ctu-aic/questions_ujc_cas_cs huggingface dataset:
Téma: Slovesa a slova od nich odvozená: směřování dohromady, zmenšení objemu, až zániku
Klíčové slovo: skružování; předpona s; předpona z
Varianty: skružování; zkružování
Odpověď: Slovesa (a slova od nich odvozená) s významem 'směřování dohromady' či 'zmenšení objemu, až zániku' se píšou s předponou "s(e)".
Téma: Slovesa a slova od nich odvozená: směřování dohromady, zmenšení objemu, až zániku
Klíčové slovo: sběh; předpona s; předpona z
Varianty: sběh; zběh
Dotaz: Jaká předpona (s-, nebo z-) se píše ve spojení s/zběh vojáků?
Odpověď: Toto spojení nese význam 'shromáždění vojáků', v takovém případě je náležité užít předponu s-.
Téma: Slovesa a slova od nich odvozená: více možných nabídnutých významů
Klíčové slovo: zbít; sbít; předpona z; předpona s
Varianty: zbít; sbít
Dotaz: Jaký je rozdíl mezi slovesy zbít a sbít?
Odpověď: Podoba se "z" (zbít) nese význam 'ztlouci, zmlátit'. Podoba se "s" (sbít) znamená 'přitlouct k sobě (sbít prkna apod.)'.
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: hygienicko-epidemiologický
Varianty: hygienicko-epidemiologický
Dotaz: Myslím, že hygienicko-epidemiologická stanice píšeme se spojovníkem, je to tak?
Odpověď: Souhlasíme s vámi, jde o dvě souřadně spojené složky (hygienický a epidemiologický), proto složené přídavné jméno, jehož první složka končí na -cko (totéž platí pro přídavná jména s první složkou zakončenou na -sko, -ně a -ově), píšeme se spojovníkem: hygienicko-epidemiologická stanice.
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: latinskoamerický
Varianty: latinskoamerický; latinsko-americký
Dotaz: Píšeme latinskoamerické tance dohromady, nebo se spojovníkem?
Odpověď: Spojovník v tomto případě nepíšeme. Přídavné jméno souvisí se slovním spojením Latinská Amerika. Pokud je základem složeného přídavného jména s první složkou zakončenou na -sko, -cko, -ně nebo -ově podřadné spojení, v němž jedna složka rozvíjí druhou, píšeme adjektivum dohromady: latinskoamerické tance. 
Psaní se spojovníkem by odkazovalo ke dvěma souřadně spojeným složkám: latinský a americký.
Téma: Slovesa a slova od nich odvozená: více možných nabídnutých významů
Klíčové slovo: smáčknout; zmáčknout; předpona s; předpona z
Varianty: smáčknout; zmáčknout
Odpověď: Lze psát jak zmáčknout, tak smáčknout. Volba předpony význam jen nepatrně odstiňuje. Běžnější je přitom podoba zmáčknout.
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: zahraničněpolitický
Varianty: zahraničněpolitický; zahraničně-politický
Dotaz: Píšeme zahraničně-politický komentář se spojovníkem?
Odpověď: Spojovník zde nepíšeme. Pokud je základem složeného přídavného jména s první složkou zakončenou na -sko, -cko, -ně nebo -ově podřadné spojení, v němž jedna složka rozvíjí druhou – v tomto případě jde nepochybně o slovní spojení zahraniční politika –, píšeme adjektivum dohromady: zahraničněpolitický komentář.
Téma: Slovesa a slova od nich odvozená: směřování dohromady, zmenšení objemu, až zániku
Klíčové slovo: sjednat; předpona s; předpona z
Varianty: sjednat; zjednat
Odpověď: Slovesa (a slova od nich odvozená) s významem 'směřování dohromady' či 'zmenšení objemu, až zániku' se píšou s předponou "s(e)".
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: česko-německý
Varianty: česko-německý
Dotaz: Píšeme česko-německá hranice se spojovníkem?
Odpověď: Ano, spojení česko-německý píšeme se spojovníkem. Výraz patří ke složeným přídavným jménům s první složkou zakončenou na -sko, -cko, -ně nebo -ově, jehož složky jsou na stejné úrovni. U těchto souřadných spojení oddělujeme jednotlivé složky spojovníkem: česko-německá hranice.
