ctu-aic/questions_ujc_cas_cs huggingface dataset:
Téma: Výslovnost konkrétního slova (hláskového spojení, spojení slov atp.)
Klíčové slovo: Horch
Dotaz: Dovoluji si obrátit se na vás s dotazem ohledně správné české výslovnosti příjmení Horch, jehož nositelem je Francouz, toto příjmení by však mělo být německého původu. Ve francouzštině se toto příjmení vyslovuje [orš], avšak v českém prostředí jej lidé zcela přirozeně čtou dle pravidel češtiny, tedy [horch].
Odpověď: Doporučujeme respektovat rodinný úzus a vyslovovat dané příjmení tak, jak je jeho nositel zvyklý. Je však pochopitelné, že rodinný úzus nemohou lidé běžně znát, případně jim bude déle trvat, než si náležitou výslovnost, která jim může připadat značně neintuitivní, zapamatují. Každý nositel méně obvyklého jména (nejen cizího původu) se s podobnými potížemi potýká, čelí neustále se opakujícím dotazům či komolení jména atp. Tento případ je o to komplikovanější, že jde o francouzskou výslovnost zřejmě původně nefrancouzského jména, že výslovnostní podoba je od té grafické "na české poměry" značně vzdálená, že znalost výslovnostních pravidel francouzštiny je mezi Čechy omezená a že příjmení Horch opravdu na první pohled působí spíše jako německé, takže mnohé jistě ani nenapadne, že by se dalo číst jakkoli jinak. Domníváme se však, že vzhledem k rozšířenosti nejrůznějších cizích "neznámých" jmen nebude v dnešní době problém pro většinu lidí rodinný výslovnostní úzus přijmout. Zároveň je však pravděpodobné, že bude i nadále docházet ke komolení jména nejen v mluvené, ale i v psané podobě (nabízí se např. záměna za reálné české příjmení Hroch). Jde o značně rozšířený problém, o němž dokonce vznikl např. odborný článek Jak čteme a píšeme naše příjmení od Jany Matúšové v časopise Naše řeč (roč. 90, 2007, č.1, s. 1–6), viz http://nase-rec.ujc.cas.cz/archiv.php?art=7921.
Téma: Náležitá/oficiální podoba jména
Klíčové slovo: Čekanov
Varianty: Čekanov; Čekánov
Dotaz: Obec Úžice spravuje mj. Čekanov (Čekánov). Prosíme o informaci, jaký název je správný: Čekánov, nebo Čekanov? Kolem tohoto názvu jsou neustálé spory jak mezi občany, tak ve státní správě.
Odpověď: Doporučujeme řídit se doporučením Českého úřadu zeměměřického a katastrálního, jenž ve svých standardizačních seznamech zachycuje podobu s krátkým "a", tedy Čekanov. Tato podoba je doporučována i v Historickém lexikonu obcí České republiky a je zachycena i v publikaci Místní jména v Čechách. Všechny zmíněné zdroje uvádějí rovněž část obce Čekánov, ta se ovšem nachází v okrese Havlíčkův Brod a je součástí obce Krásná Hora.
Téma: Y = vlastní jméno – rodiny, manželé, bratři, sestry atp.: příjmení adjektivní (Veselý)
Klíčové slovo: Vtelenských, Vtelenští
Varianty: Vtelenských; Vtelenští; Vtelenský
Dotaz: Je správně Pavel a Ludmila Vtelenských, Pavel a Ludmila Vtelenští, nebo Pavel a Ludmila Vtelenský?
Odpověď: Společná podoba příjmení (novo/manželů) Pavla a Ludmily utvořená od příjmení Vtelenský má dvě správné podoby – Pavel a Ludmila Vtelenských nebo Pavel a Ludmila Vtelenští. (Podoba Pavel a Ludmila Vtelenský je nesprávná.)
Téma: Časté konkrétní případy/typy – podstatná jména zakončená na -and/-ant
Klíčové slovo: nominant, nominand
Dotaz: Lze používat výrazy nominant a nominand? Můžou se používat tak, že nominant bude označovat už jmenovaného ministra, zatímco nominand teprve navrženého ministra? Je takto možné tyto výrazy používat v ČRo?
