ctu-aic/questions_ujc_cas_cs huggingface dataset:
Téma: Valence podstatných jmen – konkurence předložkového a bezpředložkového spojení
Klíčové slovo: konzultant
Dotaz: Mělo by se správně říkat "konzultant něčeho", nebo "konzultant pro něco"? Je to myšleno ve vztahu k nějaké oblasti, kterou daný člověk konzultuje / v níž je odborníkem.
Odpověď: Slovníky vazeb dané spojení bohužel neuvádějí, proto si odpověď tímto způsobem nemůžeme ověřit. Pokud jde o jazykovou praxi, Český národní korpus ukazuje 680 výskytů spojení "konzultant pro + 4. pád" (konzultant pro prodej / strojírenství / zahraniční záležitosti apod.) a 2933 výskytů spojení "konzultant + 2. pád" (konzultant filozofie / marketingu apod.), ovšem v tomto druhém případě (konzultant čeho) výsledky obsahují i velké množství dokladů typu "konzultant firmy/společnosti XY", "konzultant vlády" apod. Na základě dokladů ale můžeme potvrdit, že obě vazby ("konzultant něčeho" i "konzultant pro něco") jsou obvyklé a velmi hojně užívané – obě také považujeme za přijatelné.
Téma: Valence podstatných jmen – předložková spojení
Klíčové slovo: kancelář
Dotaz: Máme s kolegyní při, zda pojmenovat naše pracoviště "kancelář na podporu [něčeho]", nebo "kancelář pro podporu [něčeho]". Která předložka je prosím správná?
Odpověď: Slovníky vazeb dané spojení bohužel neuvádějí, proto si odpověď tímto způsobem nemůžeme ověřit. Z jazykové praxe vyplývá, že se užívají obě vazby. V Českém národním korpusu (v korpusu syn v9) nalezneme 15 výskytů spojení "kancelář na podporu něčeho" a 23 výskytů téhož spojení s předložkou "pro". Vazba s předložkou "pro" je tedy o něco častější, nicméně za přijatelná považujeme obě řešení.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: jako třeba
Dotaz: Píše se čárka před "jako" v následující větě? "Nechci nic dokazovat(,) jako třeba že vypadám sice staře, ale nepatřím do starého železa."
Odpověď: Pokud přístavkové spojení uvozené spojkou "jako" pouze doplňuje význam věty a lze jej vynechat, aniž by se změnil význam sdělení, oddělujeme toto spojení čárkou (viz "konkrétní případ").
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: ani – ani
Dotaz: Píše se čárka před druhým "ani" ve větě "Teď už nehledá ani mladíka, ani nákupní tašku"?
Odpověď: Jsou-li věty souřadně spojeny dvojitými spojovacími výrazy, píše se před spojovacím výrazem u druhé věty čárka (viz "konkrétní případ").
Téma: Několikanásobný podmět a několikanásobný přívlastek (česká a německá strana)
Klíčové slovo: soubor; několikanásobný podmět; přívlastek
Dotaz: Můžete mi prosím poradit, jaký je správný tvar přísudku v následující větě? "Základový a výběrový soubor je pravidelně aktualizován / jsou pravidelně aktualizovány."
Odpověď: Pokud jsou složkami několikanásobného podmětu dvě stejná podstatná jména a každé z nich je rozvito jiným shodným přívlastkem, první podstatné jméno se často vypouští: "základový [soubor] a výběrový soubor". V takovém případě je pak v přísudku obvykle přijatelná dvojí shoda (tvar množného čísla chápeme jako základní), např. "Zahraniční i tuzemská firma se zúčastnily/zúčastnila jednání". Z tohoto hlediska by tedy připadala v úvahu obě řešení: "Základový a výběrový soubor jsou pravidelně aktualizovány" i "Základový a výběrový soubor je pravidelně aktualizován". Z důvodu srozumitelnosti však v dané větě doporučujeme spíše shodu v množném čísle, neboť v případě, že přísudek bude mít tvar jednotného čísla, čtenář neznalý kontextu a problematiky by mohl pochopit obsah tak, že jde o jeden soubor, který je "základový" a zároveň "výběrový", nikoli o dva různé soubory.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: jako
Dotaz: Píše se čárka před spojkou "jako" ve větě "To je(,) jako kdybyste se mě zeptali, jestli mám rád mrkev"?
