ctu-aic/questions_ujc_cas_cs huggingface dataset:
Téma: Konkurence předložek v a na
Klíčové slovo: na/v žebříčku
Varianty: na žebříčku; v žebříčku
Dotaz: Rád bych věděl, jakou předložku mám použít ve spojení se slovem "žebříček" (ve významu stupnice, např. hudební, sportovní žebříček). Je správně "na žebříčku", nebo "v žebříčku"?
Odpověď: Předložkové vazby obecně představují velmi proměnlivou a nejednotnou oblast, takže jednoduché a univerzální pravidlo, kdy užít předložku "v" a kdy předložku "na", bohužel neexistuje. K dispozici nemáme ani žádnou kodifikační příručku, která by poskytovala soupis závazných podob předložkových vazeb. Slovník spisovného jazyka českého zachycuje pod heslem "žebříček" pouze vazbu s předložkou "na" ("postoupit na společenském žebříčku"), stejně jako starší Příruční slovník jazyka českého ("Vypráví o podivných lidech, kteří přeskakují na žebříčku hodností ty druhé jen proto, že se znají s vlivnými lidmi"; "Zvítězila nad ničemným maloměstem, ve kterém chtěla vysoko zakotvit na společenském žebříčku"). Předložku "na" lze tedy pravděpodobně považovat za primární, což je nepochybně dáno i tím, že ve spojení se základním významem slova "žebří(če)k" je vžitá pouze předložka "na" (stojím "na" žebříku, nikoli "v" žebříku). Zároveň je však prokazatelné, že v přeneseném smyslu slova ("stupnice") se v úzu hojně užívá i předložka "v"; data Českého národního korpusu dokonce ukazují, že předložka "v" je v současném úzu až dvakrát častější. Původní prostorová představa žebříku tedy v povědomí uživatelů češtiny zřejmě slábne. Závěrem: vyloučit nelze ani jedno řešení, je na vás, zda se rozhodnete zaštítit slovníkovými definicemi, nebo doklady z úzu.
Téma: Nevyjádřený podmět
Klíčové slovo: nevyjádřený podmět
Dotaz: Když jakožto žena píšu e-mail jiné ženě, musí být ve větě "Hovořily jsme spolu" tvrdé y, přestože to, že píšu ženě, ve větě není explicitně uvedeno?
Odpověď: Jde o větu s nevyjádřeným podmětem. Pokud z kontextu (i mimo daný text) víme, že podmětem jsou dvě ženy, je opravdu namístě tvrdé y. To, že tato skutečnost ve větě není explicitně vyjádřena, není podstatné.
Téma: Stížnost na určitý jazykový prostředek
Klíčové slovo: projev rasismu
Dotaz: Vadí mi v češtině frazémy, které vnímám jako rasistické, např. "budeš makat jak barevnej" nebo "budeš makat, až zčernáš". Je možné nějak zabránit jejich užívání?
Odpověď: Jelikož Česká republika nemá jazykový zákon, lze v případě výrazů, které jsou nebo mohou být potenciálně urážlivé, pouze apelovat na zdvořilost mluvčích, aby tyto jazykové prostředky neužívali, nechtějí-li se někoho dotknout.
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: kontra-
Dotaz: Vím, že výraz kontra může fungovat i jako předložka, ale mě zajímají situace, kdy tvoří součást slov, např. kontraproduktivní, kontrazpravodajství. Psal bych je dohromady, ale nacházím i doklady na psaní se spojovníkem, proto si chci ověřit, jak je to správně.
Odpověď: Máte pravdu, výraz kontra může podle NASCS tvořit první část složených slov s významem 'proti, opačný' (popř. v hudebním prostředí 'o oktávu nižší'). Takové výrazy píšeme v češtině dohromady, např. kontrarevoluce, kontrašpionáž, kontraproduktivní, kontraindikace, kontrapozice, kontrazpravodajství. Zápis se spojovníkem (kontra-produktivní) je patrně ovlivněn angličtinou, jeho užití v češtině nedoporučujeme.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: než
Odpověď: Vedlejší větu vloženou do řídící věty oddělujeme čárkami z obou stran.
