ctu-aic/questions_ujc_cas_cs huggingface dataset:
Téma: Obecné principy spisovné výslovnosti
Klíčové slovo: prodlužování koncových hlásek
Dotaz: V poslední době stále častěji zaznamenávám, že se u moderátorů Českého rozhlasu rozšiřuje prodlužování koncových hlásek, např. [potřebujemé k tomú], což se mi nelíbí a nepovažuji to za spisovné. Co si o tomto jevu myslíte?
Odpověď: Zmíněné výrazné prodlužování koncových hlásek rozhodně nelze považovat za kultivované, ortoepická kodifikace tento jev označuje výslovně za nesprávný. V běžném hovoru se sice běžně vyskytuje jako signál, že promluva bude dále pokračovat, respektive díky němu mluvčí získává čas na zformulování dalšího textu, avšak u profesionálních mluvčích v médiích působí na posluchače obvykle rušivě. Pokud se domníváte, že se výskyt tohoto prvku v rozhlase stále zvyšuje, případně u některých konkrétních mluvčích již přesahuje únosnou mez, nezbývá než kontaktovat přímo danou osobu nebo instituci. Ústav pro jazyk český nemá v tomto ohledu žádné pravomoce.
Téma: Náležitá/oficiální podoba jména
Klíčové slovo: Kefalonia; Kefalonie
Varianty: Kefalonia; Kefalonie; Kefalloniá
Dotaz: Jak se správně píše v češtině název řeckého ostrova Kefalonia?
Odpověď: Standardizované české exonymum (tj. domácí podoba cizího názvu) pro tento ostrov zní Kefalonie. Dodejme, že Geografický místopisný slovník uvádí podobu Kefalloniá. Tento zápis sice odráží řeckou podobu Κεφαλλονιά, avšak koncové písmeno je převedeno z cyrilice do latinky nesprávně, protože diakritická čárka zde neoznačuje samohláskovou délku, ale přízvuk, což se do češtiny přepisovat nemá. Navíc v nové řečtině pravděpodobně převažuje varianta Κεφαλονιά, které plně odpovídá český zápis Kefalonia. Tato jinak nepočeštěná podoba se v českých textech rovněž vyskytuje a nelze ji považovat za chybnou.
Téma: Zápis přejatého slova
Klíčové slovo: bojler
Varianty: bojler; boiler
Dotaz: Našla jsem, že můžu psát bojler i boiler, co je vhodnější?
Odpověď: Rozhodně píšeme bojler. Zápis boiler je uveden jako variantní v PSJČ ze 30. let, všechny další slovníky zachycují podobu bojler.
Téma: Význam slova
Klíčové slovo: příští
Dotaz: Označuje spojení "příští sobotu" nejbližší následující sobotu, nebo až sobotu následující po této sobotě?
Odpověď: Výraz příští má význam '(nejdříve, nejblíže) následující; hned po tomto nejbližším následující, další'. Spojení "příští sobotu" tedy může v různých situacích označovat buď nejblíže následující sobotu, nebo sobotu následující po této nejbližší sobotě. Z důvodu této potenciální nejednoznačnosti proto doporučujeme užívat raději jednoznačné výrazy "tuto sobotu" nebo "příští týden v sobotu".
Téma: Krátce, nebo dlouze?
Klíčové slovo: benzin; benzín
Varianty: benzin; benzín
Dotaz: Píše se benzin s krátkým i, nebo dlouhým í? Našla jsem, že benzin je možné psát jen krátce.
Odpověď: V souladu s Dodatkem k PČP jde o rovnocenné varianty, lze tedy psát benzin i benzín.
Téma: Spojení X je Y (např. změna byl/byla šok)
Klíčové slovo: podmět a jmenná část přísudku
Dotaz: Potřeboval bych poradit, zda je správně věta "Platnost povolení je dva roky", nebo "Platnost povolení jsou dva roky".
