ctu-aic/questions_ujc_cas_cs huggingface dataset:
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: časoprostorový
Varianty: časoprostorový; časo-prostorový
Dotaz: V překladu odborného textu se často liší zápis v angličtině a češtině, a to nejenom pořadím složek. Například spatial-temporal se v angličtině píše se spojovníkem, máme psát se spojovníkem i český výraz časo-prostorový?
Odpověď: Nikoli, čeština a angličtina nemají shodná pravidla pro psaní složených přídavných jmen. Při užití zavedeného výrazu nekopírujeme cizojazyčný způsob zápisu. 

Při psaní složených přídavných jmen rozlišujeme ta, jejichž první složka je zakončena na -sko, -cko, -ně nebo -ově, a ta, která toto zakončení nemají (mívají spojovací vokál -o-). 
Přídavná jména se zakončením na -sko, -cko, -ně nebo -ově dělíme na dvě skupiny. Pokud jde o souřadné spojení, tzn. že složky jsou na stejné úrovni a mohly by být spojeny spojkou a (např. matematika a statistika), pak používáme pro oddělení obou složek přídavného jména spojovník: matermaticko-statistický. Druhou skupinu tvoří podřadná spojení, v nichž jedna složka rozvíjí druhou (jde o spojení přídavného a podstatného jména). Ta píšeme dohromady; např. od názvu matematická statistika odvozujeme přídavné jméno matematickostatistický, od spojení německý jazyk německojazyčný.

Výraz časoprostorový patří ke slovům jako hluchoněmý, sladkokyselý, verbonominální. Ta píšeme dohromady bez spojovníku, protože první složka složeného přídavného jména se souřadně spojenými členy (např. časový a prostorový) nekončí na -sko, -cko, -ně nebo -ově.
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: indicko-pákistánský
Varianty: indicko–pákistánský; indicko-pákistánský
Dotaz: Mám psát indicko-pákistánská hranice s pomlčkou?
Odpověď: Při psaní složených přídavných jmen s první složkou zakončenou na -sko, -cko, -ně nebo -ově neužíváme pomlčku, ale spojovník. V uvedeném případě jde o hranici indického a pákistánského území. Z jazykového hlediska se jedná o souřadné spojení, jehož složky jsou na stejné úrovni, píšeme proto: indicko-pákistánská hranice.
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: bronchointersticionální
Varianty: bronchointersticionální; broncho-intersticionální; broncho intersticionální
Dotaz: Jak máme psát slovo bronchointersticionální? S mezerou, spojovníkem, nebo dohromady?
Odpověď: Jestliže první složka složeného přídavného jména se souřadně spojenými členy nekončí na -sko, -cko, -ně nebo -ově, píšeme obě složky dohromady bez spojovníku, např. hluchoněmý, sladkokyselý. Doporučujeme proto psát bronchointersticionální. Velký lékařský slovník neuvádí přímo tento výraz, ale analogii lze najít u slov jako bronchopleurální, bronchopulmonální, bronchoalveolární.
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: laterolaterální
Varianty: laterolaterální; latero laterální; latero-laterální
Dotaz: Jak máme psát slovo laterolaterální? S mezerou, spojovníkem, nebo dohromady?
Odpověď: Jestliže první složka složeného přídavného jména se souřadně spojenými členy nekončí na -sko, -cko, -ně nebo -ově, píšeme obě složky dohromady bez spojovníku, např. hluchoněmý, sladkokyselý. Doporučujeme proto psát laterolaterální. Tento způsob zápisu uvádí i Velký lékařský slovník.
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: literárně-dramatický
Dotaz: Literárně-dramatický pořad píšeme s pomlčkou?
Odpověď: Pro upřesnění: nejde o pomlčku, ale o spojovník. Při psaní složených přídavných jmen s první složkou zakončenou na -sko, -cko, -ně nebo -ově se neobejdeme bez věcné znalosti. V tomto případě jde s největší pravděpodobností o souřadné spojení, jehož složky jsou na stejné úrovni a mohly by být spojeny spojkou a (literární a dramatický). Pro oddělení obou složek takového složeného přídavného jména používáme spojovník: literárně-dramatický pořad.