Téma: Barvy
Klíčové slovo: světležlutý
Varianty: světležlutý; světle žlutý
Dotaz: Světležlutý píšu dohromady stejně jako tmavomodrý?
Odpověď: Spojení s příslovci světle, tmavě, bledě je možné psát zvlášť i dohromady: světle žlutý (i světležlutý), tmavě červený (i tmavěčervený), bledě modrý (i bleděmodrý). Končí-li první složka na -o (např. tmavomodrý, světlovlasý), píšeme výrazy jedině dohromady.
Téma: Barvy
Klíčové slovo: tmavomodrý
Varianty: tmavomodrý
Dotaz: Tmavomodré tričko píšeme dohromady, že?
Odpověď: Ano, přídavné jméno tmavomodrý píšeme dohromady. Končí-li první složka na -o (např. tmavozelený, světlovlasý), píšeme výrazy jedině dohromady. Pokud bychom užili podobu tmavě, je možné psát jak zvlášť tmavě modrý, tak dohromady tmavěmodrý.
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: neboli
Varianty: neboli; nebo-li
Dotaz: Máme větu "Nejvíce se chlapci líbila babočka osiková neboli černopláštník". Máme psát neboli, nebo nebo-li?
Odpověď: Složenou spojku neboli píšeme dohromady, obdobně např. zdali, jestli, čili.
Spojovníkem se spojka -li připojuje pouze ke slovesu, např. máš-li, napsala-li, udělal-li.
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: zdali
Varianty: zdali; zda-li
Dotaz: Ve větě "Napiš, zdali přijedeš" píšu zda-li se spojovníkem?
Odpověď: Ne, v tomto případě je spojka -li součástí složené spojky, proto píšeme celé slovo dohromady: zdali. Stejně píšeme např. i výrazy čili, jestli, neboli.
Spojovníkem se spojka -li připojuje ke slovesu, např. máme-li, napíšu-li, udělal-li.
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: má-li
Varianty: má-li; má li
Dotaz: Mohu napsat má-li se spojovníkem i bez něj? Jde o větu "má-li tomu věřit".
Odpověď: Spojka -li nestojí nikdy samostatně, připojuje se ke slovesu spojovníkem: má-li tomu věřit. 
V případě, že je -li součástí složené spojky, píšeme celé slovo dohromady (zdali, čili, jestli, neboli).
Téma: Barvy
Klíčové slovo: žlutozelený
Varianty: žlutozelený; žluto-zelený
Dotaz: Máme větu "Oblékla si jednobarevný žlutozelený kostým". Píšu žlutozelený dohromady, nebo se spojovníkem (žluto-zelený)?
Odpověď: Je-li kostým jednobarevný, pak složené přídavné jméno vyjadřuje barevný odstín, proto píšeme jeho složky dohromady, bez spojovníku: žlutozelený kostým.
Spojovník píšeme mezi částmi složeného přídavného jména označujícího barvy v případě, že označujeme dvě samostatné (tedy oddělené) barvy, např. žluto-zelené pruhované tričko, červeno-modro-bílá vlajka. Výjimkou je tradiční psaní slova černobílý.

Toto doporučení je od roku 2019 uvedeno na stránkách IJP. Ke zjednodušení došlo proto, že podle původního pravidla (uvedeného v PČP) bylo třeba rozlišovat, zda může určitá kombinace barev tvořit barevný odstín, či ne. Pokud odstín nebylo možné vytvořit, psalo se celé přídavné jméno dohromady bez spojovníku (např. černobílý, červenomodrobílý). Pokud bylo možné barevný odstín vytvořit (např. žlutozelený, zelenomodrý), pak se v případě dvou samostatných barev psalo slovo se spojovníkem (žluto-zelený, zeleno-modrý). Aplikaci tohoto pravidla však znesnadňovala nejistota, které barvy spolu mohou tvořit barevný odstín, a které ne.
Téma: Armáda
Klíčové slovo: ozbrojené síly České republiky
Varianty: ozbrojené síly České republiky; Ozbrojené síly České republiky
Dotaz: Píše se ve spojení ozbrojené síly České republiky ve slově ozbrojený velké, nebo malé písmeno?