Odpověď: Podobu nominant ani nominand výkladové slovníky češtiny neuvádějí. Podoba nominant by vzhledem k významu zakončení na -ant měla označovat 'osobu podle toho, co dělá', tj. v tomto případě, dejme tomu, už jmenovaného ministra. Podoba nominand by vzhledem k významu zakončení na -and, které nesou 'názvy osob podle toho, jak je třeba s nimi jednat, k čemu jsou předurčeni nebo kým se mají stát', měla v tomto případě, dejme tomu, označovat někoho, kdo je navržený na ministra. Problém je ten, že tento rozdíl je zcela umělý a neodpovídá ničemu v popisech ani v reálném užívání jazyka. Podle dokladů z databáze ČNK syn v8 se obě tato slova používají pouze ve významu 'ten, kdo je nominovaný', a to podle stejných dokladů většinou ještě se špatným, tj. slovotvorně neodpovídajícím zakončením -ant. V syn v8 najdeme totiž jen 15 (!) výskytů "slovotvorně náležité" podoby nominand, ale 389 výskytů podoby nominant. Pokud lze tedy vůbec uvažovat o používání daných slov, pak jen ve významu 'ten, kdo je nominovaný'. To by nás ovšem postavilo před problém, zda psát nominant nebo nominand. Tato kontroverze (tj. dát přednost významově kompatibilnímu zakončení -and, nebo větší četnosti, i když v absolutních číslech neveliké, zakončení -ant?) by ovšem sama o sobě nebyla ještě největší potíží. Zásadní problém je v novosti daného slova (viz už onu zmíněnou nevelikou četnost frekventovanější varianty nominant). Slovo se zatím nevyskytuje natolik často, aby bylo možné bezpečně říct, že je uzuální, natož noremní, a lze tak předpokládat, že by (aspoň některé) uživatele češtiny mohlo překvapovat, zarážet či rušit. V ČRo se mu doporučujeme vyhnout – místo něj lze používat např. přídavné jméno nominovaný.
Téma: Jak mám používat danou příručku?
Dotaz: Poraďte mi prosím, jak mám využívat Internetovou jazykovou příručku. Popište mi prosím jednotlivé body, jak postupovat.
Odpověď: Bohužel nepíšete, k čemu konkrétně chcete Internetovou jazykovou příručku (dále IJP) používat. Musíme zdůraznit, že IJP nemá být náhradou učebnic, neobsahuje vše, co učebnice obsahují, a ani výklad není dostatečně uzpůsobený tomu, aby učebnice nahrazoval. Při přípravě příručky jsme se zaměřovali především na ty jazykové oblasti, s nimiž si mluvčí nejčastěji nevědí rady. To je hlavně psaní čárek, velká písmena a skloňování. Stručný návod k používání IJP najdete v sekci nápověda na této adrese: https://prirucka.ujc.cas.cz/?id=_help. Pokud chceme zmínit alespoň to hlavní, co v IJP naleznete, pak můžeme uvést, že IJP má dvě části, slovníkovou a výkladovou. Zadáte-li do vyhledávacího okna slovníkové části např. slovo kočka (https://prirucka.ujc.cas.cz/?slovo=kočka), na vyhledané stránce uvidíte u daného výrazu jeho rod, doporučené dělení slova na konci řádku, v tabulce přehled slovních tvarů. Pod tabulkou bývá uvedeno několik příkladů a hypertextové odkazy do slovníků, ve kterých si můžete pročíst podrobnější informace a výklad významu daného slova. Součástí heslové části mohou být také prokliky do výkladové části IJP. V případě výrazu kočka jde o proklik do kapitoly o psaní velkých písmen. Výkladová část je rozdělena podle jednotlivých jazykových oblastí. Pokud se zajímáte např. o přívlastek, můžete zadat toto slovo opět do vyhledávacího okna ve výkladové části a po vyhledání se vám zobrazí všechny kapitoly, v nichž se toto slovo vyskytuje. Na závěr ještě dodejme, že k užívání IJP bylo 17. 4. 2020 zveřejněno video nazvané Jak pracovat s Internetovou jazykovou příručkou?, které najdete na této adrese: https://www.youtube.com/watch?v=vYyy7PPCEzA.
Téma: Jednoduchý podmět – mn. č. r. muž. živ.