Téma: Odděluje se daný výraz čárkou (čárkami)?
Klíčové slovo: děti
Odpověď: Oslovení se odděluje čárkami, a to z obou stran, pokračuje-li za oslovením věta.
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: stejně jako
Odpověď: Jestliže je konstrukce se "stejně jako" užita coby prostředek vyjádření poměru slučovacího, píšeme mezi jednotlivými složkami několikanásobného větného členu čárku. Za poslední složkou čárku nepíšeme.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Dotaz: Píše se čárka před výrazem "asi" ve větě "Dochází mi, že jsem narazil(,) asi hlavou na ten kov"?
Odpověď: Příslovečné určení patří mezi rozvíjející větné členy, které lze do věty včlenit jako její významově těsnou nebo volnou součást. Podle toho lze volit psaní bez čárky i s čárkou. Volba interpunkčního řešení závisí na kontextu a také na preferenci pisatele (viz "konkrétní případ").
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Odpověď: Těsný přívlastek se čárkou (čárkami) neodděluje.
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: přívlastek postupně rozvíjející
Odpověď: Složky postupně rozvíjejícího přívlastku se čárkami neoddělují.
Téma: Platí pravidlo různovětého postavení spojek i pro vztažná zájmena?
Klíčové slovo: který pokud
Odpověď: Čárka se obvykle píše jen před prvním spojovacím výrazem (ať jde o spojku, nebo o vztažný výraz). Mezi oběma spojovacími výrazy se čárka píše pouze v případě, že pisatel příslušnou vedlejší větu chápe jako vsuvku.
Téma: Jakou doporučujete příručku pro danou problematiku?
Klíčové slovo: jazyková příručka
Dotaz: Ve které příručce najdu jednotlivé tvary určitého slova?
Odpověď: Doporučujeme vám Internetovou jazykovou příručku, která ve své slovníkové části obsahuje u uvedených hesel ohebných slov (podstatných jmen, zájmen, číslovek a sloves) tabulky jednotlivých tvarů.
Téma: Školní výuka
Klíčové slovo: didaktické postupy
Dotaz: V otázce z přijímacích testů z češtiny pro 9. ročník ZŠ mají žáci určit, které slovo neobsahuje předponu, a jako správná odpověď je uveden předmět. Zdá se mi to jako těžká otázka.
Odpověď: Jazyková poradna dokáže posoudit konkrétní jazykový problém, bohužel však nejsme didaktické pracoviště, a proto nemůžeme vydat stanovisko k aspektům zadání týkajícím se výuky, například k otázkám přiměřenosti úloh. Můžete zkusit najít odpověď na stránkách Asociace češtinářů (www.ascestinaru.cz), popřípadě tamtéž položit dotaz v on-line diskusi.
Téma: Desetinné číslo
Klíčové slovo: dvě celé
Varianty: dvě celé tři desetiny litru; dva celé tři desetiny litru
Dotaz: Vytvořili jsme reklamní text, jehož součástí je spojení "2,3 litru". Osoba, která reklamu namlouvala, číslo přečetla jako "dva celé tři desetiny litru". Zadavatel nám nyní reklamu vrátil s tím, že tam máme chybu, že jediná správná možnost zní "dvě celé tři desetiny litru". Uznávám, že tento způsob čtení je zcela jistě správný, ale chtěl jsem se zeptat, jestli je ten náš způsob zcela vyloučený.
