především vědecký výzkum českého jazyka v jeho podobách spisovných i nespisovných, psaných i mluvených, a to v pohledu synchronním i diachronním, a rovněž výzkum postavení češtiny v kontextu dalších jazyků. Vědecká činnost je soustředěna jednak do ústavních úkolů jednotlivých oddělení, jednak do grantových projektů. Výzkumu historie českého jazyka se věnuje oddělení vývoje jazyka, a to ve dvou hlavních úkolech: lexikologicko-lexikografickém a textologicko-edičním. Dovolujeme si ještě upřesnit, že počátky češtiny (tzv. pračeštinu) situuje Nový encyklopedický slovník do jedenáctého století, nikoli století osmého.
Téma: Poslání Ústavu pro jazyk český
Klíčové slovo: jazykový zákon
Dotaz: Ústav pro jazyk český by měl zajistit, aby jazykový zákon dovoloval používání pouze českého jazyka.
Odpověď: Účelem Ústavu pro jazyk český je uskutečňovat vědecký výzkum v oblasti českého jazyka a jazykového vzdělávání, přispívat k využití výsledků výzkumu a zajišťovat infrastrukturu výzkumu včetně specializované výuky jazyků. ÚJČ rovněž vyvíjí aktivity k podpoře kultivovaného projevu, a to formou doporučení – ať už v podobě popularizačních textů, či vystoupení v médiích, prostřednictvím přednášek pro veřejnost, v neposlední řadě vydáváním jazykových příruček. Podněty k vytváření zákonů však předmětem činnosti ÚJČ nejsou. Navíc nejde o záležitost jazykovou, ale legislativní.
Téma: Příručky a další zdroje ve vztahu k činnostem ÚJČ
Dotaz: Ústav pro jazyk český by měl vydat slovník anglicismů, které jsou zbytečné a které lidé nemají používat.
Odpověď: Ústav pro jazyk český vyvíjí aktivity k podpoře kultivovaného projevu, a to formou doporučení – ať už v podobě popularizačních textů, či vystoupení v médiích, prostřednictvím přednášek pro veřejnost, v neposlední řadě vydáváním jazykových příruček. Součástí informací o slovech a slovních spojeních zařazených do slovníků a dalších jazykových příruček bývá obvykle i jejich stylová charakteristika, která upřesňuje, do jaké komunikační sféry daný výraz náleží. Není nám známo, že by existoval nebo byl připravován slovník, který by se zaměřil pouze na slova, která nejsou vhodná pro formální komunikaci a zároveň jde o přejímky z angličtiny, jednotlivé koncepce jazykových příruček vycházejí z jiných kritérií.
Téma: Poslání Ústavu pro jazyk český
Klíčové slovo: Ústav pro jazyk český
Dotaz: Co vlastně v Ústavu pro jazyk český řešíte?
Odpověď: Předmětem hlavní činnosti ÚJČ je především vědecký výzkum českého jazyka v jeho podobách spisovných i nespisovných, psaných i mluvených, a to v pohledu synchronním i diachronním, a rovněž výzkum postavení češtiny v kontextu dalších jazyků. Vědecká činnost je soustředěna jednak do ústavních úkolů jednotlivých oddělení, jednak do grantových projektů.
Téma: Poslání Ústavu pro jazyk český
Klíčové slovo: jazykový zákon
Dotaz: Ústav pro jazyk český by měl zajistit, aby za něj pověřené osoby v Senátu nebo v Poslanecké sněmovně prosazovaly zavedení jazykového zákona.
Odpověď: Účelem Ústavu pro jazyk český je uskutečňovat vědecký výzkum v oblasti českého jazyka a jazykového vzdělávání, přispívat k využití výsledků výzkumu a zajišťovat infrastrukturu výzkumu včetně specializované výuky jazyků. ÚJČ rovněž vyvíjí aktivity k podpoře kultivovaného projevu, a to formou doporučení – ať už v podobě popularizačních textů, či vystoupení v médiích, prostřednictvím přednášek pro veřejnost, v neposlední řadě vydáváním jazykových příruček. Podněty k vytváření zákonů však předmětem činnosti ÚJČ nejsou. Navíc nejde o záležitost jazykovou, ale legislativní.
