ctu-aic/questions_ujc_cas_cs huggingface dataset:
Téma: Y = vlastní jméno – rodiny, manželé, bratři, sestry atp.: příjmení adjektivní (Veselý)
Klíčové slovo: Malinovských, Malinovská
Varianty: Malinovských; Malinovská
Dotaz: Je správně rodina Malinovských, nebo rodina Malinovská?
Odpověď: Společné jméno rodiny utvořené od příjmení Malinovský má ve spisovné češtině dvě správné podoby – rodina Malinovských a rodina Malinovská.
Téma: Náboženská a mytologická jména
Klíčové slovo: čokoládový Mikuláš
Dotaz: S jakým písmenem se píše výraz Mikuláš ve spojení s přídavným jménem čokoládový?
Odpověď: V tomto spojení sice nejde o pojmenování živé bytosti, ale o figurku ji představující. I v tomto významu považujeme uvedený výraz za vlastní jméno, a proto doporuřujeme psát velké písmeno. S malým písmenem se píše ve významu ,nadílka k Mikuláši´.
Téma: Fakulty
Klíčové slovo: názvy fakult
Dotaz: S jakým písmenem se píšou názvy fakult?
Odpověď: Až do roku 1993 se oficiální názvy fakult, stejně jako ostatní organizační složky,  psaly s malým písmenem (filozofická fakulta Univerzity Karlovy). PČP z r. 1993 způsob psaní změnila ve prospěch velkého písmena. Pokud tedy v textu použijeme oficiální název, je namístě psát velké písmeno (Filozofická fakulta Univerzity Karlovy; Pedagogická fakulta Univerzity Palackého v Olomouci; Univerzita Tomáše Bati ve Zlíně, Fakulta humanitních studií).
Téma: Katedry a ústavy na vysokých školách
Klíčové slovo: ateliér
Dotaz: Jak psát názvy ateliérů na uměleckých vysokých školách?
Odpověď: Tento typ názvů považujeme za analogické s názvy kateder a ústavů. Platná PČP doporučují psát názvy kateder s malým písmenem. V praxi se však postupně prosadilo psaní s velkým písmenem, a proto je nutné připustit obojí způsob psaní. Totéž platí i pro ateliéry (např. a/Ateliér skla Vysoké školy uměleckoprůmyslové v Praze).
Téma: Jiné
Klíčové slovo: camorra
Dotaz: Rediguji překlad o mafii. V textu se často objevuje slovo camorra. S jakým písmenem ho mám psát?
Odpověď: Jde o obecné pojmenování, které označuje typ mafiánské organizace, jež má hlavní působište v Neapoli, proto doporučujeme podobu camorra.
Téma: Malířská díla
Klíčové slovo: vyšebrodský oltář
Varianty: Mistr vyšebrodského oltáře; mistr vyšebrodského oltáře
Dotaz: V IJP je uvedena podoba Mistr vyšebrodského oltáře. Národní galerie i jiné zdroje však uvádějí podobu Mistr Vyšebrodského oltáře. Píšu zprávu o návštěvě Anežského kláštera, který spadá pod Národní galerii, a váhám, zda mám psát Mistr vyšebrodského oltáře, nebo Mistr Vyšebrodského oltáře, tedy se mám řídit jazykovými příručkami, nebo publikací Národní  galerie.
Odpověď: Doporučujeme Vám řídit se platnou kodifikací, tj. psát Mistr vyšebrodského oltáře. Spojení vyšebrodský oltář považujeme za obecné,  nikoli za vlastní jméno uměleckého díla. Toto spojení jen signalizuje, kde se daný oltář nachází.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: než
Dotaz: Píše se čárka ve větě "Dát čtyřletém klukovi ostrý nůž je bezpečnější(,) než mu dát tablet"?
Odpověď: Před spojkami "než" a "nežli" píšeme čárku pouze v případě, že uvozují větu, nikoli jen větný člen (viz "konkrétní případ").
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: nezbývá než
Dotaz: Píše se čárka ve větě "Nezbylo mu(,) než se ukrýt"?
Odpověď: Pokud je infinitiv těsně zapojeným větným členem (podmětem), čárkou jej neoddělujeme (viz "konkrétní případ"). Před spojkami "jako" a "než" navíc píšeme čárku jen v případě, uvozují-li vedlejší větu, nikoli pouze větný člen.