Odpověď: Číslovka "dvě" je zde přívlastkem shodným výrazu "celá" (Slovník spisovného jazyka českého uvádí, že jde o zpodstatnělý tvar přídavného jména "celý" s významem "celé číslo"). Vzhledem k tomu, že výraz "celá" je jméno rodu ženského a číslovka "dvě" se s ním musí shodovat, je namístě pouze tvar "dvě" (tvar "dva" by signalizoval mužský rod). Syntax číslovek je však obecně málo zmapovaná oblast, takže se nelze opřít o žádný ucelený výklad. Je pravděpodobné, že spojení "dva celé (...)" je motivováno vztažením číslovky "dva" k počítanému předmětu; vzhledem k tomu, že je tento předmět mužského rodu ("litr"), vznikl vazebný můstek "dva celé litry". Ten však není neproblematický, protože pokud přidáme desetinná čísla, narazíme na rozpor: tvar počítaného předmětu po desetinných číslech se totiž řídí slovem "desetiny", a proto musí být ve 2. pádě. Vzniká tak agramaticky působící vazba "dva celé (...) litru". Závěrem: spojení "dva celé tři desetiny litru" do spisovného textu / kultivovaného přednesu nelze doporučit.
Téma: Přivlastňování podmětu
Klíčové slovo: svůj
Varianty: o jeho rameno; o své rameno
Dotaz: Mám před sebou větu "Jemně zvedl mou hlavu opřenou o jeho rameno". Nemělo by tu být "o své rameno", když to "rameno" patří podmětu?
Odpověď: Základní, poněkud zjednodušené pravidlo opravdu říká, že přivlastňujeme-li podmětu (původci děje), je namístě přivlastňovací zájmeno zvratné, nicméně ve skutečnosti existuje celá řada větných typů, v nichž se střetává více různých dějů a/nebo více participantů. V těch případech si se základním pravidlem nevystačíme. Ve vaší větě můžeme mluvit o tzv. zanořené (skryté) predikaci, která vynikne, když větu rozvineme, např. takto: "Jemně zvedl mou hlavu, která byla opřena o jeho rameno". Vidíme, že mezi podmět a přivlastňovací zájmeno je vložen další větný člen, o němž se něco říká, takže kdybychom zvolili zvratné zájmeno, mohlo by se zdát (jakkoli je to v tomto případě absurdní), že jde o rameno patřící hlavě. Při rozhodování, které zájmeno zvolit, vždy hraje důležitou roli jednoznačnost sdělení. V tomto případě je tedy užití nezvratného zájmena zcela v pořádku.
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: bezkolizně
Varianty: bezkolizně; bez kolizně
Dotaz: Při psaní textu mi webový korektor podtrhl slovo bezkolizně psané dohromady. Ale v možných opravách to nabízelo mj. slovo bezkolizní rovněž psané dohromady. Je možné, aby se psalo bez kolizně zvlášť a bezkolizní dohromady?
Odpověď: Obě slova – přídavné jméno bezkolizní i příslovce bezkolizně – píšeme v souladu s jazykovými příručkami dohromady. Komponent bez- tvoří součást mnohých slov (bezbariérový/bezbariérově, bezcenný/bezcenně, bezdůvodný/bezdůvodně...). Zvlášť bychom psali spojení předložky a podstatného jména, např. Závod proběhl bez kolize. Pravopisný korektor podtrhává výrazy, které nezná, nemusí tedy jít jen o chybně zapsané slovo.
Téma: Přivlastňování podmětu
Klíčové slovo: svůj
Varianty: na naši planetu; na svoji planetu
Dotaz: Zamotal jsem se do pravidel o distribuci přivlastňovacích zájmen, můžete mi poradit? Zarazila mě věta "Při pohledu na naši planetu zjišťujeme, jak je krásná". Nemělo by tam být zvratné zájmeno "svoji"? Zní mi to tedy strašně, ale podle pravidla, že přivlastňujeme-li podmětu, je namístě zvratné zájmeno, by to tak asi být mělo, nebo ne?
Odpověď: Základní pravidlo skutečně říká, že přivlastňujeme-li podmětu, je namístě přivlastňovací zájmeno zvratné, nicméně z tohoto pravidla existují výjimky. V množném čísle například musí platit, že podmět a "vlastník" jsou zcela totožní. To zde úplně neplatí, nevyjádřené "my" zde není blíže specifikováno. Lépe je to možná vidět na příkladu věty "Doma u televize fandíme našim fotbalistům". My, kteří doma fandíme, bezpochyby nejsme "vlastníky" fotbalistů, ti "patří" celému národu. Uvedená věta je tedy v pořádku.