Odpověď: Vedlejší větu, která je uvozena podřadicí spojkou nebo podřadicím spojovacím výrazem, je potřeba oddělit od řídící věty (popř. řídícího výrazu) čárkou (viz "konkrétní případ").
Téma: I/y rozlišuje význam slova či předpony
Klíčové slovo: nabít
Varianty: nabít; nabýt
Dotaz: V informačním textu je psáno "Léto vás nabylo pozitivní energií." Psala bych nabilo. Mám to opravit, nebo je to správně?
Odpověď: Věta není v pořádku. Nabýt znamená získat, dosáhnout. V uvedeném významu je namístě užít tvar slovesa nabít s významem naplnit, napěchovat, doplnit nějakým prostředkem k dalšímu použití. Náležitý zápis je tedy "Léto vás nabilo pozitivní energií."
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: parapermanentní
Varianty: parapermanentní; para-permanentní
Dotaz: V textu o nejrůznějších poruchách a fobiích je slovní spojení para-permanentní kontrola. Lidé s touto poruchou musí stále něco kontrolovat. Nikde se mi nepodařilo slovo najít a zdá se mi podivné. Ale potřebuji vědět, zda ho psát se spojovníkem (para-permanentní), nebo dohromady (parapermanentní).
Odpověď: Tento termín jsme nenašli v žádném nám dostupném zdroji (Velký lékařský slovník, Velký psychologický slovník, Český národní korpus, internet). Původní řecká předpona para- může mít několik významů, v medicínských názvech obvykle vyjadřuje význam 'odlišný, nenormální'. Píše se dohromady s příslušným výrazem, doporučujeme proto psát parapermanentní (stejně jako třeba paranormální).
Téma: Krátce, nebo dlouze?
Klíčové slovo: echolalie, echolálie
Varianty: echolalie; echolálie
Dotaz: Mám psát slova se zakončením -lalie krátce, např. echolalie?
Odpověď: NASCS zachycuje výrazy zakončené komponentem -lalie s krátkým -a-: např. echolalie, dyslalie. Ale Velký lékařský slovník uvádí jako základní zápis -lálie, dlouhé -á- je uvedeno i ve složených výrazech, např. echolálie, dyslálie, brachylálie. Proto jsou v IJP uvedeny obě možnosti jako rovnocenné. Můžete tedy psát jak echolalie, tak echolálie.
Téma: Krátce, nebo dlouze?
Klíčové slovo: aritmomanie; aritmománie
Varianty: aritmomanie; aritmománie
Dotaz: Jak se píšou formy poruch? Našla jsem, že mánie se píše s á, ale jde mi o to, zda se jedna z jejích podob, a to aritmománie, píše s a, nebo s á.
Odpověď: Samotné podstatné jméno mánie píšeme v souladu s výslovností s á. Slovo tvoří často druhou část složených výrazů. Podle PČP i NASCS píšeme ve složeninách ‑manie, dochází tedy ke krácení ‑á na ‑a (erotomanie, toxikomanie, kleptomanie, pyromanie). V IJP se v kapitole Psaní slov s částí radio-, -manie, -fuze (bod 2 Psaní slov se zakončením ‑manie) dočteme, že v jazykové praxi (např. i ve Velkém lékařském slovníku) však velice často zůstává kvantita zachována jak v odborných výrazech: toxikománie, dipsománie, erotománie, nymfománie, kleptománie, pyrománie, megalománie, grafománie, bibliománie, tak i ve slovech příležitostných: cestománie, citátománie, ufománie, céčkománie apod. Rovněž tyto podoby lze považovat za správné. Proto v IJP u příslušných slov najdete obě možnosti zápisu (např. toxikomanie, lze i toxikománie). Nutkavé počítání tedy můžete označit slovem aritmomanie i aritmománie.
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: vícenáklady
Varianty: vícenáklady; více náklady
Dotaz: Potřebuju poradit, zda můžu psát slovo vícenáklady dohromady. Nikde jsem ho nenašel.