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: a přesto
Dotaz: Píše se čárka před spojkou "a" v následující větě? "Lidé pro naši sbírku hlasovali(,) a přesto [druhá věta hlavní]."
Odpověď: Hlavní věty souřadně spojené v poměru odporovacím oddělujeme čárkou (viz "konkrétní případ").
Téma: Y = vlastní jméno – rodiny, manželé, bratři, sestry atp.: příjmení adjektivní (Veselý)
Klíčové slovo: Suchých, Suší
Dotaz: Jaké je společné jméno manželů od příjmení Suchý?
Odpověď: Společné jméno manželů utvořené od příjmení Suchý má ve spisovné češtině dvě správné podoby – manželé Suchých a manželé Suší.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: a
Dotaz: Píše se čárka před "a" v následující větě? "Všechno bylo skvělé(,) a pak bum!"
Odpověď: Významový poměr mezi danými větami je možno chápat různě a v závislosti na chápání významového poměru pak volit různé interpunkční řešení (viz "konkrétní případ").
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: a
Dotaz: Píše se čárka v následující větě? "Jedna malá nevinná lež(,) a tadá!"
Odpověď: Hlavní věty spojené souřadně v poměru slučovacím čárkou neoddělujeme, jsou-li spojeny souřadicími spojkami (viz "konkrétní případ"). Pouze pokud jsou spojeny beze spojek, oddělují se čárkou.
Téma: Y = vlastní jméno – tvoření přídavných jmen přivlastňovacích: individuálně přivlastňovací přídavná jména, ze jmen ženských
Klíčové slovo: Renin, Renéein
Varianty: Renéein; Renin; Renéin
Dotaz: Jak se vytvoří přivlastňovací přídavné jméno od ženského jména Renée?
Odpověď: Přivlastňovací přídavné jméno utvořené od ženského jména Renée by mělo mít ve spisovné češtině (v 1. p. j. č. r. m. živ. a neživ.) systémovou podobu Renin. Při tvoření přídavných jmen přivlastňovacích od ženských jmen zakončených ve výslovnosti na [e] se koncová samohláska většinou odsouvá (a uplatňují se změny kořenové souhlásky v češtině obvyklé), srov. např. Alice > Alicin, Penelope > Penelopin atp. Jelikož by však z podoby Renin nemusela být dobře rekonstruovatelná příslušná podoba jména (nebo je z ní dokonce možné rekonstruovat podobu jinou, např. ta Ren, Rena, ta Reno), nevylučovali bychom ani přidání přípony -in/0 za celou podobu jména, tj. užívání podoby Renéein (která je v databázi Českého národního korpusu syn v8 doložena třemi výskyty v tomtéž zdroji).
Téma: Y = vlastní jméno – rodiny, manželé, bratři, sestry atp.: příjmení adjektivní (Veselý)
Klíčové slovo: Dubských, Dubští
Varianty: Dubští; Dubských
Dotaz: Je správně Eva a Josef Dubští, nebo Eva a Josef Dubských?
Odpověď: Společné jméno manželů či sourozenců (Eva a Josef) vytvořené od příjmení Dubský má ve spisovné češtině dvě správné podoby – Eva a Josef Dubští a Eva a Josef Dubských.
Téma: Y = vlastní jméno – tvoření přídavných jmen přivlastňovacích: individuálně přivlastňovací přídavná jména, ze jmen ženských
Klíčové slovo: Sámi, Tori, Nikki
Varianty: Sámin; Sámiin; Torin; Toriin; Nikkin; Nikkiin
Dotaz: Jakou podobu mají přídavná jména utvořená od ženských jmen Sámi (Sami, Saami), Tori a Nikki? Jsou v nich vedle sebe dvě -ii-, nebo jen jedno -i-?
Odpověď: Při tvoření přídavných jmen od ženských rodných jmen zakončených v písmu na ‑i se koncová samohláska odsouvá: Noemi –⁠ Noemin, Mimi –⁠ Mimin, Pipi –⁠ Pipin. Správně je tedy Sámin, Torin a Nikkin (vždy jen s jedním -i-).