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: přitom; při tom
Varianty: přitom; při tom
Dotaz: Nejsem si jistá, kdy se má psát přitom dohromady a kdy při tom zvlášť. Tam, kde jde jednoznačně o význam 'zároveň', to píšu dohromady, ale jindy váhám. Např. ve větě "Byl ošklivý a přitom sympatický" bych psala přitom dohromady. Je to možné?
Odpověď: Váhání se nedivíme, protože u dvojice "při tom" a "přitom" není vymezení rozdílu jednoznačné. Oslabuje se totiž chápání tohoto výrazu jako spojení předložky a ukazovacího zájmena a ve většině textů lze volbu odůvodnit jak významem 'zároveň' (pak volíme spřežku přitom), tak vztáhnutím na děj předchozí věty, ke kterému zájmeno odkazuje (pak píšeme zvlášť při tom). Modelovým příkladem může být věta: Hraje a přitom zpívá (= během hry na nástroj zároveň zpívá) i Hraje a při tom zpívá (= svou hru doprovází zpěvem – při hraní zpívá). Volba zápisu tedy často závisí na preferenci pisatele. V citovaném větě "Byl ošklivý a přitom sympatický" považujeme psaní dohromady za správné, náhrada slovem zároveň (ošklivý a zároveň sympatický) se tu přímo nabízí.
Téma: Oslovování
Klíčové slovo: slečna; paní
Dotaz: Nejsem si jist, kdy použít v e-mailu či dopisu oslovení "Vážená slečno" a kdy "Vážená paní". Poradíte mi?
Odpověď: V situacích, kdy si nejste jist, zda můžete ženu oslovit "Vážená slečno", doporučujeme zvolit oslovení "Vážená paní", které je neutrální a je možné užít jej vždy.
Téma: Přísudek jmenný se sponou
Klíčové slovo: příslovce/předložka v přísudku jmenném
Dotaz: Určují se ve škole přísudky, jejichž součástí je předložka nebo příslovce, např. "Stánek je na trhu", "Je mi dobře" ap., jako jmenné se sponou? Čekala bych, že zde může být pouze jméno, jak napovídá název.
Odpověď: Přísudek jmenný se sponou se nazývá jmenný proto, že nejčastěji v neslovesné části figurují právě jména (podstatná či přídavná). Mluvnice však pod přísudek jmenný se sponou běžně zahrnují i případy, kdy neslovesnou část tvoří příslovce či infinitiv (proto některé zdroje raději hovoří o "neslovesné" části). Spojení tvořená předložkou a jménem se ve jmenné části přísudku také běžně objevují. Např. Základní mluvnice českého jazyka, která shrnuje učivo v rozsahu základního a středního vzdělávání, uvádí ve výkladu o přísudku jmenném se sponou příklady "Tvoje práce je bez chyb" nebo "Venku je dnes hezky".
Téma: Případy (ne)užití genderové korektnosti
Klíčové slovo: garant; garantka
Dotaz: Měl by se název pracovní pozice přechýlit, je-li pracovní pozice použita ve spojení se jménem ženy? Měli bychom tedy používat spojení "garantka Jana Nováková", nebo "garant Jana Nováková"?
Odpověď: Označení pracovních pozic, které zastávají ženy, se v češtině běžně přechylují, proto doporučujeme užít variantu "garantka Jana Nováková".
Téma: Případy (ne)užití genderové korektnosti
Klíčové slovo: šperk
Dotaz: Na webu máme text: "Jediným skutečným šperkem muže je jeho žena. Šperkem ženy je šperk. Duše utváří ženu krásnou zevnitř, šperk zvenčí. Šperk odráží smysl pro detail, hodnotu či vzácnost. Šperk jako dárek je hmatatelným vyjádřením náklonnosti muže k ženě." Jedna klientka se ohradila, že ji první věta uráží. Myslíte si, že je v právu? Chtěli jsme vyjádřit, že muž považuje ženu za vzácnost.