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: odmala; od mala
Dotaz: Píšeme odmala dohromady, nebo zvlášť: od mala?
Odpověď: Je možné psát jak dohromady odmala, ta zvlášť od mala, obě podoby jsou stylově rovnocenné, bez významového rozlišení. Psaní dohromady je podle ČNK výrazně frekventovanější.
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: sociokognitivní
Varianty: sociokognitivní; socio-kognitivní
Dotaz: Jak mám psát sociokognitivní ve spojení sociokognitivní testování? V angličtině je to se spojovníkem, mám ho zachovat?
Odpověď: To, jak se výraz zapisuje v jiném jazyce, není podstatné. Jestliže první složka složeného přídavného jména se souřadně spojenými členy (sociální a kognitivní) nekončí na -sko, -cko, -ně nebo -ově, píšeme obě složky dohromady bez spojovníku: sociokognitivní. Podobně např. hluchoněmý, sladkokyselý.
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: obecněčeský
Varianty: obecněčeský
Dotaz: Je v pořádku, že píšu obecněčeský, protože je to odvozeno od obecná čeština?
Odpověď: Ano, složené přídavné jméno obecněčeský píšeme dohromady. Složená přídavná jména s první složkou zakončenou na -sko, -cko, -ně nebo -ově píšeme buď se spojovníkem, nebo dohromady. Vaše zdůvodnění je správné: přídavné jméno se vztahuje ke slovnímu spojení obecná čeština, což je podřadné spojení, v němž jedna složka rozvíjí druhou – taková slova píšeme dohromady.
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: kvazikodex
Varianty: kvazikodex; kvazi-kodex; kvazi kodex
Dotaz: Jak mám psát kvazikodex? Nevím, co to znamená, autorka to má se spojovníkem, ale váhám, zda se to nemá psát podobně jako výrazy s částí anti-, bio-.
Odpověď: Zápis takovýchto slov bývá poměrně neustálený, pisatele často ovlivňují cizojazyčné předlohy. Zápis se spojovníkem za vhodný nepovažujeme. Kvazi- může podle NASCS tvořit první část složených slov, analogicky ke slovům kvazičástice, kvazipeníze, kvazivěda apod. doporučujeme psát dohromady i kvazikodex.  
Výraz kvazi může být chápán i jako samostatné příslovce a stát samostatně: vyjadřovat se kvazi učeně.
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: česnekovorajčatový
Dotaz: Přečetla jsem si v IJP, že se složená přídavná jména jako tvarohovomakový píšou dohromady, potřebuji ujistit, že to platí i pro slova jako česnekovorajčatový apod.
Odpověď: Ano tato poučka platí i pro další názvy, jimiž se označují obvykle nějaké potravinové produkty s více složkami (koláče, náplně, omáčky, zálivky). Spojovník používáme pro oddělení obou souřadných složek tehdy, je-li první složka složeného přídavného jména zakončena na -sko, -cko, -ně nebo -ově. Pokud je zakončení první části -(ov)o, pak píšeme složené přídavné jméno dohromady. Náležitý způsob je tedy: česnekovorajčatový. Doplňujeme ještě, že první část složeného výrazu může být v tomto případě tvořena jak celým, tak zkráceným kmenem přídavného jména; je tedy možné psát česnekovorajčatový i česnekorajčatový (podobně např. tvarohovomakový i tvarohomakový, levandulovoskořicový i levanduloskořicový, majonézovojogurtový i majonézojogurtový).
Téma: Členění peněžní částky zapsané slovy
Klíčové slovo: peněžní částka
Dotaz: Pokud chci slovy zapsat částku, která obsahuje i haléřovou hodnotu, je nutné vyjádřit jednotku haléřů? To znamená, je obvyklejší zápis dvě stě korun deset, nebo dvě stě korun deset haléřů?
Odpověď: Administrativní texty se obvykle snaží o maximální explicitnost, proto bychom ve slovním vyjádření doporučili jednotku haléřů vyjádřit též. Za vhodnější tedy považujeme variantu dvě stě korun deset haléřů. V úvahu též přichází varianta, kdy jsou haléře (i v číselném zápisu) vyjádřeny v desetinách, tzn. dvě stě celých deset setin korun (200,10 Kč).