Odpověď: Ve větách se jmenným přísudkem obecně platí, že se shoda řídí podstatným jménem v podmětu. Ovšem je-li jmenná část přísudku v množném čísle ("roky") a podmět ("platnost") v jednotném, řídíme shodu primárně podle jména v přísudku, tedy "Platnost povolení jsou dva roky". Nutno však dodat, že v tomto případě situaci ovlivňuje číslovka "dva" v pozici přívlastku shodného ke slovu "roky". Syntax číslovek patří mezi málo popsané oblasti, zdá se však, že přítomnost číslovky výše zmíněné pravidlo relativizuje: zatímco například větu "Čas je peníze" běžný uživatel češtiny vnímá jako agramatickou, struktura "platnost/trvanlivost/lhůta/délka/doba je dva roky" se podle dat Českého národního korpusu v úzu prokazatelně vyskytuje, a to dokonce hojněji než podoba s přísudkem v množném čísle. Ani shodu s podmětem ("Platnost povolení je dva roky") tedy nelze odmítat.
Téma: Shoda podle smyslu (množné číslo)
Klíčové slovo: rodina
Dotaz: Ráda bych se zeptala, jestli můžu takto formulovat následující větu: "Rodina měla pravidelný příjem, a tak si v momentě, kdy se jim pokazila lednička, bez obav vzali novou půjčku." Jde mi o to, zda mohu v dalších větách použít třetí osobu množného čísla, když je v první větě podmět "rodina".
Odpověď: Jsou dvě možnosti. Buď můžete upřednostnit formální hledisko a shodu všude řídit podle "rodiny", tedy "Rodina měla pravidelný příjem, a tak si v momentě, kdy se jí pokazila lednička, bez obav vzala novou půjčku", anebo uplatníte shodu podle smyslu. V tom případě by věta zněla přesně tak, jak jste uvedla na začátku. Obě varianty jsou v pořádku.
Téma: Valence podstatných jmen vzniklých ze sloves
Klíčové slovo: účast na něčem
Dotaz: S jakým pádem se pojí výraz účast?
Odpověď: Výraz účast se nejčastěji pojí s předložkou na a šestým pádem (účast na mezinárodním mistrovství). V některých případech lze zvolit také předložky při (také se šestým pádem) a v (rovněž). Základní varianta je však "účast na něčem".
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: tepelněizolační
Varianty: tepelněizolační; tepelně-izolační; tepelně izolační
Dotaz: Jak se prosím píše tepelněizolační detektor? Předpokládám, že jde o tepelnou izolaci a psala bych slovo dohromady, ale v textech nacházím převážně psaní zvlášť (tepelně izolační), v materiálech VŠCHT vidím psaní se spojovníkem (tepelně-izolační). Jak je to správně?
Odpověď: Složená přídavná jména s první složkou zakončenou na -sko, -cko, -ně nebo -ově píšeme dnes buď se spojovníkem, nebo dohromady. Psaní zvlášť není v souladu se současnou kodifikací, přestože se takových dokladů objevuje poměrně značné množství, nejspíše proto, že v některých oborech setrvávají pisatelé na původní podobě buď z tradičních důvodů, nebo z neznalosti pravopisných doporučení. 
Zápis se spojovníkem v tomto případě rozhodně nedoporučujeme, podoba tepelně-izolační by odkazovala ke dvěma souřadně spojeným složkám: tepelné a izolační, což není správný předpoklad. Souhlasíme s vámi, že přídavné jméno je v tomto případě nepochybně odvozeno ze slovního spojení tepelná izolace. Jde o podřadné spojení, v němž jedna složka rozvíjí druhou – taková slova píšeme dohromady – tepelněizolační detektor.
Pokud by v autoři textu trvali z důvodů respektování tradice oboru na psaní zvlášť, lze takovou možnost připustit (pak bychom slovo tepelně chápali jako příslovce, podobně jako např. u spojení časově ohraničené). Za základní však považujeme zápis tepelněizolační.
Téma: Atrakce (větná spodoba)
Klíčové slovo: atrakce
Varianty: pozvání k účasti na mezinárodní mistrovství; pozvání k účasti na mezinárodním mistrovství
Dotaz: Jaký tvar by měl mít výraz mistrovství ve spojení "pozvání k účasti na mezinárodní mistrovství"? Je toto spojení napsáno správně, nemělo by tam spíše být "na mezinárodním mistrovství"?