Odpověď: Daná věta (Jediným skutečným šperkem muže je jeho žena.) je opravdu problematická. Čtenáři a čtenářky textu nemusí její význam interpretovat tak, jak zamýšlíte, mohou se ohradit, že žena není (jen) šperkem, ozdobou muže. Doporučujeme sdělení přeformulovat.
Téma: Typ 21
Klíčové slovo: 291 metrů
Varianty: 291 metr; 291 metrů
Dotaz: Opravuji text a zarazila mě vazba "291 metr". Kolega trvá na tom, že je to správně, já bych ale řekl spíš "291 metrů". Jaká možnost je správně?
Odpověď: Po složených číslovkách končících na "jeden", "dva", "tři", "čtyři" jsou dnes v prvním pádě možné oba tvary, tedy "dvě stě devadesát jeden metr" i "dvě stě devadesát jedna metrů". Dříve však byla kodifikována pouze podoba "dvě stě devadesát jeden metr", takže pokud je kolega starší ročník, je pochopitelné, že má jako jedinou správnou možnost zafixováno "dvě stě devadesát jeden metr". Dnes je však naopak obvyklejší varianta "dvě stě devadesát jedna metrů". Je však třeba počítat s tím, že starší ročníky mohou novější podobu nést nelibě, stejně jako mohou mladší ročníky vnímat starší variantu jako knižní.
Téma: Typ 21
Klíčové slovo: 101 nakažených
Varianty: sto jeden nakažený; sto jedna nakažených; sto jeden nakažených
Dotaz: Jsem starší ročník a rozčiluje mě, že poslední dobou z médií slýchám formulace typu "sto jeden nakažených". Já jsem se učila, že správně je jedině "sto jeden nakažený". Jak to tedy je?
Odpověď: Máte pravdu, že dříve byla skutečně kodifikována pouze podoba "sto jeden nakažený". Dnes jsou však po složených číslovkách končících na "jeden", "dva", "tři", "čtyři" v prvním pádě možné oba tvary, tedy "sto jeden nakažený" i "sto jedna nakažených" (pozor, nikoli kombinace "sto jeden nakažených"). Dnes je již varianta "sto jedna nakažených"  dokonce považována za základní, obvyklejší a přirozenější.
Téma: Stylizace formulace
Klíčové slovo: sám; samotný; sama sebe; sebe samu; samu sebe
Varianty: Šperk jako dárek je hmatatelným vyjádřením náklonnosti muže k ženě a může být krásnou odměnou ženě sobě samé.; Šperk jako dárek je hmatatelným vyjádřením náklonnosti muže k ženě a může být krásnou odměnou ženě sobě samotné.; Šperk jako dárek je hmatatelným vyjádřením náklonnosti muže k ženě a stejně tak může žena obdarovat sama sebe.; Šperk jako dárek je hmatatelným vyjádřením náklonnosti muže k ženě a stejně tak může žena obdarovat sebe samu.; Šperk jako dárek je hmatatelným vyjádřením náklonnosti muže k ženě a stejně tak může žena obdarovat samu sebe.; Šperk jako dárek je hmatatelným vyjádřením náklonnosti muže k ženě. Stejně tak může žena šperkem obdarovat sama sebe.
Dotaz: Co si myslíte o následující větě? "Šperk jako dárek je hmatatelným vyjádřením náklonnosti muže k ženě a může být krásnou odměnou ženě sobě samé." Snažila jsem se vyjádřit, že žena může šperk darovat i sama sobě. Nebylo by lepší napsat toto? "Šperk jako dárek je hmatatelným vyjádřením náklonnosti muže k ženě a může být krásnou odměnou ženě sobě samotné."
Odpověď: Spojení "odměnou ženě sobě samé" i "odměnou ženě sobě samotné" jsou nevhodná. Doporučujeme sdělení přeformulovat, např.: "Šperk jako dárek je hmatatelným vyjádřením náklonnosti muže k ženě a stejně tak může žena obdarovat sama sebe." V poslední části věty je možné použít též tvary "sebe samu" nebo "samu sebe". Dále dáváme ke zvážení, zda by nebylo vhodné souvětí rozdělit do dvou vět: "Šperk jako dárek je hmatatelným vyjádřením náklonnosti muže k ženě. Stejně tak může žena šperkem obdarovat sama sebe."