Téma: Desetinné číslo
Klíčové slovo: peněžní částka
Dotaz: Proč se uvádění pomlčky po desetinné čárce za peněžní částkou, např. 500,– Kč, považuje za nevhodné?
Odpověď: U elektronicky zpracovaných dokumentů není potřeba se obávat možnosti dopisování dalších čísel. Uvádění pomlčky po desetinné čárce je proto nadbytečné a současná typografická norma je považuje za nevhodné.
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: rozinkovojablečný
Varianty: rozinkovojablečný; rozinkovo-jablečný
Dotaz: Slovo rozinkovojablečný bych měla nejspíš psát dohromady, nikoli se spojovníkem, že?
Odpověď: Ano, náležitý způsob je rozinkovojablečný. Pokud je zakončení první části -(ov)o, pak píšeme složené přídavné jméno dohromady. Spojovník používáme pro oddělení obou souřadných složek tehdy, je-li první složka složeného přídavného jména zakončena na -sko, -cko, -ně nebo -ově. 
Doplňujeme ještě, že první část složeného výrazu může být v tomto případě tvořena jak celým, tak zkráceným kmenem přídavného jména; je tedy možné psát rozinkovojablečný i rozinkojablečný (podobně např. tvarohovomakový i tvarohomakový, levandulovoskořicový i levanduloskořicový, majonézovojogurtový i majonézojogurtový)
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: medovozázvorový
Varianty: medovozázvorový; medovo-zázvorový
Dotaz: Slovo medovozázvorový píšeme se spojovníkem?
Odpověď: Spojovník používáme pro oddělení obou souřadných složek tehdy, je-li první složka složeného přídavného jména zakončena na -sko, -cko, -ně nebo -ově. Pokud je zakončení první části -(ov)o, pak píšeme složené přídavné jméno dohromady. Náležitý způsob je tedy: medovozázvorový.
Téma: Desetinné číslo
Klíčové slovo: zlomek
Dotaz: Píše se ve smíšených zlomcích mezi celým číslem a zlomkem mezera, nebo ne?
Odpověď: Je-li zlomek zapsán lomítkem a číslicemi, mezeru mezi celým číslem a zlomkem píšeme (např. 1 1/2 = jeden a půl), je-li zlomek zapsán pomocí šikmé zlomkové čáry, mezeru mezi celým číslem a zlomkem neděláme (např. 1½).
Téma: Zápis přejatého slova
Klíčové slovo: balzamiko
Varianty: balzamiko; balzamico
Dotaz: Mám psát balzamico, nebo balzamiko? A je ve slově z, nebo s?
Odpověď: Výkladové slovníky slovo bohužel nezachycují, doklady užití jsou značně rozkolísané – užívají se podoby balsamico, balsamiko, balzamico, balzamiko. Doporučujeme volit podobu odpovídající výslovnosti, tj. balzamiko, rovněž v ČNK je tato podoba četnější. Vzhledem k neustálenosti je však třeba respektovat i ostatní možnosti zápisu.
Téma: Vhodnost/správnost slova
Klíčové slovo: zmoci se
Dotaz: Je správně užito sloveso zmoci se ve větě "Dříve než se zmůžeme na odpověď..."?
Odpověď: Ano, podoba zmoci se je zde užita náležitě, slovník uvádí jako příklad užití tohoto slovesa "sotva se zmohl na odpověď".
Téma: Význam slova
Klíčové slovo: bluzon
Odpověď: Výraz bluzon má význam 'lehké sportovní oblečení na způsob bundy, zakončené páskem, pruhem pleteniny ap.'.
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: stavebněhistorický
Varianty: stavebněhistorický; stavebně-historický; stavebně historický
Dotaz: Píše se výraz stavebně-historický průzkum s pomlčkou, dohromady (stavebněhistorický), nebo odděleně (stavebně historický)?