Klíčové slovo: shoda s podmětem rodu mužského životného čísla množného
Dotaz: Součástí zápisu společenství našeho domu je věta "Prosíme kuřáky, aby své nedopalky neházely pod okna domu". Já bych napsala ve slově "neházeli" měkké i. Prosím, co je správné? Měkké i, nebo tvrdé y?
Odpověď: Pravdu máte Vy, ve větě musí být měkké i, protože "kuřáci", k nimž se vedlejší věta vztahuje, jsou rodu mužského životného.
Téma: Osobní jména: mužský rod
Klíčové slovo: Antek
Varianty: Anteka; Antka; Anteková; Antková; Antekovi; Antkovi
Dotaz: Chtěl bych se zeptat na správné skloňování příjmení Antek. Má být 2. pád Anteka, 3. pád Antekovi, atd., nebo Antka, Antkovi? S tím souvisí i otázka, jak se má toto příjmení správně přechylovat, zda Anteková, nebo Antková, a jak označovat celou rodinu, zda Antekovi, či Antkovi? Mám k dispozici několik starých dokumentů a matričních výpisů z 19. a 20. století, kde je příjmení skloňováno oběma způsoby, zřejmě si s tím úředníci dříve sami nevěděli rady.
Odpověď: Pokud nevíme, jak bylo zvykem toto příjmení užívat v rodině nositele jména, těžko tento problém rozluštíme, zvykovost totiž hraje v těchto případech značnou roli. Zápisy z matrik bývají v těchto případech opravdu velmi rozkolísané. Obecně lze ale říci, že u příjmení tohoto typu (zakončení na -ek) v nepřímých pádech pohybné -e- vypouštíme. Mluvnice však připouštějí výjimku tam, kde by vypuštěním samohlásky mohla vzniknout obtížně vyslovitelná souhlásková skupina (tedy například u příjmení Vepřek jsou přípustné obě varianty: Vepřeka i Vepřka, to by mohl být i případ příjmení Antek). Právě v takových případech je obvykle rozhodující rodinná tradice nositele jména. Z hlediska jazykového tedy nemůžeme vyloučit ani jednu variantu. Ačkoli podoba Antka, Antkovi, Antková je vzhledem k obecnému doporučení pravděpodobnější, není jediná možná.
Téma: Co je velká/hrubá chyba?
Dotaz: Jak velký přestupek je oslovit někoho 1. pádem?
Odpověď: Je obtížné tento jev klasifikovat jako hrubou chybu, to je spíše záležitost školního hodnocení, jisté je, že oslovování 1. pádem nelze doporučit pro formální, oficiální komunikaci. Doporučujeme užívat tvary jmen v 5. pádě.
Téma: Slovesné tvary
Klíčové slovo: přechodník
Dotaz: Jaké mluvnické kategorie slovesné lze určit u přechodníku?
Odpověď: Přechodníky vyjadřují ze slovesných mluvnických kategorií číslo, čas, rod a vid. Ze jmenných gramatických významů pak také rod (pouze v jednotném čísle, množné číslo je pro všechny rody stejné).
Téma: Stížnost na určité jazykové pravidlo
Dotaz: Vadí mi oslovování 5. pádem, uráží mě to.
Odpověď: Při oslovování je náležité užívat tvar 5. pádu. Přestože se v neformální, mluvené komunikaci můžeme setkat s oslovením v 1. pádě, nelze tuto podobu vnímat jako korektní a pro formální, spisovnou komunikaci ji nemůžeme doporučit.
Téma: Osobní jména: mužský rod
Klíčové slovo: Mauglí
Dotaz: Poradíte mi, podle jakého vzoru se skloňuje (podstatné) jméno Mauglí? Nikde jsem tuto informaci nenašel.
Odpověď: Jméno Mauglí skloňujeme stejně jako například české jméno Jiří, používáme takzvané zájmenné skloňování. Paradigma tedy vypadá následovně: Mauglí, Mauglího, Mauglímu, Mauglího, Mauglí, Mauglím, Mauglím.
Téma: Časté konkrétní případy/typy – podstatná jména zakončená na -and/-ant
Klíčové slovo: nominant, nominand
Varianty: nominant; nominand
Dotaz: Je podoba nominant (s "t") správná? Lze ji použít v televizním zpravodajství?