Téma: Y = vlastní jméno – rodiny, manželé, bratři, sestry atp.: příjmení substantivní (Novák)
Klíčové slovo: Probathova, Probathových
Varianty: Probathová; Probathových; Probathova
Dotaz: Je správně rodina Probathová, rodina Probathových, nebo rodina Probathova?
Odpověď: Společné jméno rodiny utvořené od příjmení Probath má ve spisovné češtině dvě správné varianty – rodina Probathova a rodina Probathových.
Téma: Y = vlastní jméno – rodiny, manželé, bratři, sestry atp.: příjmení adjektivní (Veselý)
Klíčové slovo: Sladkovských, Sladkovská
Varianty: Sladkovských; Sladkovská
Dotaz: Je správně rodina Sladkovských, nebo rodina Sladkovská?
Odpověď: Společné jméno rodiny utvořené od příjmení Sladkovský má ve spisovné češtině dvě správné podoby – rodina Sladkovských a rodina Sladkovská.
Téma: Y = vlastní jméno – rodiny, manželé, bratři, sestry atp.: příjmení adjektivní (Veselý)
Klíčové slovo: Staří, Starých
Varianty: Staří; Starých
Dotaz: Je správně manželé Staří, nebo manželé Starých?
Odpověď: Společné jméno manželů utvořené od příjmení Starý má ve spisovné češtině dvě správné podoby – manželé Staří a manželé Starých.
Téma: Y = vlastní jméno – tvoření přídavných jmen přivlastňovacích: individuálně přivlastňovací přídavná jména, ze jmen ženských
Klíčové slovo: Cassidyin
Dotaz: Jak se vytvoří přivlastňovací přídavné jméno od ženského jména Cassidy?
Odpověď: Při tvoření přídavných jmen od ženských rodných jmen zakončených v písmu na ‑y v praxi jednoznačně převažují podoby, u nichž je koncové -y zachováno: Mary –⁠ Maryin, Betty –⁠ Bettyin, Wendy –⁠ Wendyin, a tedy i Cassidy – Cassidyin. Tyto podoby doporučujeme. (V menší míře se lze setkat i s podobami typu Marin, Bettin, Wendin – a analogicky tedy i s podobou Cassidin. Tyto podoby odpovídají podobám šachista ← šachy, lobbista ← lobby, a proto je nelze hodnotit jako nesprávné. Jako nesprávné ovšem hodnotíme podoby typu *Maryn, *Tracyn, a tedy i podobu *Cassidyn.)
Téma: Podmětem je výraz označující počet (typu pět lidí, šest procent, deset zajíců)
Klíčové slovo: tisíce; 3 200 lidí
Dotaz: Chtěl bych se zeptat, zda se pravidlo o dvou možnostech shody u výrazu "tisíce" vztahuje také na číslovky, které kromě "tisíců" obsahují stovky, desítky a jednotky. Je možno říci "Bude tam 3 200 lidí" i "Budou tam 3 200 lidí"?
Odpověď: Nikoli. Shoda podle množného čísla rodu mužského neživotného (v příčestí činném tvar zakončený na -y) se vztahuje na číslovky, které označují celé tisíce. Lze tedy říci "Bude (bylo) tam 3 000 lidí" i "Budou (byly) tam 3 000 lidí". Ovšem u číslovek, které k tisícům dále obsahují stovky, desítky a jednotky, uplatňujeme jedině shodu podle rodu středního, tedy pouze "Bude tam 3 200 lidí".
Téma: Podmětem je výraz označující určitý i neurčitý počet (typu desítky, stovky, tisíce, davy)
Klíčové slovo: tři tisíce
Dotaz: V Internetové jazykové příručce jsem se dočetl, že pokud je podmětem výraz "tisíce", je přípustná dvojí shoda. Mohu tedy vedle "Budou (byly) tam tři tisíce lidí" napsat i "Bude (bylo) tam tři tisíce lidí"?
Odpověď: Ano, u výrazu "tisíce" je vedle shody podle množného čísla rodu mužského neživotného (v příčestí činném tvar zakončený na -y) možná také shoda podle rodu středního (v příčestí činném tvar zakončený na -o). V pořádku je tedy jak věta "Budou tam tři tisíce lidí", tak "Bude tam tři tisíce lidí".