Odpověď: Při psaní složených přídavných jmen s první složkou zakončenou na -sko, -cko, -ně nebo -ově se zápis zvlášť podle platných doporučení neužívá, píšeme je buď se spojovníkem (nikoli s pomlčkou), nebo dohromady. Podstatná je věcná znalost. Některá přídavná jména je teoreticky možné zapsat dvěma způsoby, psaním či nepsaním spojovníku pak rozlišujeme různé významy. Jestliže je východiskem podřadné slovní spojení stavební historie, pak složené přídavné jméno píšeme dohromady: stavebněhistorický. Nelze však vyloučit ani možnost, že jde o souřadné spojení, jehož složky jsou na stejné úrovni a mohly by být spojeny spojkou a (stavební a historický), v tom případě píšeme slovo se spojovníkem: stavebně-historický.
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: kulturněhistorický; kulturně-historický
Varianty: kulturněhistorický; kulturně historický; kulturně-historický
Dotaz: Píše se výraz kulturně-historický s pomlčkou, dohromady (kulturněhistorický), nebo odděleně (kulturně historický)? Dříve se slova na -ě psala samostatně, dnes je úzus, že se to začalo psát dohromady. Jak je to správně?
Odpověď: Nejprve upřesnění. Při psaní složených přídavných jmen s první složkou zakončenou na -sko, -cko, -ně nebo -ově se zápis zvlášť podle platných doporučení neužívá, píšeme je buď se spojovníkem (nikoli s pomlčkou), nebo dohromady. Podstatná je věcná znalost. Některá přídavná jména je teoreticky možné zapsat dvěma způsoby, psaním či nepsaním spojovníku pak rozlišujeme různé významy. 
Jestliže je východiskem podřadné slovní spojení kulturní historie, pak složené přídavné jméno píšeme dohromady: kulturněhistorický.
Může však jít i o souřadné spojení, jehož složky jsou na stejné úrovni a mohly by být spojeny spojkou a (kulturní a historický), v tom případě píšeme slovo se spojovníkem: kulturně-historický. 
Bez širšího kontextu, v němž je složené přídavné jméno užito, však není možné jednoznačně rozhodnout, kterou z variant užít.
Téma: Vhodnost/správnost slova
Klíčové slovo: letošek
Odpověď: Výraz letošek je plně spisovný.
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: speciálněpedagogický
Varianty: speciálněpedagogický; speciálně pedagogický
Dotaz: Užíváme výraz speciálněpedagogická diagnostika. Bylo nám už řečeno, že by se to mělo psát dohromady, ale mnozí trvají na zápisu zvlášť. Upřednostnil byste psaní dohromady, nebo zvlášť?
Odpověď: Složená přídavná jména bychom v souladu s platným doporučením měli psát buď se spojovníkem, nebo dohromady, psaní zvlášť se nedoporučuje. Při psaní složených přídavných jmen s první složkou zakončenou na -sko, -cko, -ně nebo -ově se neobejdeme bez věcné znalosti. Některá přídavná jména je teoreticky možné zapsat dvěma způsoby, psaní či nepsaní spojovníku rozlišuje různé významy. 
Psaní se spojovníkem (speciálně-pedagogický) by znamenalo, že jde o dvě složky: speciální a pedagogickou. V uvedeném příkladu jde – jak potvrzujete – o vztah k oboru speciální pedagogika. Východiskem je podřadné spojení, v němž jedna složka rozvíjí druhou. Taková složená přídavná jména píšeme dohromady: speciálněpedagogická diagnostika.
Téma: Desetinné číslo
Klíčové slovo: desetinné číslo
Dotaz: Oddělují se desetinná místa tečkou, nebo čárkou?
Odpověď: V českých textech by se pro oddělování desetinných částí čísel měla ve všech případech užívat pouze čárka.
Téma: Krátce, nebo dlouze?
Klíčové slovo: salon; salón
Varianty: salon; salón
Dotaz: Píše se ve slově salon dlouhé, nebo krátké o?
Odpověď: V souladu s dodatkem k PČP je možné možné psát salon i salón. Varianty jsou stylově rovnocenné. Srovnávací korpus SyD ukazuje, že podoba salon v psaných textech výrazně převažuje.
Téma: Desetinné číslo
Klíčové slovo: desetinné číslo
Dotaz: Je přípustné, aby byla v českém textu desetinná čárka nahrazena tečkou (např. v technických textech)?