Odpověď: Podobu nominant (ani nominand) výkladové slovníky češtiny neuvádějí. Vzhledem ke svému významu ('ten, který byl nominován, nominovaný') by toto slovo mělo mít zakončení -and, které nesou 'názvy osob podle toho, jak je třeba s nimi jednat, k čemu jsou předurčeni nebo kým se mají stát'. (Zakončení -ant mají 'názvy osob podle toho, co dělají'.) Podle dokladů v databázi ČNK syn v8 je tomu ale přesně naopak, najdeme tam totiž jen 15 (!) výskytů "slovotvorně náležité" podoby nominand, ale 389 výskytů podoby nominant. Ani to by užívání daných výrazů (resp. preferované varianty) nebylo zásadně na překážku, např. místo "slovotvorně náležité" podoby diplomand se vžila podoba diplomant. Kromě této kontroverze (tj. dát přednost významově kompatibilnímu zakončení -and, nebo větší četnosti, i když v absolutních číslech neveliké, zakončení -ant?) je zásadní potíž v novosti daného slova (viz už onu zmíněnou nevelikou četnost frekventovanější varianty nominant). Slovo se zatím nevyskytuje natolik často, aby bylo možné bezpečně říct, že je uzuální, natož noremní, a lze tak předpokládat, že by (aspoň některé) uživatele češtiny mohlo překvapovat, zarážet či rušit. V televizním zpravodajství se mu doporučujeme vyhnout – místo něj lze používat např. přídavné jméno nominovaný.
Téma: Slovesa: vid
Klíčové slovo: soustředit se
Varianty: bude se soustředit; soustředí se
Dotaz: Velmi často od redaktorů ČT slyším slovní spojení, např. dnes  "Evropa se bude soustředit....". Jsem starší generace a nevím, zda vývoj jazyka a pravidla akceptovala takovýto posun, tj. budoucí čas a dokonavé sloveso. My jsme se učívali  "Evropa se bude soustřeďovat...."  Mě ten první případ tahá dlouhodobě za uši, tak se odvažuji vás zeptat co je správně česky?
Odpověď: Ve vnímání slovesa soustředit se došlo v posledních letech k posunu. Slovníky u tohoto slovesa dosud uvádějí, že je dokonavé, budoucí čas by tedy byl: Evropa se soustředí (popř. by se využilo nedokonavé sloveso soustřeďovat se – bude se soustřeďovat). Všechna ostatní slovesa užívaná v češtině, která začínají na sou- (např. soupeřit, souhlasit, souviset, soutěžit atd.), jsou však nedokonavá, a ovlivňují tak dokonavost zmíněného soustředit se. Vyrovnávací tendence v jazyce nejsou nic výjimečného, proto jsou pro mnohé uživatele češtiny tvary budoucího času odpovídající nedokonavému pojetí slovesa soustředit se přijatelné a jejich frekvence postupně narůstala. Protože změny vlivem analogie jsou v jazyce poměrně časté, bývají do kodifikace přijímány snáze. Proto Internetová jazyková příručka uvádí, že nedokonavé tvary slovesa soustředit se jsou vedle dokonavých tvarů rovněž přijatelné (viz: https://prirucka.ujc.cas.cz/?slovo=soust%C5%99edit+se). Tvary bude se soustředit i soustředí se jsou tedy přijatelné.
Téma: Matematické znaky
Klíčové slovo: x-tý
Dotaz: Jak se správně zapisuje výraz "ikstý"? Píše se se spojovníkem a koncovkou -tý, tzn. x-tý?
Odpověď: Zatímco u číselného zápisu k číslicím žádné koncovky nepřipojujeme, v případě, že číslici nahrazuje písmeno "n" nebo "x", koncovka za výrazem stojí. Správný zápis je tedy x-tý.
Téma: Pravopisná úprava výčtu
Klíčové slovo: výčet
Dotaz: Pokud se mi na začátku jednotlivých bodů výčtu vyskytnou tituly, které se běžně píšou s malým písmenem (např. prof.), mohu je zde napsat s písmenem velkým?