Odpověď: Spojení ozbrojené síly České republiky je obecné pojmenování, proto je namístě psát u slova ozbrojený malé písmeno, a to i přesto, že za spojením ozbrojené síly následuje oficiální název státu. Stejně se píšou ozbrojené síly Spojených států amerických apod.
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: bůhví
Varianty: bůhví; bůh ví
Dotaz: Mohu napsat slovo bůhví ve větě "bůhví po kolikáté" dohromady?
Odpověď: Ano, výraz bůhví píšeme dohromady; je takto zachycen už v SSJČ. Zápis "bůhví po kolikáté" je v pořádku.
Téma: Terminografie
Dotaz: Nejsem si jistá správnou podobou přídavného slova tepelnětechnický, stavebnětechnický, stavebněakustický atd. V rámci jednoho textu nejsou tyto a další výrazy zapisovány jednotně.
Odpověď: V některých případech je pro správné užití složeného přídavného jména nezbytná znalost terminologie daného oboru. Uvedené výrazy je proto vhodné konzultovat z hlediska významu i s odborníky na tuto oblast.
Téma: Výslovnost konkrétního slova (hláskového spojení, spojení slov atp.)
Klíčové slovo: sakristie
Varianty: [zákristyje]; [sakristyje]
Dotaz: Jaká je v češtině správná výslovnost slova sakristie?
Odpověď: Podle slovníků i ortoepické kodifikace by se slovo psané jako sakristie mělo číst [sakristyje]. Existuje však i grafická podoba zákristie s výslovností [zákristyje]. Zatímco v psaném jazyce převažuje varianta sakristie, v běžně mluvené řeči je častější podoba [zákristyje].
Téma: Jak mám používat jazykový korpus daného typu?
Klíčové slovo: jazykový korpus
Dotaz: Můžu se i já podívat do Českého národního korpusu?
Odpověď: Ano, základní funkce Českého národního korpusu jsou dostupné i bez nutnosti registrace.
Téma: Kde je možné získat/najít příručku daného typu?
Klíčové slovo: jazyková příručka
Dotaz: Kde mohu najít Slovník nespisovné češtiny?
Odpověď: Slovník Nespisovné češtiny je dostupný pouze v tištěné podobě, tedy v knihovnách a knihkupectvích.
Téma: Výslovnost konkrétního slova (hláskového spojení, spojení slov atp.)
Klíčové slovo: shnilý
Varianty: [schňilí]; [zhňilí]
Dotaz: Jaká je v češtině spisovná výslovnost slova shnilý? Všímám si, že v Brně se říká [zhňilí] a v Praze [schňilí].
Odpověď: Na území Česka se lze setkat se dvěma variantami výslovnosti skupiny zapisované jako "sh": [sch] a [zh]. Za spisovné jsou považovány obě dvě, slova jako shnilý, shánět, shoda, shrbený, shromáždit se nebo na shledanou je ortoepické vyslovovat jako [schňilí] i [zhňilí], [scháňet] i [zháňet], [schoda] i [zhoda], [schrbený] i [zhrbený], [schromážďit se] i [zhromážďit se], [na schledanou] i [na zhledanou]. V této souhláskové skupině tedy může probíhat jak spodoba znělosti zpětná, tak postupná. Zjednodušeně řečeno výslovnost [sch] převládá v Čechách, [zh] pak na Moravě a ve Slezsku; toto rozdělení však nemusí platit absolutně, záleží rovněž na konkrétních výrazech obsahujících skupinu "sh", nechovají se totiž vždy zcela jednotně (srov. např. Český jazykový atlas). Pokud mluvčí užívá podoby typu shody [schody], sházet [scházet], neliší se zvukově nijak od výrazů schody, scházet. Nebezpečí nedorozumění však ve větné souvislosti nehrozí.
Ne u všech slov, v nichž se píše skupina "sh", se však dvojí výslovnostní podoba vyskytuje. Pouze [zh] je spisovné např. ve spřežkách shora, shůry, ve slovesech shladit, shluknout se, shoblovat a v podstatném jméně shluk. Připomeňme rovněž, že uvedená pravidla platí výhradně pro skupinu "sh", nikoli např. "zh". Zatímco sloveso shlédnout tak může mít dvě ortoepické výslovnostní podoby: [schlédnout] i [zhlédnout], sloveso zhlédnout pouze jednu: [zhlédnout].