Téma: Stížnost na kvalitu mluveného projevu
Klíčové slovo: vláda ČR
Dotaz: Nelíbí se mi, že vysocí představitelé České republiky nemluví spisovně a mluví i sprostě. Mělo by se jim to zakázat zákonem.
Odpověď: Lidé, kteří vystupují na veřejnosti (a nejde jen o politické činitele), by jistě měli věnovat pozornost kultuře svého jazykového projevu. Jazyková poradna může doporučovat, ovšem to, že jsou lidem nabídnuta jistá doporučení, neznamená, že se jimi mluvčí budou řídit. Nejsme si jisti, zda by byla zákonná opatření vhodná a účinná (Česká republika ani žádný jazykový zákon nemá). Můžete však sám zkusit oslovit konkrétní mluvčí a vyzvat je k nápravě jazykových prohřešků. Zřejmě jen podněty od posluchačů (potenciálních voličů) mohou stávající situaci změnit.
Téma: Právní aspekty češtiny
Klíčové slovo: slovenština
Dotaz: Myslím, že Česká republika by měla mít jazykový zákon, zvlášť proto, že je tu mnoho Slováků, kteří komunikují s úřady ve slovenštině, jako by byli doma na Slovensku.
Odpověď: Česká republika nemá samostatný jazykový zákon a problematika užívání jazyka v úřední a zákonodárné komunikaci je v právních předpisech a nařízeních zmiňována roztroušeně a nejednotně, což zdůrazňuje i Marián Sloboda v Novém encyklopedickém slovníku češtiny, v hesle věnovaném úřednímu jazyku, a upozorňuje, že v některých právních předpisech je úřední jazyk pojmenováván jako jednací jazyk, zatímco jindy se pouze jmenuje konkrétní jazyk (v České republice tedy obvykle čeština) bez jeho funkční klasifikace. Existují dílčí právní úpravy v několika zákonech procesní povahy (výčet viz zmíněná část NESČ). V situacích, které tyto právní předpisy regulují, má komunikace probíhat v češtině, ale v některých může být vedena i ve slovenštině; pokud někdo užívá jiný jazyk, překládá n. tlumočí se z něj do češtiny.
Téma: Přivlastňování podmětu
Klíčové slovo: svůj; můj
Dotaz: Je správně věta "Děkuji mojí ženě", nebo "Děkuji svojí ženě"?
Odpověď: Přivlastňujeme-li podmětu, je namístě užít zvratné přivlastňovací zájmeno "svůj". Zde je podmětem věty nevyjádřené zájmeno "já", náležitá je tedy varianta "Děkuji svojí ženě".
Téma: Konkurence předložek v a na
Klíčové slovo: předložky; země
Dotaz: Můj kolega se podivoval nad tím, že ve spojení s názvy některých zemí nebo jejich částí užíváme předložku "na", ale u jiných "v", například "v Čechách", ale "na Moravě" a "na Slovensku", ale "ve Slovinsku". Existuje nějaké pravidlo, které by mu distribuci předložek osvětlilo?
Odpověď: Užití předložek v těchto případech závisí na tradici a ustálenosti užívání, nelze vyvodit žádné obecně platné pravidlo. Zatímco u většiny států se vžilo spojení s předložkou v a do, u jiných se ustálila předložka na – např. příroda na Ukrajině. V češtině nalezneme rozdíly i v rámci užívání předložek s částmi republiky: Morava se pojí s předložkou na (na Moravě, na Moravu), Čechy a Slezsko s předložkou v a do (v Čechách, ve Slezsku, do Čech, do Slezska).
Téma: Právní aspekty češtiny
Klíčové slovo: jazykový zákon
Dotaz: Kdo dohlíží na úroveň jazyka?
Odpověď: Česká republika nemá jazykový zákon, proto není na češtinu z legislativního hlediska "dohlíženo". Jediná právní úprava se týká vlastních jmen osob, jejichž užívání a podoba jsou ošetřeny zákonem o matrikách, jménu a příjmení.