Odpověď: Pokud jsou jednotlivé body výčtu větného charakteru, začínají velkým písmenem a končí tečkou (či středníkem), bude počáteční písmeno u titulu velké (stejně jako kdyby titulem začínala jakákoliv jiná věta). V případě, že jsou body výčtu nevětného charakteru, neměly by se vůbec s velkým počátečním písmenem psát.
Téma: Slovesa: způsob
Klíčové slovo: kdybys
Dotaz: Je přípustné užít ve školním cvičení tvar "když bys" ve větě "Když bys mě zavolal, tak bych ..."?
Odpověď: V tomto případě (tedy vyjádření podmínky) je náležitý tvar kdybys. Variantu když bys slovníky hodnotí jako hovorovou.
Téma: Zápis základní číslovky číslicí (typ od 13 let)
Klíčové slovo: číslice; řadová číslovka
Dotaz: Jak číslicí zapsat spojení od třicátých let? Bude mít číslice nějakou koncovku?
Odpověď: Při zápisu číslicemi se žádná koncovka k číslicím nepřidává. Protože se jedná o řadovou číslovku, bude za ní následovat tečka, tzn. od 30. let.
Téma: Zápis základní číslovky číslicí (typ od 13 let)
Klíčové slovo: číslice
Dotaz: Jak zapsat spojení typu "do pěti kalendářních dnů" nebo "ve lhůtě šedesáti dnů", pokud chceme čísla vyjádřit číslicí? Přidává se k číslici koncovka -ti?
Odpověď: K číslovce vyjádřené číslicí se žádná koncovka nepřidává. Zápis bude mít podobu: do 5 kalendářních dnů, ve lhůtě 60 dnů.
Téma: Zápis základní číslovky číslicí (typ od 13 let)
Klíčové slovo: číslice; nultý
Dotaz: Jak zapsat spojení nultý ročník, pokud chci výraz nultý vyjádřit číslicí 0? Může mít číslice podobu 0-tý?
Odpověď: Pokud se výraz nultý vyjádří číslicí, žádná koncovka se k ní nepřidává. Protože se jedná o řadovou číslovku, bude za ní následovat tečka, tzn. 0. ročník.
Téma: Zápis základní číslovky číslicí (typ od 13 let)
Klíčové slovo: číslice
Dotaz: Jak zapsat spojení od třinácti let, když chci číslo třináct vyjádřit číslicí 13? Přidává se k číslici spojovník a koncovka -ti?
Odpověď: K číslovce vyjádřené číslicí se žádná koncovka nepřidává. Zápis bude mít podobu: od 13 let.
Téma: Zápis základní číslovky číslicí (typ od 13 let)
Klíčové slovo: číslice
Dotaz: Jak zapsat spojení s jedenácti lidmi, když chci číslo jedenáct vyjádřit číslicí 11? Přidává se k číslici koncovka -ti?
Odpověď: K číslovce vyjádřené číslicí se žádná koncovka nepřidává. Zápis bude mít podobu: s 11 lidmi.
Téma: Zápis základní číslovky číslicí (typ od 13 let)
Klíčové slovo: číslice
Dotaz: Jak zapsat spojení "můžete si vybrat z více než padesáti variant stylových odstínů", když chci číslo padesát vyjádřit číslicí 50? Bude mezi touto číslici a následujícím slovem mezera?
Odpověď: Číselný zápis odpovídá zápisu slovnímu, tzn. spojení se píše s mezerou: můžete si vybrat z více než 50 variant stylových odstínů.
Téma: Zápis základní číslovky číslicí (typ od 13 let)
Klíčové slovo: číslice
Dotaz: Jak zapsat spojení s padesáti stylovými odstíny, když chci číslo padesát vyjádřit číslicí 50? Bude mezi touto číslici a následujícím slovem mezera?
Odpověď: Číselný zápis odpovídá zápisu slovnímu, tzn. spojení se píše s mezerou: s 50 stylovými odstíny.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: a aby
Odpověď: Vedlejší věty spojené souřadně v poměru slučovacím neoddělujeme čárkou, jsou-li spojeny souřadicími spojovacími výrazy. Jestliže jsou spojeny beze spojky, oddělujeme je čárkou.
Téma: Dotazy pro jiné odborníky
Dotaz: Dá se něco dělat s tím, že čím dál víc dětí šišlá?