Odpověď: Psaní dohromady je v pořádku. Komponent více- tvoří první složku mnoha složených slov, převážně přídavných jmen, např. víceletý, vícečlenný, víceslovný, víceúčelový. Užívá se však také u podstatných jmen, např. víceboj, vícehlas, vícepráce, víceúčelovost. Také podstatné jméno vícenáklady píšeme dohromady. Současné slovníky ho neuvádějí, ale o nové slovo nejde – substantivum vícenáklad je zachyceno už v Příručním slovníku jazyka českého. Podle dokladů z ČNK se dnes užívá běžně.
Téma: Jednoduchý podmět – mn. č. r. ž.
Klíčové slovo: části
Dotaz: Můžete mi prosím poradit, jaký je správný tvar přísudku v následující větě? "Obě části vojska se sešla/sešly."
Odpověď: Podmětem uvedené věty je výraz "části", tedy jméno rodu ženského v množném čísle. Proto bude náležitý tvar přísudku s tvrdým y: "Obě části vojska se sešly". Pokud by byl podmětem výraz "vojska" v množném čísle, byl by samozřejmě namístě tvar přísudku končící na -a, např. "Obě vojska se sešla". Ve vaší větě je ovšem výraz "vojska" ve 2. pádě jednotného čísla a plní funkci přívlastku neshodného (Jaké části? Části vojska).
Téma: Zdvojené souhlásky
Klíčové slovo: thriller
Dotaz: Jak se na konci řádku správně dělí slovo thriller?
Odpověď: Slovo thriller se na konci řádku správně dělí takto: thri-l-ler. Pokud v případě zdvojené souhlásky nejde o morfematický šev a zdvojená souhláska je v okolí samohlásek, můžeme dělit mezi souhláskami nebo před oběma souhláskami, odtud tedy jak dělení thril-ler (dělení mezi souhláskami), tak thri-ller (dělení před oběma souhláskami).
Téma: Skupina samohláska-souhláska-souhláska-samohláska
Klíčové slovo: všichni
Varianty: všich-ni; vši-chni
Dotaz: Jak se na konci řádku správně dělí slovo všichni? Dělí se správně všich-ni, nebo vši-chni?
Odpověď: Slovo všichni se na konci řádku správně dělí takto: všich-ni. Není‑li ve skupině samohláska + souhláska + souhláska + samohláska (zde -ichni) přítomen morfematický šev (předponový nebo šev mezi dvěma složkami složeniny), pak dělíme pouze mezi dvěma souhláskami.
Téma: Zkratky grafické
Klíčové slovo: tj.
Dotaz: Jak se správně píše zkratka spojení "to je"? Je možné ji zapsat v podobě "tj."?
Odpověď: Slovní spojení "to je, to jest" můžeme zkrátit pomocí tzv. sloučené grafické zkratky "tj.", která se zapisuje malými písmeny a je zakončena tečkou. V této podobě můžeme zkratku dohledat ve Slovníku zkratek, v rejstříku zkratek ve Slovníku spisovné češtiny pro školu a veřejnost i v Internetové jazykové příručce, jedná se tedy o zkratku ustálenou.
Téma: Jiné, ustálené případy psaní sloves a slov od nich odvozených
Klíčové slovo: sdílet; předpona z; předpona s
Varianty: sdílíme; zdílíme
Dotaz: Jaká předpona (s-, nebo z-) se píše ve slovese s/dílíme (např. ve spojení "takové hodnocení sdílíme s velkou radostí")?
Odpověď: Sloveso sdílet se píše s předponou s-. Dnešní podoba tohoto slova vychází z tradičního, ustáleného způsobu psaní, je třeba si ji zapamatovat.
Téma: Zkratky grafické
Klíčové slovo: Roudnice nad Labem
Varianty: Roudnice n. L.; Roudnice n L
Dotaz: Jak správně zapsat název města Roudnice nad Labem s využitím zkratek? Mám napsat "Roudnice n. L.", nebo to stačí bez teček v podobě "Roudnice n L"?