Odpověď: V českých textech by se pro oddělování desetinných částí čísel měla ve všech případech užívat pouze čárka. Tečka může sloužit jedině k oddělování trojic číselných řádů peněžních částek v administrativních textech.
Téma: Krátce, nebo dlouze?
Klíčové slovo: panoráma
Varianty: panoráma; panorama
Dotaz: Vím, že při skloňování můžu psát krátce i dlouze panoramatu i panorámatu. Ale potřebuji ověřit, jestli může být s krátkým "a" i slovo v prvním pádě.
Odpověď: V souladu s příručkami bychom v prvním pádě měli kvantitu zachovávat, NASCS, PČP, SSČ i SSJČ uvádějí jedině podobu panoráma. Máte pravdu, že v 2. 3. 6. a 7. pádě jednotného čísla a v čísle množném můžeme použít jak krátké a, tak dlouhé á.
Téma: Desetinné číslo
Klíčové slovo: peněžní částka
Dotaz: Lze vyjádřit haléřovou hodnotu ve zlomcích?
Odpověď: V administrativních textech se nezaokrouhlená peněžní částka obvykle vyjadřuje pomocí desetinných čísel (např. 500,25 Kč) nebo se koruny a haléře rozepíší zvlášť (např. 500 Kč 25 h). Vyjádření haléřové hodnoty pomocí zlomku obvyklé není (ačkoliv ho nelze ve specifických kontextech vyloučit).
Téma: Krátce, nebo dlouze?
Klíčové slovo: portfolio
Varianty: portfolio; portfólio
Dotaz: Píše se portfolio krátce, nebo dlouze portfólio?
Odpověď: Náležitá podoba výrazu je podle NASCS portfolio (2. pád portfolia). Slovo píšeme s krátkým a.
Téma: Desetinné číslo
Klíčové slovo: peněžní částka
Dotaz: Uvádí se za peněžní částkou po desetinné čárce spojovník (tzn. 500,-), nebo pomlčka (500,– Kč)?
Odpověď: V administrativních textech se někdy pro vyjádření celé částky uvádí pomlčka po desetinné čárce. Tato pomlčka po desetinné čárce je ovšem nadbytečná. Namísto 500,– Kč doporučujeme psát 500 Kč.
Téma: Časový údaj
Klíčové slovo: čas
Dotaz: Píše se v zápisu časového údaje mezera za tečkou?
Odpověď: Při zápisu časového údaje (např. 15.00) se mezera za tečkou nedělá.
Téma: Slovní hříčka
Klíčové slovo: vír, výr
Varianty: víry; výry
Dotaz: Stalo se mi to při mé praxi. Rád fotím a tuhle jsem vyrazil k rybníku a na rybníku byl takový pěkný vír a nad rybníkem se zároveň vznášel výr (sova). Udělal jsem si takovou pěknou fotečku a chtěl jsem poslat zprávu přítelkyni, že oba v-ry se mi podařilo vyfotit. A nevěděl jsem, jestli mám psát í, nebo ý. Jak je to správně? Hraje roli životnost nebo abecední pořadí?
Odpověď: Zápis není možný. Životnost ani abecední řazení v tomto případě přednost nemá. Je to slovní hříčka, založená na tom, že větu můžeme vyslovit, protože ve výslovnosti i a y nerozlišujeme, ale pravopisně ji obvyklým způsobem (tj. napsáním jednoho písmena) zapsat nemůžeme. Dvě různá slova se zcela odlišným významem nelze shrnout pod jeden stejně vyslovovaný pojem. Řešením je zápis vyfotil jsem si vír i výra, který však ruší slovní hříčku. Stejně tak za vhodný nepovažujeme ani zápis s lomítkem: oba víry/výry nebo oba ví/ýry.
Téma: Slovní hříčka
Klíčové slovo: vír, výr
Varianty: víry; výry
Dotaz: Jaké i/y a proč by se napsalo ve větě zdálo se mi o v-rech, když předtím jsem viděla výra ušatého a vír ve vodě?