Odpověď: Bohužel, na tuto otázku vám nedokážeme odpovědět, doporučujeme vám daný problém konzultovat s klinickým logopedem.
Téma: Stížnost na špatnou úroveň češtiny v médiích
Dotaz: Vadí mi, že v rozhlase působí lidé s vadami řeči.
Odpověď: Ano, lidé, kteří vystupují v rozhlase nebo v televizi, by měli věnovat pozornost nejen obsahové, ale i zvukové stránce svého projevu. Pokud nejde o hosta rozhlasového pořadu a vadou řeči trpí redaktor či moderátor pořadu, je v jeho zájmu a v zájmu média, v němž působí, aby pracoval na nápravě.
Téma: Stížnost na určitý jazykový prostředek
Dotaz: Vadí mi časté užívání spojení dáme to. Slovníky tenhle obrat neuvádějí a przní to češtinu.
Odpověď: Spojení dát (něco) skutečně výkladové slovníky neuvádějí. Jde o jazykový prostředek, který je součástí nespisovné, substandardní vrstvy češtiny. V mluvené, neformální komunikaci patrně v posluchačích nevyvolá negativní reakci, ve formálním, oficiálním vyjadřování bychom se mu však měli raději vyhnout.
Téma: Stížnost na anglicismy v češtině
Dotaz: Proč v médiích používají anglická slova jako diverzifikovat, když máme české ekvivalenty?
Odpověď: Přejímání výrazů z cizích jazyků (nejen z angličtiny) je běžnou součástí jazykového vývoje. Při jejich začleňování do jazykového systému záleží na mnoha okolnostech, např. zda je pro tentýž význam k dispozici i český ekvivalent. Přejímání je často motivováno chybějícím výrazem v češtině. Pokud jsou přejaté výrazy užívány ve vhodném kontextu a přiměřené situaci a pokud jsou ústrojně začleněny do jazykového systému češtiny, nelze proti nim v běžných komunikačních situacích nic namítat.
Téma: Dotazy pro jiné subjekty
Dotaz: Mohla by média odstranit z nahrávek rušivé výrazy, jako je vlastně, jakoby, v podstatě a podobné další?
Odpověď: Bohužel, toto není otázka na jazykovou poradnu, ale na redakci konkrétního média. Nevíme, zda je podobný postup po technické stránce vůbec možný, otázkou je, zda by tímto postupem byla zachována srozumitelnost a plynulost daného pořadu.
Téma: Stížnost na špatnou úroveň češtiny v médiích
Dotaz: Nelíbí se mi, že se v médiích objevují výrazy jaksi, jakoby, v podstatě, vlastně.
Odpověď: Lidé, kteří vystupují v rozhlase nebo v televizi, by měli věnovat pozornost nejen obsahové, ale i zvukové stránce češtiny. Souhlasíme s vámi, že je často možné (i u profesionálních mluvčích) slýchat různá nadbytečná výplňková slova, popřípadě i tzv. hezitační zvuky (hmmm, eeee) apod. Jazyková poradna může doporučovat, ovšem to, že jsou lidem nabídnuta jistá doporučení, neznamená, že se jimi mluvčí budou řídit. Domníváme se, že především samotným médiím by mělo záležet na posluchačově pohodlí a na dobré úrovni mluveného projevu. Jediným řešením je oslovit samotné rozhlasové (televizní) mluvčí, případně jejich nadřízené. Je možné, že podněty od posluchačů mohou stávající situaci změnit.
Téma: Stížnost na anglicismy v češtině
Dotaz: Vadí mi, že český jazyk narušují různé výrazy převzaté z angličtiny. Například outfit nebo outdoorový. Outdoorové oblečení je přece oblečení na ven, či ne?
Odpověď: Přejímání výrazů z cizích jazyků (nejen z angličtiny) je běžnou součástí jazykového vývoje. Při jejich začleňování do jazykového systému záleží na mnoha okolnostech, např. zda je pro tentýž význam k dispozici i český ekvivalent. Přejímání je často motivováno chybějícím výrazem v češtině. V případě výrazu outdoorový si pro vyjádření plného významu nevystačíme se souslovím 'na ven', jelikož přídavné jméno outdoorový dle Nového akademického slovníku cizích slov znamená 'vztahující se k sportování v přírodě, k turistice'.  Lze tedy shrnout, že pokud jsou přejaté výrazy užívány ve vhodném kontextu a přiměřené komunikační situaci a pokud jsou ústrojně začleněny do jazykového systému češtiny, nelze proti nim v běžných komunikačních situacích nic namítat.