Téma: Terminografie
Dotaz: Je správně zapsáno spojení edafická půdoochranná funkce nebo je třeba psát je s pomlčkou?
Odpověď: Pro zodpovězení tohoto dotazu je třeba jistá znalost terminologie z oblasti lesnictví. Doporučili bychom uvedené spojení konzultovat z hlediska významu s odborníkem daného oboru.
Téma: Zkoumání úzu a jazykové normy
Dotaz: Hraje v jazykové problematice roli i otázka názoru, nebo by hrát roli neměla?
Odpověď: Je nesporné, že lidé zaujímají k užívání jazykových prostředků určité postoje. Tyto postoje jsou pak sdíleny větší či menší množinou uživatelů jazyka. Jazykové příručky, například slovníky, by v ideálním případě měly zachycovat široce sdílenou jazykovou normu, tedy jak jsou jednotlivé jazykové prostředky akceptovány v jazykovém společenství.
Téma: Obecné principy slabikování
Klíčové slovo: slabikotvorné m
Dotaz: Může být souhláska "m" slabikotvorná?
Odpověď: Ano, v češtině může "m" plnit funkci slabikotvorné souhlásky, i když tento jev není příliš běžný. Může se vyskytovat zejména ve druhé slabice číslovek sedm a osm a dále pak v některých vlastních jménech, např. Rožmberk.
Téma: Slabikování konkrétního slova, počet slabik ve slově
Klíčové slovo: osm
Dotaz: Kolik slabik má slovo osm (vysloveno jako [osm])?
Odpověď: Slovo osm má dvě slabiky (druhá slabika obsahuje slabikotvornou souhlásku "m"). Dodejme, že podle ortoepické kodifikace je možné (nikoli nutné) v číslovkách sedm a osm a také ve slovech od nich odvozených užívat vkladný vokál "u", výslovnost [sedum] a [osum] je považována nejen za pohodlnější pro mluvčího, ale i zřetelnější pro posluchače. Avšak i v tomto případě má slovo osm [osum] slabiky dvě.
Téma: Slabikování konkrétního slova, počet slabik ve slově
Klíčové slovo: sedm
Dotaz: Kolik slabik má slovo sedm (vysloveno jako [sedm])?
Odpověď: Slovo sedm [sedm] má dvě slabiky (druhá slabika obsahuje slabikotvornou souhlásku "m"). Dodejme, že podle ortoepické kodifikace je možné (nikoli nutné) v číslovkách sedm a osm a také ve slovech od nich odvozených užívat vkladný vokál "u", výslovnost [sedum] a [osum] je považována nejen za pohodlnější pro mluvčího, ale i zřetelnější pro posluchače. Avšak i v tomto případě má slovo sedm [sedum] slabiky dvě.
Téma: Jednoduchý podmět – mn. č. r. stř.
Klíčové slovo: ta poranění
Dotaz: Ráda bych věděla, jaký je správný tvar přídavného jména ve spojení "mnohočetná poranění". Má být na konci "á"?
Odpověď: Ano, podmětem je jméno středního rodu v množném čísle. Aby bylo dodrženo pravidlo shody, je třeba užít koncovky "-á", tedy "mnohočetná poranění".
Téma: Vhodnost/správnost slova
Klíčové slovo: kterýžto
Dotaz: Mohu v textu použít výraz kterémžto?
Odpověď: Výraz kterýžto (jehož je kterémžto tvarem) je zastaralý a knižní. Jeho užití je tedy vhodné v případě, že jsou tyto rysy v souladu s charakterem daného textu.
Téma: Vhodnost/správnost slovního spojení
Klíčové slovo: semo tamo
Odpověď: Výraz semo tamo nepovažujeme za spisovný.
Téma: Synonymie
Klíčové slovo: syntéza
Dotaz: Je slovo syntéza přejaté a má nějaký ekvivalent domácího původu?