Téma: Vzdělávací a popularizační aktivity ÚJČ
Klíčové slovo: rozhlas
Dotaz: Zdá se mi, že z rozhlasu vymizela okénka jazykové kultury.
Odpověď: Pracovníci Ústavu pro jazyk český se dlouhodobě podílejí na vysílání Českého rozhlasu nejrůznějšími příspěvky či rozhovory o jazyce. Pravidelně se účastní přípravy pořadu Káva o čtvrté či seriálu o původu příjmení. Zároveň již řadu let přispívají jazykovými koutky do Týdeníku Rozhlas.
Téma: Jednoduchý podmět – mn. č. r. stř.
Klíčové slovo: nerespektování shody
Dotaz: Chtěla bych se zeptat, zda ve spisovném jazyce stále platí shoda typu "města byla". V oficiálních projevech, zejména v televizi, se čím dál tím častěji setkávám s tvarem přísudku končícím na tvrdé y, tedy např. "města byly". Změnila se snad pravidla?
Odpověď: Ve spisovném projevu je skutečně náležitá pouze shoda "města byla". Mnoho lidí má s touto shodou potíže, protože v běžné komunikaci většina lidí spisovně nemluví, takže pak mohou tento prostředek vnímat jako nepřirozený. Tím těžší je pro ně správné tvary v mluveném projevu uhlídat, přestože pravidlo o shodě často znají.
Téma: Tvar zájmena ve vztažné větě
Klíčové slovo: který
Dotaz: Můžete mi prosím poradit, jaký tvar bude mít vztažné zájmeno, a tedy i přísudek v následující větě? " Nepatologické zvětšení srdce či jiná remodelace srdeční tkáně, která je vyvolaná / které jsou vyvolané..." Vedlejší věta se vztahuje k oběma složkám podmětu, ale nejsem si jistá, zda není například možné, aby se zájmeno formálně shodovalo jen s jednou částí.
Odpověď: Pokud vedlejší věta rozvíjí obě složky několikanásobného podmětu, bude náležitá podoba vedlejší věty "které jsou vyvolané...", protože několikanásobný podmět věty hlavní se skládá ze jmen rodu středního (zvětšení) a ženského (remodelace).
Téma: Došlo u daného jazykového jevu k úpravě pravidel?
Klíčové slovo: být
Dotaz: Objevila se zpráva, že Ústav pro jazyk český uznává "bysme" jako spisovný tvar. Je to pravda?
Odpověď: Nikoli, spisovný tvar pro 1. osobu množného čísla pomocného slovesa "být" v podmiňovacím způsobu je pouze "bychom".
Téma: Valence podstatných jmen – předložková spojení
Klíčové slovo: ochrana
Varianty: ochrana před sluncem; ochrana proti slunci
Dotaz: Nejsem si jistá, zda mám na etiketu výrobku napsat "ochrana před sluncem", nebo "ochrana proti slunci".
Odpověď: Slovníky vazeb uvádějí u podstatného jména "ochrana" jak možnost "ochrana před někým/něčím", tak "ochrana proti někomu/něčemu". Stejně tomu je i u slovesa "ochránit, ochraňovat". Můžete tedy užívat obě varianty.
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: rychle jedoucí
Varianty: rychle jedoucí; rychlejedoucí
Dotaz: Má se psát rychlejedoucí motocykly, nebo rychle jedoucí motocykly, nebo je odůvoditelné obojí?
Odpověď: Dohromady jako spřažené slovo píšeme běžně především výrazy s první částí rychlo-: rychlovarný, rychloopravna, rychlobruslař, rychlokvašený apod. Slova s první částí rychle- nejsou příliš obvyklá, i když podle ustáleného výrazu rychleschnoucí (barva) je možné utvořit i výraz rychlejedoucí. Doklady z praxe (ČNK syn v 8) svědčí o tom, že se slovo rychlejedoucí (auto, vůz, řidič) užívá minimálně (18 dokladů), jednoznačně převažuje psaní zvlášť rychle jedoucí (2 700 dokladů). Je možné volit i jiný slovosled: motocykly jedoucí rychle.