Téma: Stížnost na nedodržování určitého jazykového pravidla
Dotaz: Ve své práci jsem často ve sporu s nadřízenými, jelikož chtějí i v obecných pojmenováních užívat velká písmena, například ve spojeních vzdušné síly, protiraketová obrana ap.
Odpověď: Pravidla psaní velkých písmen jsou komplikovanou pravopisnou oblastí, která nejednomu pisateli činí obtíže. Někteří laičtí uživatelé jazyka se mylně domnívají, že velkým počátečním písmenem dodají danému výrazu důležitost a jedinečnost, prostým užitím velkého písmene se však vlastní jména netvoří. Pro hlubší vhled do problematiky doporučujeme výklad v jazykových příručkách, např. Internetovou jazykovou příručku či Pravidla českého pravopisu.
Téma: Součástí několikanásobného podmětu není jméno r. muž. živ. (slovosled přísudek – podmět)
Klíčové slovo: shoda s několikanásobným podmětem
Dotaz: Potřeboval bych poradit s větou "U koření je důležité aroma a chuť". Má být v přísudku tvar "je", nebo "jsou"?
Odpověď: Ve větě stojí přísudek před podmětem – v takových případech máte dvě možnosti. Buď můžete shodu řídit podle obou složek několikanásobného podmětu ("aroma a chuť"), nebo ji můžete řídit pouze podle složky, jež stojí přísudku nejblíž ("aroma"). V prvním případě bude mít přísudek tvar "jsou", ve druhém "je". Obě možnosti jsou správné.
Téma: Stížnost týkající se výuky češtiny
Dotaz: Dnešní novináři nemají dobrou úroveň češtiny. Myslím si, že dřív byly na výuku češtiny kladeny vyšší nároky.
Odpověď: Proti nedostatečné kvalitě jazykového projevu (nejen v médiích) nelze dělat nic jiného než se snažit pozitivně působit ve prospěch projevu kultivovaného. Ústav pro jazyk český tak činí formou doporučení, ať už v podobě popularizačních textů, či vystoupení v médiích, prostřednictvím přednášek pro veřejnost, v neposlední řadě též vydáváním jazykových příruček. Členové oddělení stylistiky rovněž dlouhodobě spolupracují s veřejnoprávní televizí a vytvářejí pro ni pravidelné analýzy.
Téma: Jak se správně píší čárky u tohoto výrazu?
Klíčové slovo: ani
Odpověď: Řešení interpunkce u spojky (částice) "ani" záleží na stavbě konkrétního větného celku, ve kterém je toto spojení užito.
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: videologo
Varianty: videologo; video logo
Dotaz: Jak mám psát videologo? Dohromady?
Odpověď: Ano, výraz videologo doporučujeme psát dohromady. Část video- je podobně jako auto-, bio-, eko- běžnou součástí mnohých dalších složených slov, např. videosoutěž, videopořad, videoherna, videokamera, videokatalog, videoučebna.
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: nenudný
Varianty: nenudný; ne nudný
Dotaz: Píšu přání k narozeninám a chci napsat: "...aby život byl nenudný". Ale korektor mi to podtrhává, mám slovo napsat zvlášť ne nudný?
Odpověď: Doporučujeme přidat záporku přímo k výrazu a psát nenudný (obdobně jako třeba nerudný, nezávislý, nepěkný apod.). Korektor slovo podtrhává, protože nejde o běžný výraz, je obvyklé přidávat zápor ke slovesu a psát: aby nebyl nudný. Výraz nenudný však není nutné odmítat, je možné ho vnímat jako určitou jazykovou aktualizaci, ozvláštnění.
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: minifigurka
Varianty: minifigurka; mini figurka
Dotaz: Píše se slovo minifigurka dohromady, nebo zvlášť?
Odpověď: Výraz mini- funguje jako první část mnohých složených slov (např. minisukně, minigolf, minirobot), píšeme proto dohromady i slovo minifigurka.