Téma: Vedlejší věta přívlastková
Klíčové slovo: kde
Dotaz: Nevíme si rady, zda je v souvětí "Včera jsme se procházeli v parku, kde rozkvétaly první zelené platany" vedlejší věta přívlastková, nebo příslovečná místní. Můžete nám prosím poradit?
Odpověď: Jelikož je daná vedlejší věta závislá na podstatném jménu "park" a odpovídá na otázku "V jakém parku jsme se procházeli?", jedná se o větu přívlastkovou. O přívlastkové platnosti této věty se můžeme snadno přesvědčit tím, že vztažné příslovce uvozující vedlejší větu lze nahradit vztažným zájmenem: "Včera jsme se procházeli v parku, ve kterém rozkvétaly první zelené platany". Naopak o vedlejší větu příslovečnou místní by šlo například v souvětí "Včera jsme se procházeli tam, kde rozkvétaly první zelené platany", protože v takovém případě by daná vedlejší věta rozvíjela sloveso.
Téma: Přívlastek shodný jednoduchý
Klíčové slovo: všichni
Dotaz: Potřebovali bychom poradit, kterým větným členem je slovo "všichni" ve větě "Na naší malé zahrádce se včera sešli všichni sousedé". Jde o součást podmětu?
Odpověď: Zájmeno "všichni" je v uvedené větě přívlastkem shodným, který je závislý na podmětu "sousedé". Jméno v pozici přívlastku shodného se vždy shoduje v pádě, čísle a rodě s řídícím jménem. Změníte-li tedy pád jména "sousedé", změní se podle něj i pád zájmena "všichni": "všichni sousedé" – "bez všech sousedů" – "se všemi sousedy".
Téma: Součástí několikanásobného podmětu není jméno r. muž. živ. (slovosled podmět – přísudek)
Klíčové slovo: shoda s několikanásobným podmětem
Dotaz: Potřebovala bych poradit, jaký by měl být správný tvar přísudku ve spojení "aby tělo ani duše nemuselo/nemusely strádat".
Odpověď: V uvedené větě se vyskytuje několikanásobný podmět, který je tvořen jmény rodu středního (tělo) a ženského (duše). Protože přísudek následuje až za podmětem, je třeba řídit jeho tvar oběma jmény, a protože součástí podmětu není jméno rodu mužského životného, je náležitá podoba přísudku s tvrdým y, tedy "nemusely".
Téma: Y = vlastní jméno – tvoření přídavných jmen přivlastňovacích: individuálně přivlastňovací přídavná jména, ze jmen ženských
Klíčové slovo: Véroničin
Dotaz: Jakou podobu má přivlastňovací přídavné jméno utvořené od francouzského ženského rodného jména Véronique?
Odpověď: Od francouzského ženského rodného jména Véronique doporučujeme vytvořit přivlastňovací přídavné jméno Véroničin. (Tento postup je analogický tvoření přivlastňovacích přídavných jmen od jmen zakončených na [ka], kde se doporučuje bez ohledu na to, zda je v psané podobě zakončení ‑ca (Rebeca) nebo ‑cca (Rebecca), podoba Rebečin.)
Téma: Y = obecné jméno – jiné (nepředvídatelné) příklady
Klíčové slovo: nanokosmetika
Varianty: nano kosmetika; nanokosmetika
Dotaz: Mělo by se správně psát nano kosmetika zvlášť, nebo nanokosmetika dohromady?
Odpověď: Nano- je (stejně jako eko-, bio-, poly- atp.) tzv. nepravá předpona neboli prefixoid (nebo též první část přejatých složených slov) a píše se s následující částí dohromady, připojuje se k ní stejně jako předpona těsně, bez mezery – správně je tedy nanokosmetika.
Téma: Tvar přivlastňovacího přídavného jména v přívlastku shodném v postpozici (kolegové Novákovi, Jana a Eva Novákovy)
Klíčové slovo: shoda přivlastňovacího přídavného jména
Dotaz: Nejsem si jistý, jaké i/y bych měl napsat ve spojení "Jana a Petr Novákov_". Můžete mi prosím poradit?