Téma: Časté konkrétní případy/typy – přídavná jména zakončená na -ní/-ný
Klíčové slovo: výstavný
Varianty: výstavný; výstavní
Dotaz: Je správně výstavné usedlosti, výstavné město, nebo výstavní usedlosti, výstavní město?
Odpověď: Přídavné jméno výstavný znamená 'pěkně, úhledně, dokonale vystavěný', zatímco přídavné jméno výstavní má význam 'vztahující se k výstavě' či 'jsoucí jako na výstavu'. Ve spojení s podstatnými jmény usedlost a město je tedy namístě použít přídavné jméno výstavný – jde jistě o pěkně atp. vystavěné usedlosti, resp. město.
Téma: Tvar zájmena ve vztažné větě
Klíčové slovo: který
Dotaz: Nejsem si jistý, jaký tvar by mělo mít vztažné zájmeno v následující větě. "Nácvik relaxace, který/která rovněž vyžaduje správné posturální stahy mezi jednotlivými segmenty těla ve zvolené poloze."
Odpověď: Gramaticky správné jsou obě navrhované možnosti, záleží však na tom, zda je vedlejší větou rozvíjeno podstatné jméno "nácvik", nebo "relaxace". Pokud vztažné zájmeno odkazuje ke slovu "nácvik", bude náležitým tvarem "který", naopak jestliže vedlejší věta rozvíjí jméno "relaxace", je pochopitelně namístě napsat "která". Zde záleží především na kontextu a také na záměru pisatele.
Téma: Jiné (nepředvídatelné) konkrétní případy (typ letecký vs. letový, létající vs. letový atp.)
Klíčové slovo: čtyřpánvový
Varianty: čtyřpánvý; čtyřpánvový
Dotaz: Je správně čtyřpánvá, nebo čtyřpánvová pec?
Odpověď: Výkladové slovníky češtiny (PSJČ, SSJČ) uvádějí v hesle pánvový (jako technický, resp. sklářský termín) přímo spojení pánvová pec. V souladu s tím je i úzus – databáze ČNK syn v8 obsahuje 138 příkladů spojení, .*pánvová pec (dotaz [(lemma=".*pánvový")][(lemma="pec")]) a ani jediný výskyt spojení .*pánvá pec (dotaz [(lemma=".*pánvý")][(lemma="pec")]). Doporučujeme proto použít spojení čtyřpánvová pec.
Téma: Dotaz pro jiné odborníky (lingvisty)
Klíčové slovo: překlad
Dotaz: Potřeboval bych pomoc s analýzou a překladem textu, který obsahuje receptář glazur starých hrnčířů, jsou v něm přejímky z němčiny, kterým nerozumím.
Odpověď: Bohužel, vaše žádost přesahuje možnosti jazykové poradny. Doporučujeme vám obrátit se na odborníky zabývající se starou češtinou a němčinou, můžete například zkusit oslovit naše kolegy z oddělení vývoje jazyka a požádat je o radu, popřípadě o doporučení konkrétní osoby.
Téma: Terminologický dotaz
Klíčové slovo: názvy nositelů vlastností
Dotaz: Jak se označují podstatná jména utvořená od přídavných jmen typu lakomý, nevychovaný atp.? Existuje pro ně nějaké jednoslovné označení?
Odpověď: Podstatná jména typu lakomec, nevychovanec atp. utvořená od přídavných jmen lakomý, nevychovaný atp. patří do kategorie jmen, která se označuje jako názvy nositelů vlastností (Mluvnice češtiny 1) nebo jako názvy osob jako nositelů vlastnosti (Nový encyklopedický slovník češtiny). Jednoslovné označení pro ně neexistuje.
Téma: Y = vlastní jméno – rodiny, manželé, bratři, sestry atp.: příjmení substantivní (Novák)
Klíčové slovo: Hanušovi
Dotaz: Jak se označí dva muži s příjmením Hanuš – jsou to pánové Hanušovi, nebo pánové Hanušové?