Odpověď: Přívlastky a bližší místní určení v zeměpisných jménech se běžně zkracují pomocí tzv. grafických zkratek, které se tvoří vypsáním prvního písmene či charakteristické počáteční skupiny písmen daného slova a jsou vždy zakončené tečkou. Po tečce pak následuje buď mezera, nebo jiné interpunkční znaménko než tečka. Náležitá je tedy podoba s tečkami a mezerou "Roudnice n. L.", nutnost psaní teček a mezery odpadá pouze v případě úsporného zápisu s lomítkem "Roudnice n/L", tento způsob zápisu se však používá primárně na informačních tabulích, rozcestnících a směrovkách.
Téma: I, nebo y?
Klíčové slovo: vytipování
Varianty: vytipování; vytypování
Dotaz: Jaké i/y máme psát ve větě "Vedoucí střediska provádí vyt_pování podnikatelských rizik."? Psal bych vytypování, je to v pořádku?
Odpověď: V citované větě doporučujeme psát -i-: vytipování podnikatelských rizik. Podstatné jméno vytipování je odvozeno ze slovesa vytipovat, jehož význam odpovídá smyslu uvedené věty: odhadem vybrat z více možností; doporučit; navrhnout. Některé příručky (PČP, NASCS a SSČ) zaznamenávají i sloveso vytypovat a uvádějí u něho význam 'vybrat/stanovit jako (vhodný) typ'. I přes zachycení ve zmíněných příručkách bychom sloveso vytypovat k užívání nedoporučovali. Lze totiž pochybovat o tom, zda se zmíněný význam v současných českých textech vůbec uplatňuje. Je pravděpodobné, že se sloveso vytypovat (a také *typni si, kdo vyhraje apod.) často objevuje mylně místo náležitého vytipovat, tipnout si. Stejné doporučení najdete i na stránkách IJP u hesla vytipovat, kde jsou pro ilustraci uvedeny i příklady: vytipovat priority; zdroje rizik byly vytipovány na základě analýzy; na funkci vytipovali dva kandidáty.
Téma: Zkratky grafické
Klíčové slovo: velikost
Dotaz: Je možné místo slova velikost ve spojení "ponožky, velikost 38" užít zkratku v podobě "vel."?
Odpověď: Slovník zkratek ani malý rejstřík zkratek ve Slovníku spisovné češtiny pro školu a veřejnost zkratku pro slovo "velikost" sice neuvádějí, platí však, že tzv. grafické zkratky, mezi než řadíme právě i uvedenou variantu "vel.", lze utvořit od většiny slov. Takové zkratky se tvoří vypsáním prvního písmene či charakteristické počáteční skupiny písmen daného slova a jsou vždy zakončené tečkou. Při užívání grafických zkratek je pouze potřeba mít na paměti, že by zkratka měla být pro čtenáře v daném kontextu srozumitelná. Vámi uvedené spojení poskytuje čtenářům dostatečný kontext pro náležitou interpretaci zkratky, proto je možné jej zapsat i v podobě "ponožky, vel. 38".
Téma: I, nebo y?
Klíčové slovo: dospělý
Varianty: dospělých; dospělích
Dotaz: V materiálech stolního tenisu je napsáno krajské přebory dospělích. Psal bych tam ý: přebory dospělých.
Odpověď: Ano, mužské podstatné jméno dospělý se skloňuje podle vzoru mladý, náležitý tvar 2. pádu množného čísla je tedy skutečně s ý: dospělých.
Téma: Zápis domácího slova
Klíčové slovo: rovnováha
Varianty: rovnováh; rovnovách
Dotaz: V textu básně je uvedeno "Do rovnová_ nás vrátí jen víra." Bude se na konci psát h, nebo ch?
Odpověď: Podstatné jméno rovnováha píšeme s h, při skloňování k žádné hláskové změně nedochází – tvar 2. pádu množného čísla je tedy rovněž s h: do rovnováh.
Téma: Skupina samohláska-souhláska-souhláska-samohláska
Klíčové slovo: Findejsová
Varianty: Findejs-ová
Dotaz: Jak se správně na konci řádku dělí příjmení Findejsová? Lze správně dělit Findejs-ová?