Odpověď: Slovo syntéza bylo přejato z řečtiny, má obecný význam 'shrnutí, sjednocení jednotlivých částí, složek v celek', v různých oborech má pak určité specifické významy, např. v chemii 'pochod, při němž se dvě nebo více látek slučuje v jednu' – v tomto významu má syntéza synonymum slučování. V obecném významu lze syntézu za určitých okolností nahradit výrazem shrnutí (jestliže je z kontextu dostatečně zřejmé, o jaký druh shrnutí se jedná).
Téma: Vhodnost/správnost slova
Klíčové slovo: vyndat
Odpověď: Slovník spisovné češtiny hodnotí sloveso vyndat jako hovorové.
Téma: Stylová charakteristika slova
Klíčové slovo: petarda
Odpověď: Podle Nového akademického slovníku cizích slov je slovo petarda ve významech 'malá ruční závěsná tříštivá puma vybuchující pomocí doutnáku' a 'pyrotechnický prostředek se zvukovým a světelným efektem' spisovné, význam 'prudká rána' slovník řadí do sportovního slangu.
Téma: Význam slova
Klíčové slovo: zvýšený
Dotaz: Zahrnuje význam slova zvýšený údaj o tom, kolikrát je něco zvýšené? Jestliže je např. hodnota spotřeby šestkrát vyšší než obvykle, může se ještě jednat o "zvýšenou spotřebu", nebo už jde o "vysokou spotřebu"?
Odpověď: Význam slova zvýšený je v tomto ohledu nespecifický, má obecnou povahu: 'vyšší než normální; zvětšený'. Označovat šestkrát vyšší spotřebu jako zvýšenou je velmi neobvyklé a matoucí, ale přesná hranice mezi zvýšeným a vysokým v jazyce neexistuje.
Téma: Barvy
Klíčové slovo: červenohnědý
Varianty: červenohnědý; červeno-hnědý
Dotaz: Potřebuji napsat červenohnědá barva. Ve vzorníčku mají jednu barvu. Jak to mám zapsat?
Odpověď: Pokud jde o barevný odstín (tedy červenou barvu s nádechem do hněda / hnědou barvu s nádechem do červena), pak píšeme přídavné jméno červenohnědý dohromady. Podle současného doporučení píšeme mezi částmi složeného přídavného jména označujícího barvy spojovník, jestliže označujeme dvě samostatné (tedy oddělené) barvy, např. žluto-zelené pruhované tričko, červeno-modro-bílá vlajka, červeno-hnědý kostkovaný kabát. Výjimkou je tradiční psaní slova černobílý. Popisujeme-li barevný odstín, píšeme složky dohromady, bez spojovníku (např. žlutozelený, tj. žlutý odstín zelené barvy).

Toto doporučení je od roku 2019 uvedeno na stránkách IJP. Ke zjednodušení došlo proto, že podle původního pravidla (uvedeného v PČP) bylo třeba rozlišovat, zda může určitá kombinace barev tvořit barevný odstín, či ne. Pokud odstín nebylo možné vytvořit, psalo se celé přídavné jméno dohromady bez spojovníku (např. černobílý, červenomodrobílý). Pokud bylo možné barevný odstín vytvořit (např. žlutozelený, zelenomodrý), pak se v případě dvou samostatných barev psalo slovo se spojovníkem (žluto-zelený, zeleno-modrý). Aplikaci tohoto pravidla však znesnadňovala nejistota, které barvy spolu mohou tvořit barevný odstín, a které ne.
Téma: Barvy
Klíčové slovo: bílobéžový
Varianty: bílobéžový; bílo-béžový
Dotaz: Potřebuji napsat bílobéžová barva. Ve vzorníčku mají jednu barvu. Má se to psát se spojovníkem?
Odpověď: Pokud jde o barevný odstín (tedy bílou barvu s nádechem do béžové), pak píšeme přídavné jméno bílobéžový dohromady. Podle současného doporučení píšeme mezi částmi složeného přídavného jména označujícího barvy spojovník, jestliže označujeme dvě samostatné (tedy oddělené) barvy, např. žluto-zelené pruhované tričko, červeno-modro-bílá vlajka, bílo-béžové puntíkované povlečení. Výjimkou je tradiční psaní slova černobílý. Popisujeme-li barevný odstín, píšeme složky dohromady, bez spojovníku (např. žlutozelený, tj. žlutý odstín zelené barvy).