Odpověď: Chceme-li označit víc mužů s příjmením Hanuš, lze použít jak tvar pánové Hanušovi, tak tvar pánové Hanušové. Koncovky -ovi a -ové však nejsou volně zaměnitelné. Tvarem na -ové se vyjadřuje množné číslo, podoba pánové Hanušové proto neříká nic o tom, jestli jsou, nebo nejsou muži s tímto příjmením příbuzní. Tvaru na -ovi pak můžeme užít jen tehdy, chceme‑li výslovně vyjádřit příslušnost jedinců k téže rodině; ze spojení pánové Hanušovi tedy plyne, že příslušné osoby jsou příbuzní.
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: přitom; při tom
Varianty: přitom; při tom
Dotaz: Jde mi o rozdíl mezi psaním přitom a při tom. Ve větě "Vypadá to, že se na něj dívá pořád nedůvěřivě," odpovídám a přitom v duchu přemýšlím... jsem užila spřežku, ale korektorka to rozdělila na dvě slova: při tom. Je to nutné?
Odpověď: Nutné to není, protože u dvojice "při tom" a "přitom" není vymezení významového rozdílu striktní. Chápání tohoto výrazu jako spojení předložky a ukazovacího zájmena se oslabuje, a ve většině textů lze proto volbu odůvodnit jak významem 'zároveň' (v tom případě použijeme spřežku přitom), tak vztáhnutím na děj předchozí věty, ke kterému zájmeno odkazuje (při tom). V citovaném příkladu je proto možné psát jak Odpovídám a přitom (= zároveň) v duchu přemýšlím, tak Odpovídám a při tom (odpovídání) v duchu přemýšlím. Užití spřežky považujeme v tomto případě za vhodnější, ale volba podoby závisí na preferenci pisatele.
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: přitom; při tom
Varianty: přitom; při tom
Dotaz: Jde mi o rozdíl mezi psaním přitom a při tom. Ve větě "Kňučel a přitom se snažil dostat ven" jsem užila spřežku přirom, ale korektorka to rozdělila na dvě slova: při tom. Je to v této větě nutné?
Odpověď: Nutné to není, protože u dvojice "při tom" a "přitom" není vymezení významového rozdílu striktně jednoznačné. Chápání tohoto výrazu jako spojení předložky a ukazovacího zájmena se oslabuje, a ve většině textů lze proto volbu odůvodnit jak významem 'zároveň' (v tom případě použijeme spřežku přitom), tak vztáhnutím na děj předchozí věty, ke kterému zájmeno odkazuje (při tom). V citovaném příkladu je proto možné psát jak Kňučel a přitom (= zároveň) se snažil dostat ven, tak Kňučel a při tom (kňučení) se snažil dostat ven. Volba podoby závisí na preferenci pisatele.
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: přitom; při tom
Varianty: přitom; při tom
Dotaz: Jde mi o rozdíl mezi psaním přitom a při tom. Ve větě "Švitořil jako vrabec na střeše a přitom ji poplácával po hřbetě" jsem užila spřežku, ale korektorka to rozdělila na dvě slova: při tom. Je to nutné?
Odpověď: Nutné to není, protože u dvojice "při tom" a "přitom" není vymezení významového rozdílu striktně jednoznačné. Chápání tohoto výrazu jako spojení předložky a ukazovacího zájmena se oslabuje, a ve většině textů lze proto volbu odůvodnit jak významem 'zároveň' (v tom případě použijeme spřežku přitom), tak vztáhnutím na děj předchozí věty, ke kterému zájmeno odkazuje (při tom). V citovaném příkladu je proto možné psát jak Švitořil jako vrabec na střeše a přitom (= zároveň) ji poplácával po hřbetě, tak Švitořil jako vrabec na střeše a při tom (švitoření) ji poplácával po hřbetě. Volba podoby závisí na preferenci pisatele.
Téma: Stížnost na kvalitu mluveného projevu
Klíčové slovo: dialekt
Dotaz: Nelíbí se mi, že lidé ze Slovácka mluví nářečím i mimo soukromou sféru, třeba v médiích.