Téma: Slovotvorná předpona
Klíčové slovo: předmět
Dotaz: Je před- ve slově předmět předpona?
Odpověď: Z hlediska historického vývoje češtiny je před- ve slově předmět bezpochyby předpona. Slovo předmět bylo vytvořeno podle vzoru latinského slova objekt, které pochází ze středolatinského obiectum s významem 'co je předhozeno (smyslům)', které je z latinského ob- s významem 'ob-, proti, za' a z latinského iacere s významem 'hodit'. Při vzniku českého slova předmět bylo tedy původní latinské ob- nahrazeno domácí, významově odpovídající předponou před- a latinské iectum (z iacere) významově odpovídajícím domácím kořenem -mět-, který souvisí se slovesem metat, tj. 'házet'. (Takový postup se označuje jako kalkování.) Jelikož obdobně byla vytvořena i slova podmět, průmět a nejspíš i výmět (kořen -mět- ve slově námět souvisí se slovesem namítat), je problematické tvrdit, že by před- ve slově předmět nebylo předponou i z hlediska současné češtiny. Přinejmenším v případě slov předmět a podmět jde o známá, frekventovaná slova, takže těžko tvrdit, že předpona před- ve slově předmět je dnes už pro české mluvčí nezřetelná. Segment před- ve slově předmět bychom proto za předponu považovali nejen z hlediska historického (kde je to evidentní), ale i z hlediska současné češtiny.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: a tak
Dotaz: Píše se čárka před spojkou "a" v následujícím souvětí?  "Věříme, že i díky nám vaše dárky doputují pod vánoční stromek včas(,) a užijete si tak pohodové svátky s těmi nejbližšími."
Odpověď: Vedlejší věty spojené souřadně v poměru příčinném/důsledkovém oddělujeme čárkou, jsou-li spojeny souřadicími spojovacími výrazy i pokud jsou spojeny beze spojky. Jestliže ale výraz signalizující příčinný/důsledkový poměr (proto, tedy apod.) nestojí přímo u souřadicí spojky, lze poměr chápat jako oslabený a volit řešení s čárkou i bez čárky (viz "konkrétní případ").
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: který
Dotaz: Píše se čárka před "který" v následující větě?  "Těšit se můžete na nové a ještě lepší nástroje, které pomohou zdokonalit vaše podnikání."
Odpověď: Podřadně připojené vedlejší věty uvozené vztažnými zájmeny je třeba od řídících vět, popř. řídících výrazů, oddělit čárkami.
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: a
Dotaz: Píše se čárka před "a" ve větě "Těšit se můžete na nové(,) a ještě lepší nástroje, které..."?
Odpověď: Mezi složkami několikanásobného větného členu, které jsou spojeny souřadicí spojkou v poměru slučovacím, čárku nepíšeme (viz "konkrétní případ"). Pouze jsou-li složky spojeny beze spojek, oddělují se čárkou.
Téma: Žádost o placené písemné vyjádření
Klíčové slovo: vyhotovení písemné odpovědi
Dotaz: Vypracujete mi analýzu na výklad spojení umělecký štukatér a jeho vztah k označení štukatér?
Odpověď: Máte-li zájem o tento typ placené služby, můžete o něj požádat poštou nebo prostřednictvím e-mailu, v jehož předmětu prosím uveďte text "Žádost o vypracování odpovědi na jazykový dotaz". Obsahem vyjádření však bude pouze jazykový výklad daných výrazů, nedisponujeme věcnými znalostmi týkajícími se daného oboru.
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: anebo
Odpověď: Složky několikanásobného větného členu spojené souřadicí spojkou v poměru slučovacím neoddělujeme čárkou. Oddělíme je pouze v případě, že jsou spojeny beze spojky.