Odpověď: Protože jedno ze jmen, k nimž se přivlastňovací přídavné jméno (Novákovi) vztahuje, je rodu mužského životného (Petr), píšeme v přívlastku měkké i, tedy "Jana a Petr Novákovi". Tvrdé y by bylo náležité pouze ve čtvrtém pádě, např. "vidím Janu a Petra Novákovy".
Téma: Přivlastňování jinému větnému členu než podmětu
Klíčové slovo: její
Dotaz: Jsou prosím v následující větě správně užita přivlastňovací zájmena? "Tohle Lenny naprosto utvrdilo v její předtuše o jejím původu." Neměla by pisatelka místo zájmena "její" užít zájmeno "svůj", tedy "ve své předtuše o svém původu"?
Odpověď: Zvratné zájmeno užíváme tehdy, když přivlastňujeme podmětu. V dané větě je podmětem zájmeno "tohle", zatímco jméno "Lenny", kterému přivlastňujeme "předtuchu" a "původ", je předmětem. Aktuální znění uvedené věty, tedy se zájmenem "její", je tudíž v pořádku.
Téma: Jednoduchý podmět – mn. č. r. muž. živ.
Klíčové slovo: elementálové
Dotaz: Chtěla bych se zeptat, jestli je ve větě "Elementálové nás vyslyšeli" v přísudku správně měkké i, přestože "elementál" znamená "živel", který je vlastně neživý.
Odpověď: Je třeba mít na paměti, že nemůžeme zaměňovat reálnou živost s gramatickou životností (například podstatné jméno "sněhulák" je rodu mužského životného, ačkoli označuje neživou věc). Tvar "elementálové" je rodu mužského životného, neboť obsahuje životnou koncovku "-ové". Proto je měkké i v přísudku (vyslyšeli) správným řešením.
Téma: Jednoduchý podmět – mn. č. r. ž.
Klíčové slovo: osobnosti
Dotaz: Narazil jsem dvakrát na stejnou větu, avšak jednou je v přísudku tvrdé y, podruhé naopak měkké i. "Osobnosti by včas přijet asi neměly/neměli." Můžete mi prosím poradit, co je správně?
Odpověď: Protože podmět je rodu ženského v množném čísle (osobnosti), je třeba napsat v přísudku tvrdé y, náležitá podoba věty je tedy následující: "Osobnosti by včas přijet asi neměly."
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: vojenskopolitický
Varianty: vojenskopolitický; vojensko-politický; vojensko politický
Dotaz: V textu je užita formulace "vojenská a vojensko politická rizika". Předpokládám, že by se to mělo psát dohromady, protože jde o vojenskou politiku.
Odpověď: Zápis dvou samostatných slov neodpovídá současným doporučením uvedeným v PČP od roku 1993 a zachyceným rovněž v IJP. Při psaní složených přídavných jmen s první složkou zakončenou na -sko, -cko, -ně nebo -ově se neobejdeme bez věcné znalosti. Některá přídavná jména je teoreticky možné zapsat dvěma způsoby, psaním či nepsaním spojovníku rozlišujeme různé významy. 

V citovaném textu jde nepochybně o vojenskou politiku, tedy podřadné spojení, v němž jedna složka rozvíjí druhou. Takové složené přídavné jméno píšeme dohromady: vojenskopolitický.

Teoreticky lze uvažovat také o souřadnosti složek, tedy takovém spojení, jehož složky jsou na stejné úrovni a mohly by být spojeny spojkou a (vojenský a politický). Pak by bylo namístě použít spojovník: vojensko-politický. Protože slovo vojenský už se ve formulaci objevuje samostatně, není pravděpodobné, že by se opakovalo ještě jednou ve složce přídavného jména (vojenský + vojenský a politický). Tuto možnost zápisu proto vylučujeme.
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: zahraničněpolitický
Varianty: zahraničněpolitický; zahraničně-politický; zahraničně politický
Dotaz: V textu je psáno zahraničně politické zájmy – je to tak v pořádku?
Odpověď: Zápis dvou samostatných slov neodpovídá současným doporučením, která uvádějí PČP od roku 1993 a jsou zachycena rovněž v IJP. V souladu se současnou kodifikací píšeme složená přídavná jména s první složkou zakončenou na -sko, -cko, -ně nebo -ově buď se spojovníkem, nebo dohromady. 