Odpověď: Žádné, protože jde o starou slovní hříčku založenou na tom, že větu můžeme vyslovit, protože v současné češtině ve výslovnosti i a y nerozlišujeme, ale pravopisně ji obvyklým způsobem (tj. napsáním jednoho písmena) řešit nelze. Jedná se o dvě různá slova se zcela odlišným významem, která nelze shrnout pod jeden pojem. Je to podobné, jako kdybychom chtěli jedním pojmem označit např. plot a plod. Vymýšlejí se různé "finty", jak zápis obejít, např. y s tečkou, popř. využití lomítka (o vírech/výrech nebo o ví/ýrech) – ty ale nelze doporučit. Řešením je zápis "zdálo se mi o víru a o výrovi", který však ruší slovní hříčku.
Téma: Slovní hříčka
Klíčové slovo: vír, výr
Varianty: víry; výry
Dotaz: Máme větu "Viděl jsem na větvi výra sledujícího vír na hladině. Oba v-ry jsem si vyfotil." Jaké i/y by se napsalo ve slově v-ry? Má přednost životnost, nebo slovo, které je uvedeno jako první?
Odpověď: Zápis není možný. Životnost ani pořadí slov v tomto případě přednost nemá. Je to slovní hříčka, založená na tom, že větu můžeme vyslovit, protože ve výslovnosti i a y nerozlišujeme, ale pravopisně ji obvyklým způsobem (tj. napsáním jednoho písmena) zapsat nemůžeme. Dvě různá slova se zcela odlišným významem nelze shrnout pod jeden stejně vyslovovaný pojem. Řešením je zápis vyfotil jsem si vír i výra, který však ruší slovní hříčku. Stejně tak za vhodný nepovažujeme ani zápis s lomítkem: oba víry/výry nebo oba ví/ýry.
Téma: Slovní hříčka
Klíčové slovo: vír, výr
Varianty: víry; výry
Dotaz: Volám znovu, protože s kolegy stále diskutujeme o větě "Na rybníce se vytvořil vír, nad ním právě letěl výr a oba v-ry se mi podařilo zachytit na jedné fotografii." Řekli jste mi, že to nejde zapsat, ale kolegové tvrdí, že to musí jít. Opravdu to nejde, když je takové zadání?
Odpověď: Tuto slovní hříčku opravdu nejde zapsat standardním způsobem, tzn. jedním z i/y. Možností je zápis s lomítkem: oba víry/výry nebo oba ví/ýry, ale ten také není přesný. Slovní hříčka je založena na využití homofonie. Homofony jsou slova zvukově shodná, ale graficky odlišná. Každé z nich se jinak píše a má jiný význam, proto je nelze shrnout pod jeden stejně znějící pojem. Pokud bychom dosadili např. výrazy kočka a pes, můžeme je označit pouze nadřazeným pojmem zvířata, ale nikoli společným označením kočka/pes.
Podstata této hříčky je založena na tom, že větu můžeme vyslovit, protože ve výslovnosti dnes i a y nerozlišujeme, ale pravopisně ji obvyklým způsobem (tj. napsáním jednoho písmena) zapsat nelze.
Téma: I/y rozlišuje význam slova či předpony
Klíčové slovo: diskomfort
Varianty: diskomfort; dyskomfort
Dotaz: Píše se diskomfort dýchání, nebo dyskomfort? Nacházíme doklady na obě možnosti, jsou možné obě? Porovnáváme to s dalšími výrazy, jako je třeba dyslálie, ale kolegyně tvrdí, že jsme slovo převzali z angličtiny a má být měkké.
Odpověď: Přestože výkladové slovníky češtiny bohužel tento výraz nezachycují a doklady z ČNK ukazují, že psaní opravdu není ustálené, doporučujeme na základě významu předpon dis- a dys- psát diskomfort. Výraz diskomfort zachycuje Velký lékařský slovník. 
Latinská předpona dis- odpovídá české předponě roz-, popř. ne-, ve slově diskomfort jde o význam 'nekomfort' (obdobně např. disharmonie = nesoulad, diskontinuita = nesouvislost, nespojitost, rozpojenost).
Předpony dis- a dys- jsou významově poměrně blízké. Výrazy s řeckou předponou dys- jsou většinou úzce odborné termíny lékařské nebo psychologické (např. dysfunkce, dyslexie), zatímco slova s latinskou předponou dis- patří do různých oblastí odborného vyjadřování (disproporce, diskvalifikovat, dislokace).