Odpověď: Užívání nářečních prostředků nemusí být vnímáno jako prohřešek, zvláště pokud jsou užívány pro zdůraznění regionálnosti. Existuje mnoho okolností, které v tomto případě hrají roli. Vždy je však třeba zvážit, kdo je adresátem určitého sdělení, a s ohledem na něj se například vyhnout nářečním prvkům, které by mohly zastřít sdělovaný obsah, popřípadě mu méně známé regionální výrazy souběžně vysvětlit.
Téma: Jiné (nepředvídatelné) konkrétní případy (typ letecký vs. letový, létající vs. letový atp.)
Klíčové slovo: měřický, měřičský
Varianty: měřický; měřičský
Dotaz: Jaký je rozdíl mezi slovy měřický a měřičský?
Odpověď: Přídavné jméno měřičský je utvořeno od podstatného jména měřič, zatímco přídavné jméno měřický je utvořeno (přímo) od slovesa měřit. Při jejich užití záleží na kontextu, resp. slovu, s nímž se pojí. Např. ve spojení s podstatnými jmény skupina, úředník či značka je namístě přídavné jméno měřičský – jde o skupinu měřičů, uředníka měřiče či značku, kterou udělal měřič; ve spojení s podstatnými jmény přístroje, pomůcky či technika je namístě užít přídavné jméno měřický – jde primárně o přístroje, pomůcky a techniku k měření.
Téma: Rozdělovník
Klíčové slovo: na vědomí
Dotaz: Pokud posílám jedné instituci veřejné státní správy dopis a chci jej dát na vědomí i dalším institucím, uvádí se tento údaj až na konec dopisu, tj. za podpisem? A jak by takový údaj měl vypadat?
Odpověď: Tomuto upozornění, že kopie dopisu byla zaslána na vědomí někomu jinému, říkáme rozdělovník. V případě, že dopis neobsahuje přílohy, umisťuje se rozdělovník od levého okraje pod podpis a mezi podpisem a tímto údajem se vynechává mezera o výšce nejméně jednoho řádku. Nadpis "Rozdělovník", "Na vědomí" či "Kopie" se vyznačuje změnou řezu písma (zpravidla tučně) a nepíše se za ním žádné interpunkční znaménko. Bezprostředně pod ním na dalších řádcích následuje výčet jednotlivých adresátů. Jestliže dopis přílohy obsahuje, uvádí se rozdělovník až za údaj o přílohách, a to po vynechání mezery o výšce nejméně jednoho řádku, přičemž upozornění na přílohy a rozdělovník by měly být sjednoceny, co se týče grafické úpravy.
Téma: Jednoduchý podmět – mn. č. r. muž. neživ.
Klíčové slovo: vlasy; vousy; texty
Dotaz: Mám pravdu, když si myslím, že by v následující větě měla být ve všech tvarech přísudků tvrdá y? "V zákulisí už se lepily vousy, česaly vlasy, opakovaly texty..."
Odpověď: Ano, ve všech třech případech je podmětem jméno rodu mužského neživotného v množném čísle (vousy, vlasy, texty), proto je náležitý tvar všech tří přísudků s tvrdým y.
Téma: Součástí několikanásobného podmětu není jméno r. muž. živ. (slovosled podmět – přísudek)
Klíčové slovo: shoda s několikanásobným podmětem
Dotaz: Můžete mi prosím potvrdit, zda je v následující větě náležitý tvar přísudku s tvrdým y? "Šaty, obleky, psaníčka, kravaty dokazovaly..."
Odpověď: Ano, v uvedené větě je několikanásobný podmět, který se skládá ze jmen rodu mužského neživotného (šaty, obleky), jména rodu ženského (kravaty) a středního (psaníčka). Podmět neobsahuje jméno rodu mužského životného, proto je namístě napsat tvar "dokazovaly" s tvrdým y.
Téma: Stížnost na kvalitu mluveného projevu
Klíčové slovo: mluvený projev
Dotaz: Vadí mi, že intelektuálové, třeba pražští herci, nemluví spisovně.
Odpověď: Je pravda, že veřejně známé osobnosti mohou na další uživatele češtiny působit jako "mluvní vzory". Pro kultivovaný řečový projev je žádoucí, aby byly užívané jazykové prostředky vzhledem k určitému účelu (funkci) sdělování přiměřené. Je tedy vhodné rozlišovat, zda jde o projev formální, či neformální, mluvený, či písemný, a v tomto ohledu jej formulovat.