V uvedené větě jde nepochybně o vztah k pojmu zahraniční politika. Pokud je základem složeného přídavného jména podřadné spojení, v němž jedna složka (přídavné jméno zahraniční) rozvíjí druhou (podstatné jméno politika), pak píšeme adjektivum dohromady: zahraničněpolitické zájmy.
Téma: Časté konkrétní případy/typy – dějové vs. účelové tvoření (rozjasňující vs. rozjasňovací, kropící vs. kropicí)
Klíčové slovo: přijímací
Varianty: přijímací; přijimací
Dotaz: Proč není přijímací i přijimací, stejně jako např. kropící a kropicí?
Odpověď: Lišení tzv. dějových a účelových přídavných jmen prostřednictvím dlouhého -í- vs. krátkého -i- (kropící vs. kropicí, lepící vs. lepicí atp.) se týká pouze sloves 4. třídy s kmenotvornou příponou -i- (lep-i-t > lep-í-cí vs. lep-i-cí). Jiné slovesné třídy vyjadřují tento rozdíl takovými variantami kmenotvorné přípony, které jsou od sebe výrazněji formálně odlišné, takže si je uživatelé nepletou (srov. např. posunující vs. posunovací – nikoliv *posunujicí s krátkým -i- po -j- atp.). Slovo přijímací je ovšem ještě jiný případ: dané -í-, o jehož krácení podle analogie kropící vs. kropicí uvažujete, není kmenotvorná přípona, ale součást kořene, u které ke krácení probíraného typu nedochazí. Dějovým protějškem účelového přídavného jména přijímací proto není podoba *přijimací, ale přijímající.
Téma: Valence sloves – bezpředložková spojení
Klíčové slovo: využít
Dotaz: Nejsem si jistá, zda bych u slovesa "využít" měla volit vazbu s druhým, nebo se čtvrtým pádem: "Ke splnění oznamovací povinnosti je možno využít služby/službu." Můžete mi prosím poradit?
Odpověď: Slovník slovesných, substantivních a adjektivních vazeb a spojení uvádí u hesla "využít" obě vazby, tedy jak s druhým, tak se čtvrtým pádem. Spojení s druhým pádem může být uživateli hodnoceno jako stylově vyšší. Naopak čtvrtý pád je obvyklejší tehdy, pokud se jedná o podstatné jméno konkrétní, tedy např. "využít auto k převozu" nebo "využít peníze ke koupi dovolené". V uvedeném případě jsou však naprosto přijatelné obě varianty, tedy jak "využít služby", tak "využít službu".
Téma: Odděluje se vložená věta čárkou (čárkami)?
Klíčové slovo: když
Dotaz: Píše se čárka před "a" ve větě "Stačí, když při registraci napíšou váš e-mail do příslušné kolonky(,) a my se vám ozveme"?
Odpověď: Vedlejší větu vloženou mezi souřadně spojené hlavní věty oddělujeme čárkami z obou stran. V tom případě se čárka může dostat i před souřadicí spojky spojující věty v poměru slučovacím (viz "konkrétní případ").
Téma: Barvy
Klíčové slovo: bílo-modrý
Varianty: bílo-modrý; bílomodrý
Dotaz: Bílo-modré čepice. Je tam spojovník, nebo není?
Odpověď: Záleží na tom, jak čepice vypadá. Lze předpokládat, že nejde o odstín bílé barvy s nádechem do modra, ale spíše o dvě oddělené barvy (pruhy, lemy, kostky, vzory apod.), proto doporučujeme psát se spojovníkem bílo-modré čepice. 

Podle současného doporučení píšeme mezi částmi složeného přídavného jména označujícího barvy spojovník (čili divis), jestliže označujeme dvě samostatné (tedy oddělené) barvy, např. žluto-zelené pruhované tričko, červeno-modro-bílá vlajka. Výjimkou je tradiční psaní slova černobílý. Popisujeme-li barevný odstín, píšeme složky dohromady, bez spojovníku (např. žlutozelený, tj. žlutý odstín zelené barvy).