Téma: I, nebo y?
Klíčové slovo: vytipovat
Varianty: vytipovat; vytypovat
Dotaz: Potřebujeme napsat "vytipovat místo pro úložiště jaderného odpadu." Všichni bychom dali přednost psaní s i, ale jedna kolegyně prosazuje y. Je nám zřejmý rozdíl mezi slovy tip a typ, rádi bychom ale měli jistotu, že můžeme psát "vytipovat místo".
Odpověď: Souhlasíme s vámi a doporučujeme psát -i-: vytipovat místo pro úložiště jaderného odpadu. Sloveso vytipovat má význam odpovídající smyslu uvedené věty: odhadem vybrat z více možností; doporučit; navrhnout.
Kolegyně má pravdu v tom, že příručky (PČP, NASCS a SSČ) sloveso vytypovat zaznamenávají. NASCS a SSČ této variantě přisuzují význam 'vybrat/stanovit jako (vhodný) typ'. I přes zachycení ve zmíněných příručkách bychom sloveso vytypovat k užívání nedoporučovali. Lze totiž pochybovat o tom, zda se zmíněný význam v současných českých textech vůbec uplatňuje. Je pravděpodobné, že se sloveso vytypovat (a také *typni si, kdo vyhraje apod.) často objevuje mylně místo náležitého vytipovat, tipnout si. Stejné doporučení najdete i na stránkách IJP u hesla vytipovat, kde jsou pro ilustraci uvedeny i příklady: vytipovat priority; zdroje rizik byly vytipovány na základě analýzy; na funkci vytipovali dva kandidáty.
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: když tak
Varianty: když tak
Dotaz: Píše se kdyžtak, nebo jen když tak?
Odpověď: Jde o dvě samostatná slova, píšeme jen zvlášť: když, tak.
Téma: I, nebo y?
Klíčové slovo: chvályhodný
Varianty: chvályhodný; chválihodný
Dotaz: Píše se chválihodný, nebo chvályhodný? Je to odvozené od slova chvála, nebo chválit?
Odpověď: Píšeme chvályhodný. Jde o spřažený výraz vniklý ze slov hodný chvály (podobně jsou tvořeny např. slova provozuschopný, ziskuchtivý).
Téma: Zápis přejatého slova
Klíčové slovo: tyátr
Varianty: tyátr; tyjátr
Dotaz: Píšeme tyátr, nebo tyjátr? V PSJČ jsem našla jen zápis tyátr, v jiných slovnících jsem slovo neobjevila.
Odpověď: Nejde o spisovný výraz, takže jeho podoba nemusí být přesně daná, ale slovníky – nejenom PSJČ, ale i novější SSJČ a NASCS – zachycují jen podobu bez j, tedy tyátr.
Téma: Slovní hříčka
Klíčové slovo: vír, výr
Varianty: víry; výry
Dotaz: Studenti přinesli takovou perličku, ráda bych si ověřila řešení. Jde o věty: "Nad hlavou mi poletoval velký výr a ve vodě vznikl vír. Oba v-ry jsem vyfotil."
Odpověď: Jde o starou slovní hříčku. Větu můžeme vyslovit, protože ve výslovnosti i a y nerozlišujeme, ale pravopisně ji obvyklým způsobem (tj. napsáním jednoho písmena) řešit nelze – jedná se o dvě různá slova se zcela odlišným významem (jedno rodu mužského životného, druhé mužského neživotného), která nelze shrnout pod jeden pojem. Nelze doporučit ani zápis s lomítkem: oba víry/výry nebo oba ví/ýry. Řešením je zápis vyfotil jsem vír i výra, který však ruší slovní hříčku.
Téma: Zápis přejatého slova
Klíčové slovo: mítink
Varianty: mítink; míting
Dotaz: Píše se mítink, nebo míting? A jen se ujišťuji, že ve slově je měkké í.
Odpověď: V souladu s příručkami píšeme mítink (s k). Počeštěnou podobu mítink uvádějí jak novější příručky (SSČ, NASCS), tak už i SSJČ ze 60. let.