Téma: Stížnost na určitý jazykový prostředek
Klíčové slovo: spoustu, spousta
Dotaz: Nelíbí se mi, že někteří mluvčí říkají "bylo tam spoustu lidí".
Odpověď: Výraz "spousta" existuje ve spisovné češtině jako příslovce i jako podstatné jméno rodu ženského, které má ve 4. pádě jednotného čísla podobu "spoustu" (viz např. Slovník spisovného jazyka českého nebo Internetová jazyková příručka). Proti tomuto užití tedy nelze nic namítat.
Téma: Časté konkrétní případy/typy – dějové vs. účelové tvoření (rozjasňující vs. rozjasňovací, kropící vs. kropicí)
Klíčové slovo: sušicí
Varianty: sušicí; sušící
Dotaz: Je správně sušicí pec, nebo sušící pec?
Odpověď: Ve spojení se slovem pec je namístě použít tzv. účelové přídavné jméno sušicí (s krátkým -i- po -š-). Jde o pec, která je určena k sušení (nikoliv o pec, která právě teď, zrovna něco suší).
Téma: Hodnocení formulace
Varianty: Mezitím jsme byli svědky, s jakou schopností se virus v tomto období přizpůsobil.; Mezitím jsme byli svědky toho, s jakou schopností se virus v tomto období přizpůsobil.
Dotaz: Mám větu: "Mezitím jsme byli svědky, s jakou schopností se virus v tomto období přizpůsobil."  Nechybí tam zájmeno toho? Víc by se mi líbila varianta: "Mezitím jsme byli svědky toho, s jakou schopností se virus v tomto období přizpůsobil."
Odpověď: První souvětí je opravdu formulováno neobratně, s navrhovanou úpravou (Mezitím jsme byli svědky toho, s jakou schopností se virus v tomto období přizpůsobil.) souhlasíme.
Téma: Vzdělávací a popularizační aktivity ÚJČ
Klíčové slovo: televize
Dotaz: Ústav pro jazyk český by měl mít v televizi prostor, aby mohl působit ve prospěch dobré češtiny.
Odpověď: Pracovníci Ústavu pro jazyk český s veřejnoprávní televizí dlouhodobě spolupracují. Kromě analýzy jazykové úrovně jednotlivých pořadů, které zpracovávají členové oddělení stylistiky a sociolingvistiky, se pracovníci dalších oddělení podílejí zejména na různých pořadech popularizačního charakteru. Na vyžádání rovněž pro televizní stanice poskytují delší rozhovory i vyjádření k nejrůznějším jazykovým tématům.
Téma: Stížnost na špatnou úroveň češtiny v médiích
Klíčové slovo: být
Dotaz: Jsem zděšený úrovní českého jazyka v médiích. Moderátoři pro vyjadřování budoucnosti užívají pomocné sloveso.
Odpověď: Bohužel váš názor nemůžeme ani potvrdit, ani vyvrátit, jelikož neuvádíte konkrétní příklady nevhodného užití formy bud- + infinitivu nedokonavého slovesa, která je jedním ze tří standardních způsobů vyjadřování budoucího času.
Téma: Najdu v dané příručce určitou informaci?
Klíčové slovo: zkratka
Dotaz: Kde najdu v Internetové jazykové příručce výklad o správném psaní zkratek a. s., s. r. o.?
Odpověď: Výklad ke zkratkám a. s., s. r. o. a dalším najdete v Internetové jazykové příručce na více místech, neboť je možné zaměřit se na ně z různých hledisek: ve vztahu k psaní čárky o nich pojednává kapitola Pravopis – psaní interpunkce (podkapitola Psaní čárky ve větě jednoduché, oddíl 13 Přístavek), ve vztahu k zápisu zkratek se jim věnuje kapitola Zkratky, značky, čísla a číslovky (podkapitola Zkratky čistě grafické (p., mil., mld., s. r. o., tzn., fa)).