Odpověď: Příjmení Findejsová se na konci řádku správně dělí takto: Fin-dej-so-vá. Slova se primárně dělí podle slabičných hranic, odtud dělení Findejso-vá (mezi -so- a -vá je evidentní slabičná hranice).
Téma: Skupina samohláska-souhláska-souhláska-samohláska
Klíčové slovo: mladší
Varianty: mla-dší; mlad-ší
Dotaz: Jak se na konci řádku správně dělí slovo mladší? Lze dělit mla-dší, jak je uvedeno v textu? Nemělo by se správně dělit mlad-ší?
Odpověď: Slovo mladší se na konci řádku správně dělí takto: mlad-ší. Není-li ve skupině samohláska + souhláska + souhláska + samohláska (zde -adší) přítomen předponový morfematický šev nebo šev mezi dvěma složkami složeniny, pak dělíme pouze mezi dvěma souhláskami. Odtud tedy správné dělení mlad-ší.
Téma: Skupiny tří souhlásek v blízkosti přípony nebo předpony
Klíčové slovo: protivanovským
Varianty: protivanovs-kým
Dotaz: Jak se správně na konci řádku dělí slovo protivanovský? Je možné dělit protivanovs-kým?
Odpověď: Slovo protivanovským se na konci řádku správně dělí takto: pro-ti-va-nov-ským. V případě skupiny tří (případně i více) souhlásek (zde -vsk-) v blízkosti přípony nebo předpony respektujeme morfematický šev (a to i příponový), odtud tedy dělení protivanov-ským.
Téma: Zdvojené souhlásky
Klíčové slovo: Straussenburg
Varianty: Strau-ssenburg; Straus-senburg
Dotaz: Jak se na konci řádku správně dělí jméno von Straussenburg (rakousko-uherský generálplukovník a poslední náčelník rakousko-uherského generálního štábu)? Musí být při dělení obě -ss- u sebe, nebo každé na jiném řádku?
Odpověď: Jméno von Straussenburg se správně dělí takto: von Straus-sen-burg nebo von Strau-ssen-burg. Pokud v případě zdvojené souhlásky nejde o morfematický šev a zdvojená souhláska je v okolí samohlásek (zde -ausse-), můžeme dělit mezi souhláskami nebo před oběma souhláskami. Odtud tedy správné dělení jak von Straus-sen-burg (dělení mezi souhláskami), tak von Strau-ssen-burg (dělení před oběma souhláskami).
Téma: Zdvojené souhlásky
Klíčové slovo: jednozrnné, ochranné
Varianty: jednozrn-né; ochran-né
Dotaz: Jak se na konci řádku správně dělí slova se dvěma -nn- jako jednozrnné, ochranné atp.? Lze dělit jednozrn-né, ochran-né?
Odpověď: Slova se dvěma -nn- jako jednozrnné, ochranné se na konci řádku správně dělí takto: jed-no-zrn-né, ochran-né. Pokud se zdvojené souhlásky nacházejí na švu (včetně příponového), dělíme na švu, odtud tedy dělení: jednozrn-né, ochran-né (-zrn- a -chran- jsou kořeny a -n- je slovotvorná přípona).
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: oříškovomléčný; oříškomléčný
Varianty: oříškovomléčný; oříškovo-mléčný
Dotaz: Vím, že se píše lískooříškový dohromady, protože je to od lískového oříšku. Ale pokud píšu oříškovo-mléčný krém, tak bych to psala s pomlčkou, protože jsou tam dvě složky. Je to tak?
Odpověď: Pomlčka se pro zápis složených přídavných jmen neužívá, náležitý zápis je buď se spojovníkem, nebo dohromady. Ale ani psaní se spojovníkem v tomto případě v pořádku není, přestože jde o dvě složky: oříšky a mléko (oříškovou a mléčnou). Spojovník používáme pro oddělení dvou souřadných složek tehdy, je-li první část složeného přídavného jména zakončena na -sko, -cko, -ně nebo -ově. Se spojovníkem bychom psali pojmenování oříškově-mléčný krém. Pokud je první část zakončena na -(ov)o, pak bychom měli psát v souladu s doporučením složené přídavné jméno dohromady (přestože má dvě složky): oříškovomléčný, popř. oříškomléčný. Varianty jsou významově rovnocenné, v obou případech píšeme slovo dohromady. Obdobně např. tvaroho(vo)maková buchta. V praxi se toto pravidlo často nedodržuje.