Toto doporučení je od roku 2019 uvedeno na stránkách IJP. Ke zjednodušení došlo proto, že podle původního pravidla (uvedeného v PČP) bylo třeba rozlišovat, zda může určitá kombinace barev tvořit barevný odstín, či ne. Pokud odstín nebylo možné vytvořit, psalo se celé přídavné jméno dohromady bez spojovníku (např. černobílý, červenomodrobílý). Pokud bylo možné barevný odstín vytvořit (např. žlutozelený, zelenomodrý), pak se v případě dvou samostatných barev psalo slovo se spojovníkem (žluto-zelený, zeleno-modrý). Aplikaci tohoto pravidla však znesnadňovala nejistota, které barvy spolu mohou tvořit barevný odstín, a které ne.
Téma: Významový rozdíl mezi slovy
Klíčové slovo: dříví vs. dřevo
Odpověď: Výraz dříví má význam 'hromada dřev, kusy dřeva', dřevo má význam 'materiál z kmenů a větví stromů a keřů i jeho jednotlivý kus'.
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: tepelnětechnický
Varianty: tepelnětechnický; tepelně technický; tepelně-technický
Dotaz: Bude slovo tepelnětechnické dohromady? Jde o tepelnětechnické vlastnosti stavby.
Odpověď: Bohužel nevíme přesně, co se za výrazem skrývá. Věcné znalosti jsou podmínkou správného zápisu. Složená přídavná jména s první složkou zakončenou na -sko, -cko, -ně nebo -ově píšeme dnes buď se spojovníkem, nebo dohromady. 
Zápis se spojovníkem tepelně-technický odkazuje ke dvěma souřadně spojeným složkám: tepelné a technické. V tomto případě je přídavné jméno pravděpodobněji odvozeno ze slovního spojení tepelná technika. Jde o podřadné spojení, v němž jedna složka rozvíjí druhou – taková slova píšeme dohromady – tepelnětechnické vlastnosti stavby.
Téma: Barvy
Klíčové slovo: černo-bílý
Varianty: černobílý; černo-bilý
Dotaz: Vím, že černobílý se píše skoro vždycky dohromady. Ale co když jde o černo-bílý provoz? To přece není odstín, nejde o barvy, ale o hygienický a nehygienický provoz, tedy o dva provozy. Jak to máme zapsat?
Odpověď: Složené přídavné jméno černobílý se doporučuje psát dohromady v tradičních vžitých slovních spojeních, např. se slovy film, fotografie, televizor (tedy jako protiklad ke slovu barevný). Pokud složeným přídavných jménem označujeme dvě samostatné barvy, pak užijeme spojovník, např. černo-bíllý kostýmek. Stejně bychom tedy psali i černo-bílý provoz. Jestliže chcete zdůraznit, že se jedná o dva samostatné provozy, pak je vhodnější užít formulaci černý a bílý provoz.
Téma: Vhodnost/správnost slova
Klíčové slovo: kasárna, jatka
Dotaz: Jsou správné podoby kasárna, jatka, nebo jen kasárny, jatky?
Odpověď: Spisovné jsou podoby kasárny i kasárna, jatky i jatka (podoba jatka je frekventovanější).
Téma: Slovní hříčka
Klíčové slovo: bidlo, bydlo
Varianty: bidla; bydla
Dotaz: Mám věty "Pták má na stromě svoje bydlo, tedy obydlí. O strom je opřeno dlouhé bidlo. Zafoukal vítr a obě b_dla spadla." Jak to máme napsat? Jde to vůbec?
Odpověď: Jde o starou slovní hříčku, která nemá přímočaré řešení, např. preferencí měkkého i nebo zápisem s lomítkem: obě bidla/bydla spadla nebo obě bi/ydla spadla. Větu můžeme vyslovit, protože na rozdíl od našich předků ve výslovnosti i a y nerozlišujeme, ale pravopisně ji obvyklým způsobem (tj. napsáním jednoho písmena) řešit nelze. Jde o homofony, tedy slova zvukově shodná, ale graficky odlišná. Každé z nich se jinak píše a má jiný význam, proto je nelze shrnout pod jeden kompromisní pojem. Řešením by byl zápis "spadlo bydlo i bidlo", který však slovní hříčku ruší.