Téma: Přivlastňování podmětu
Klíčové slovo: svůj
Dotaz: Vadí mi, že v každé druhé reklamě slyším formulaci typu "Vyzvedněte si váš dárek". Bylo snad zrušeno zvratné zájmeno "svůj"?
Odpověď: Máte pravdu, přivlastňujeme-li podmětu, je skutečně namístě užití zvratného přivlastňovacího zájmena "svůj". Tvůrci některých typů textů, zejména reklamních, však záměrně volí nezvratné zájmeno, aby v příjemcích vzbudili dojem, že je text adresován přímo jim osobně. Pak vznikají právě věty typu "Vyzvedněte si váš dárek", které jsou z gramatického hlediska nesprávné, nicméně z hlediska funkčního mohou mít v určitých situacích své žánrové uplatnění. Je však třeba počítat s tím, že někteří příjemci mohou tento prostředek vnímat negativně, čehož jste sám důkazem. Pro úplnost dodejme, že jistý stupeň přivlastňování vyjadřuje i zvratné osobní zájemno "si", takže mluvnicky vzato v tomto případě není nutné užít žádné přivlastňovací zájmeno: "Vyzvedněte si dárek".
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: nebo
Odpověď: Hlavní věty spojené souřadně v poměru slučovacím čárkou neoddělujeme, jsou-li spojeny souřadicími spojkami. Jestliže jsou spojeny beze spojek, oddělují se čárkou.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: halí belí
Odpověď: V ustálených spojeních se čárka zpravidla nepíše.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: klapy klapy klap
Odpověď: V ustálených spojeních se čárka zpravidla nepíše.
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: asyndetické spojení
Odpověď: Hlavní věty spojené souřadně v poměru slučovacím čárkou neoddělujeme, jsou-li spojeny souřadicími spojkami. Jestliže jsou spojeny beze spojek, oddělují se čárkou.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: infinitivní konstrukce
Odpověď: Infinitivní konstrukce s významem podmínkovým a možnostním zastupují vedlejší větu a oddělují se čárkou.
Téma: Konkurence předložek v a na
Klíčové slovo: na prodejně
Dotaz: Tahá mě za uši, jak se v poslední době nadměrně používá předložka "na" tam, kde dřív byla předložka "v", např. ve spojení "na prodejně". Vždycky si představím, že je něco umístěno na střeše prodejny. Je použití předložky "na" v takových kontextech někde nově kodifikováno?
Odpověď: Distribuce předložek v češtině je do značné míry dána konvencí, takže spíš než o striktních pravidlech mluvíme o různých tendencích (např. spojení "na poště" dnes nikoho nezarazí, protože je již zažité). Máte však pravdu, že předložka "na" se poslední dobou výrazně prosazuje na úkor předložky "v" (resp. "do"). Případy podobné tomu, který jste uvedl, vnímáme jako stylově nižší, protože zde obvykle chybí významová motivace – spojení "v prodejně" a novodobé "na prodejně" se významově neliší, je zde setřena schopnost předložky vyjádřit konkrétní význam. Je zajímavé, že někteří uživatelé češtiny jsou na toto nadužívání předložky "na" velmi citliví (částečně může jít o generační záležitost, ale není to pravidlem), zatímco jiní se ani nezarazí. Přestože jde o čím dál rozšířenější jev, kodifikován zatím není. Přehledný výklad o této problematice si můžete přečít také v naší Internetové jazykové příručce v kapitole Konkurence předložek v(e) – na, do – na.
Téma: Školní výuka
Klíčové slovo: didaktické postupy
Dotaz: V našem nakladatelství vytváříme testy z češtiny pro žáky 9. ročníků ZŠ. Můžeme s vámi konzultovat některé sporné případy?
Odpověď: Jazyková poradna dokáže posoudit konkrétní jazykový problém, bohužel však nejsme didaktické pracoviště, a proto nemůžeme vydat stanovisko k aspektům zadání týkajícím se výuky, například k otázkám přiměřenosti úloh. Můžete zkusit najít odpověď na stránkách Asociace češtinářů (www.ascestinaru.cz), popřípadě tamtéž položit dotaz v on-line diskusi.