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: lískooříškový
Varianty: lískooříškový; lísko-oříškový
Dotaz: Jak se píše lískooříškový krém? Psala bych to dohromady, ale lidé to často píšou s pomlčkou?
Odpověď: Složená přídavná jména píšeme buď se spojovníkem, nebo dohromady. Pomlčka se pro jejich zápis neužívá.
Slovo lískooříškový píšeme dohromady, protože jde o podřadné spojení, v němž jedna složka (přídavné jméno lískový) rozvíjí druhou (podstatné jméno oříšek). Obdobně píšeme např. vysokoškolský (týkající se vysoké školy), latinskoamerický (týkající se Latinské Ameriky).
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: a naopak
Dotaz: Píše se čárka před "a" ve větě "Problémy, které dokážeme vyřešit(,) a které naopak ne"?
Odpověď: Významový poměr mezi danými větami je možno chápat různě a v závislosti na chápání významového poměru pak volit různá interpunkční řešení (viz "konkrétní případ").
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: předtím, před tím
Varianty: předtím; před tím
Dotaz: Máme užít příslovce předtím, nebo předložku před tím? Jde o větu: "Předtím, než začali v Mexiku šířit katolickou víru, zde byla uctívána řada původních božstev."
Odpověď: V uvedené větě doporučujeme užít spřežku předtím s časovým významem 'dříve než, před jistým okamžikem': předtím, než začali šířit...
Vymezení rozdílu mezi užitím zápisu "předtím, než" a "před tím, než" však není mnohdy úplně jednoznačné. Proto nelze zcela vyloučit ani pojetí, kdy jde o předložku a zájmeno, jímž na něco odkazujeme (před tím šířením katolické víry). Toto pojetí se však zdá být méně pravděpodobné.
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: audio-video
Varianty: audio-video; audio video; audiovideo
Dotaz: Nacházím různé varianty a nevím, jak se má psát technika audio-video. Se spojovníkem, dohromady, nebo každé zvlášť?
Odpověď: V internetovém Akademickém slovníku současné češtiny je pro výraz s významem 'vztahující se ke zvuku i obrazu; sloužící k přenosu, záznamu a reprodukci zvuku i obrazu' uvedena pouze podoba se spojovníkem: audio-video technika, zařízení, přehrávač, kabel. Je rovněž možné užít synonymní výraz audiovizuální (ten se píše jako jedno slovo).
Téma: Tvar přídavného jména v přívlastku shodném v antepozici
Klíčové slovo: kůň; koně
Dotaz: Je správně věta "Naše koně pomáhají", nebo "Naši koně pomáhají"?
Odpověď: Podstatné jméno "kůň", ačkoli má v 1. pádě množného čísla ("koně") neživotnou koncovku, je rodu mužského životného, proto je náležité ve tvaru přívlastku (zájmena) v 1. p. mn. č. napsat měkké -i, správně tedy "naši koně". Tomu pak odpovídá i shoda přísudku, pokud je součástí přísudku příčestí: "Naši koně se pásli" (nikoli "pásly").
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: půlhodina
Varianty: půlhodina; půl hodina
Dotaz: V textu je napsáno Opakujte 5x po každé půl hodině. Nemělo by být psáno dohromady po každé půlhodině?
Odpověď: Máte pravdu, podstatné jméno půlhodina píšeme dohromady, obdobně jako např. slova půlarch, půlden, půlměsíc, půllitr. Doporučujeme proto psát: opakujte po každé půlhodině.
Téma: Tvar přídavného jména v přívlastku shodném v antepozici
Klíčové slovo: kůň; koně
Dotaz: Je správně "vrané koně", nebo "vraní koně"?