Téma: Vhodnost/správnost slova
Klíčové slovo: předjímat
Odpověď: Sloveso předjímat je spisovné, slovníky jej označují jako knižní. Má význam 'zachytit, vyjádřit předem, dříve'.
Téma: Slovní hříčka
Klíčové slovo: vír, výr
Varianty: víry; výry
Dotaz: Jaké i/y by se napsalo ve slově v-ry? Jde o větu: "Na rybníce se vytvořil vír, nad ním právě letěl výr. Oba v-ry jsem vyfotil."
Odpověď: Je to stará slovní hříčka záměrně formulovaná tak, abychom větu mohli vyslovit (protože v současné češtině ve výslovnosti i a y nerozlišujeme), ale pravopisně ji obvyklým způsobem (tj. napsáním jednoho písmena) řešit nelze. Jsou v ní užita dvě různá slova se zcela odlišným významem, která nelze shrnout pod jeden pojem. Nelze doporučit ani zápis s lomítkem: oba víry/výry nebo oba ví/ýry. Řešením je zápis vyfotil jsem vír i výra, který však ruší slovní hříčku.
Téma: Slovní hříčka
Klíčové slovo: vír, výr
Varianty: víry; výry
Dotaz: Máme slovní hříčku "Byl jsem na procházce, tam seděl starý výr. Ve vodě se udělal vír. Oba v-ry jsem si vyfotila." Jaké i/y by se napsalo ve slově v-ry? Myslím, že to nemá řešení, ale sousedka mě přesvědčuje, že to musí jít.
Odpověď: Popsaná situace opravdu nemá pravopisné řešení. Jak jste řekla, jde o slovní hříčku. Větu můžeme vyslovit, protože ve výslovnosti i a y nerozlišujeme, ale pravopisně ji obvyklým způsobem (tj. napsáním jednoho písmena) zapsat nelze. Jedná se o dvě různá slova se zcela odlišným významem, která nelze shrnout pod jeden pojem, což lze snadno ověřit např. náhradou synonymním slovem (třeba proud vody a pták). Nelze doporučit ani zápis s lomítkem: oba víry/výry nebo oba ví/ýry. Řešením je zápis vyfotila jsem si vír i výra, popř. vyfotila jsem obě komodity, které však ruší slovní hříčku.
Téma: Význam slova
Klíčové slovo: příští
Dotaz: Je "příští neděle" tato neděle, nebo až neděle následující po této neděli?
Odpověď: Výraz příští má význam '(nejdříve, nejblíže) následující; hned po tomto nejbližším následující, další'. Spojení "příští neděle" tedy může v různých situacích označovat buď nejblíže následující neděli, nebo neděli následující po této nejbližší neděli. Z důvodu této potenciální nejednoznačnosti proto doporučujeme užívat raději jednoznačné výrazy "tuto neděli" nebo "příští týden v neděli".
Téma: Tečka za větou končící úsekem, který je uzavřen otazníkem
Klíčové slovo: tečka
Varianty: ?.; ?
Dotaz: Mám uzavřít tečkou větu, na jejímž konci se uvádí název článku uzavřený otazníkem?
Odpověď: Končí-li věta úsekem, který je zakončen otazníkem, plní tento otazník funkci ukončovací interpunkčního znaménka – tečka se už tedy za ním nepíše.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: od – přes – až po
Odpověď: Tento typ přístavku nemá pevná interpunkční pravidla, některé případy píšeme s čárkou, jiné nikoli.
Téma: Obecná lingvistická terminologie
Klíčové slovo: onomastika
Dotaz: Co znamená termín onomastika?
Odpověď: Onomastika je nauka o vlastních jménech (propriích) zabývající se např. jejich původem a vývojem, systémem a rozšířením, ale i mnoha dalšími aspekty proprií. Podrobnější informace o této lingvistické disciplíně naleznete např. v Novém encyklopedickém slovníku češtiny, který je dostupný i on-line.
Téma: Výklad jména
Klíčové slovo: Jiří
Dotaz: Jaký je výklad mužského rodného jména Jiří?
Odpověď: Jméno Jiří pochází z řečtiny a znamená "zemědělec, rolník".