Toto doporučení je od roku 2019 uvedeno na stránkách IJP. Ke zjednodušení došlo proto, že podle původního pravidla (uvedeného v PČP) bylo třeba rozlišovat, zda může určitá kombinace barev tvořit barevný odstín, či ne. Pokud odstín nebylo možné vytvořit, psalo se celé přídavné jméno dohromady bez spojovníku (např. černobílý, červenomodrobílý). Pokud bylo možné barevný odstín vytvořit (např. žlutozelený, zelenomodrý), pak se v případě dvou samostatných barev psalo slovo se spojovníkem (žluto-zelený, zeleno-modrý). Aplikaci tohoto pravidla však znesnadňovala nejistota, které barvy spolu mohou tvořit barevný odstín, a které ne.
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: předtím, před tím
Varianty: předtím; před tím
Dotaz: Mám psát před tím, nebo předtím? Jde o větu: "Moje kariéra skončila předtím, než vůbec začala."
Odpověď: Vymezení rozdílu není v tomto případě zcela jednoznačné,  lze připustit obě možnosti pojetí. Při psaní zvlášť jde o předložku a zájmeno, jímž na něco odkazujeme. Modelovým příkladem je např. věta: Před tím zákrokem nejezte ani nepijte. Analogicky tedy "Moje kariéra skončila před tím začátkem." Za vhodnější však považujeme užít příslovce "předtím" s časovým významem (= před jistým okamžikem, dříve), pak píšeme dohromady předtím: "Moje kariéra skončila předtím, než vůbec začala."
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: světelnětechnický
Varianty: světelnětechnický; světelně technický; světelně-technický
Dotaz: Poměrně často se setkávám v textech s nesprávným psaním složených přídavných jmen. Domnívám se, že zápis světelně technický (např. výpočet, projekt, dokumentace) není v pořádku. Jde přece o světelnou techniku, proto by se  mělo psát dohromady světelnětechnický. Mám pravdu?
Odpověď: Máte pravdu, že psaní světelně technický (tedy zvlášť), které lze vídat v nejrůznějších textech, není v souladu se současnou kodifikací. Složená přídavná jména s první složkou zakončenou na -sko, -cko, -ně nebo -ově píšeme podle PČP z roku 1993 a zásad uvedených v IJP buď se spojovníkem, nebo dohromady. 

Jestliže má přídavné jméno spojitost s ustáleným souslovím světelná technika, což je z jazykového hlediska podřadné spojení, v němž jedna složka rozvíjí druhou, pak píšeme složené přídavné jméno dohromady světelnětechnický (výpočet, projekt), světelnětechnická dokumentace, studie. 

Zápis se spojovníkem (světelně-technický) by znamenal, že jde o dvě souřadně spojené složky, a to světelnou a technickou. Tento předpoklad však s největší pravděpodobností není správný.
Téma: Od jakého slova je utvořeno slovo X?
Klíčové slovo: oplývat
Dotaz: S jakým vyjmenovaným slovem je příbuzné slovo oplývat? Syn ho nemá v seznamu vyjmenovaných slov a nedokážeme určit, s jakým ze slov z jeho seznamu je slovo oplývá příbuzné. Souvisí se slovem plynout?
Odpověď: Ano, slovo oplývat je příbuzné se slovem plynout. Jelikož je však tato souvislost v dnešní češtině kvůli historickému vývoji už značně zastřená, bývá slovo oplývat explicitně uvedeno v závorce mezi slovy, která jsou příbuzná se slovesem plynout (viz např. v Internetové jazykové příručce: <https://prirucka.ujc.cas.cz/?id=100>).
Téma: Y = vlastní jméno – rodiny, manželé, bratři, sestry atp.: příjmení adjektivní (Veselý)
Klíčové slovo: Zelených, Zelení
Varianty: Zelených; Zelení
Dotaz: Na zvonku máme napsáno Zelených (jmenuji se Zelená a manžel Zelený), ale někteří lidé nám říkají, že je to špatně, že by na zvonku mělo být Zelení. Je to pravda? Co je správně?
Odpověď: Společné jméno rodiny (manželů) utvořené od příjmení Zelený má ve spisovné češtině dvě možné, správné podoby – Zelených a Zelení. Na zvonku tak může být obojí – stávající i navrhovaná podoba.