Odpověď: Podstatné jméno "kůň", ačkoli má v 1. pádě množného čísla ("koně") neživotnou koncovku, je rodu mužského životného, proto je náležité ve tvaru přídavného jména v 1. p. mn. č. napsat měkké -í, správně tedy "vraní (mladí) koně". Tomu pak odpovídá i shoda přísudku: "Vraní koně se pásli" (nikoli "pásly").
Téma: Jednoduchý podmět – mn. č. r. ž.
Klíčové slovo: který
Dotaz: Nevím si, rady, jaké i/y napsat v přísudku ve větě "Zaměřil jsem se na lidi, shodou okolností, které mě sem k vám přivedl_". Jaké je prosím správné řešení?
Odpověď: Vzhledem k tomu, že podmět vedlejší věty – zájmeno "který" – je ve tvaru množného čísla rodu ženského, neboť odkazuje na podstatné jméno "okolnosti" v hlavní větě, je namístě tvar přísudku s tvrdým y, tedy "přivedly". Pokud bychom chtěli v přísudku vedlejší věty napsat měkké i, musel by být podmět, tj. vztažné zájmeno, ve tvaru rodu mužského životného, tj. "kteří mě sem k vám přivedli". To by pak znamenalo, že se vedlejší věta vztahuje nikoli k "okolnostem", ale k "lidem". Takové řešení ovšem nedoporučujeme, protože vedlejší věta následuje bezprostředně za výrazem "okolností" – větný celek by pak vyzněl nepřehledně a nesrozumitelně. Za jediné náležité tedy považujeme řešení "Zaměřil jsem se na lidi, shodou okolností, které mě sem k vám přivedly".
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: ať – nebo
Dotaz: Píše se čárka před spojkou "nebo" v následující větě? "Tyto obrázky sbírám všude, kde je najdu, ať už ve vědě, matematice a filozofii(,) nebo v umění, literatuře a historii."
Odpověď: Jsou-li složky několikanásobného větného členu spojeny dvojitými spojovacími výrazy, píše se před spojovacím výrazem u druhé (resp. poslední) složky čárka (viz "konkrétní případ").
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: ani
Dotaz: Píše se čárka před spojkou "ani" v následující větě? "Je hrdý na to, že nikdy neletěl letadlem(,) ani nevstoupil na loď."
Odpověď: Vedlejší věty souřadně spojené v poměru slučovacím čárkou neoddělujeme, jsou-li spojeny souřadicími spojkami (viz "konkrétní případ"). Pouze pokud jsou spojeny beze spojek, píšeme mezi nimi čárku.
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: nebo
Dotaz: Píše se čárka před spojkou "nebo" v následující větě? "Na své si přijdou milovníci autogramů z celé šíře společenského spektra, významných šlechticů, umělců, vědců až po knihovníky(,) nebo účastníky exkurzí."
Odpověď: Složky několikanásobného větného členu spojené souřadicí spojkou v poměru slučovacím neoddělujeme čárkou (viz "konkrétní případ"). Oddělíme je pouze v případě, že jsou spojeny beze spojky.
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: nebo
Dotaz: Píše se čárka před spojkou "nebo" ve větě "Rozdělili se na místa svého určení v severozápadním Mexiku(,) nebo v horských oblastech"?
Odpověď: Složky několikanásobného větného členu spojené souřadicí spojkou v poměru slučovacím neoddělujeme čárkou (viz "konkrétní případ"). Oddělíme je pouze v případě, že jsou spojeny beze spojky.
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: nebo
Dotaz: Píše se čárka před spojkou "nebo" ve větě "Vybraní jezuité se pak odebrali do Prahy(,) nebo do Brna"?
Odpověď: Složky několikanásobného větného členu spojené souřadicí spojkou v poměru slučovacím neoddělujeme čárkou (viz "konkrétní případ"). Oddělíme je pouze v případě, že jsou spojeny beze spojky.
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: ať – nebo
Dotaz: Píše se čárka před spojkou "nebo" v následující větě? "Známe nejen jejich jména, ale také životopisná data, literární díla a dopisy, ať už v autografech(,) nebo opisech."
Odpověď: Jsou-li složky několikanásobného větného členu spojeny dvojitými spojovacími výrazy, píše se před spojovacím výrazem u druhé (resp. poslední) složky čárka (viz "konkrétní případ").