Odpověď: Výraz účast se podle Slovníku slovesných, substantivních a adjektivních vazeb a spojení pojí s předložkou na a 6. pádem. Ve spojení by tedy mělo stát "na mezinárodním mistrovství". Ve spojení "pozvání k účasti na mezinárodní mistrovství" na pisatele mohla mít vliv skutečnost, že lze napsat "pozvání na mezinárodní mistrovství". Pokud ale do spojení doplníme ještě "k účasti", váže se spojení "mezinárodní mistrovství" právě k výrazu účast a mělo by být podle tohoto spojení řízeno. Toto ovlivnění tvarem blízkého výrazu (vazba výrazu pozvání ovlivnila volbu tvaru mezinárodní mistrovství) je syntaktická odchylka, které se odborně říká atrakce.
Téma: Respektování tradice
Klíčové slovo: sociálně demokratická strana
Varianty: sociálně demokratický
Dotaz: V názvu Česká strana sociálně demokratická píšeme "sociálně demokratická" jako samostatná slova, že?
Odpověď: Ano, máte pravdu. Když tato strana vznikla, byla pravopisná doporučení jiná, s ohledem na tradici se proto i v jejím současném názvu respektuje zápis zvlášť: Česká strana sociálně demokratická.
Téma: Přivlastňování podmětu
Klíčové slovo: svůj
Varianty: Musíte jej přijmout za svůj coby přirozenou součást vaší existence.; Musíte jej přijmout za svůj coby přirozenou součást své existence.
Dotaz: Nejsem si jistá volbou přivlastňovacího zájmena "vaší" ve větě "Musíte jej přijmout za svůj coby přirozenou součást vaší existence". Nemělo by zde stát spíš "své existence"?
Odpověď: Při volbě zvratného přivlastňovacího zájmena je nutné zvážit, zda je daná věc přivlastňována podmětu, či nikoli. Ve větě "Musíte jej přijmout za svůj coby přirozenou součást své existence" je podmětem nevyjádřené vy, jemuž je i přivlastněn výraz existence. Měli bychom zde tedy zvolit zvratné přivlastňovací zájmeno své.
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: sociálnědemokratický
Varianty: sociálnědemokratický; sociálně demokratický; sociálně-demokratický
Dotaz: Mám v textu spojení sociálnědemokratický poslanec. V rukopisu je to zapsané dohromady i zvlášť, jak se to má psát?
Odpověď: Složená přídavná jména s první složkou zakončenou na -sko, -cko, -ně nebo -ově píšeme buď se spojovníkem, nebo dohromady. 
Pokud je základem složeného přídavného jména podřadné spojení, v němž jedna složka rozvíjí druhou – v tomto případě jde o slovní spojení sociální demokracie –, píšeme adjektivum dohromady: sociálnědemokratický. Doporučujeme proto psát sociálnědemokratický poslanec.
Téma: Respektování tradice
Klíčové slovo: Česká strana sociálně demokratická
Varianty: sociálně demokratický
Dotaz: V názvu strany píšeme "sociálně demokratická" jako dvě samostatná slova z důvodu tradice?
Odpověď: Ano. V době, kdy strana vznikala, byla pravopisná doporučení jiná, proto se i v jejím současném názvu respektuje tradiční zápis zvlášť: Česká strana sociálně demokratická. V jiných kontextech však píšeme přídavné jméno sociálnědemokratický v souladu s platnými pravopisnými zásadami dohromady (např. sociálnědemokratický poslanec).
Téma: Valence podstatných jmen – konkurence předložkového a bezpředložkového spojení
Klíčové slovo: extrakt
Varianty: extrakt ovoce; extrakt z ovoce
Dotaz: Na etiketě často píšeme spojení extrakt z ovoce. Neměli bychom zde předložku z vynechat a psát jen extrakt ovoce?
Odpověď: V úzu se vyskytují obě možnosti. Ve výkladových slovnících češtiny najdeme ve významu výtažek pouze spojení předložkové (Slovník spisovného jazyka českého má extrakt z duběnek), v Akademickém slovníku cizích slov najdeme u hesla extrakt u bezpředložkového spojení poznámku, že se jedná o význam 'stručný výtah, obsah' a že má toto spojení knižní příznak. Všechny slovníky pak uvádějí nejčastější spojení výrazu extrakt s přídavným jménem (masový extrakt, ovocný extrakt). Doporučujeme tedy ponechat spojení předložkové, tedy extrakt z ovoce.
Téma: Shoda se zkratkou
Klíčové slovo: shoda se zkratkou
Dotaz: Upravuji text z oblasti letectví a obejvuje se mi tam zkratka GPS. Někdy před ní stojí například slovo "systém", pak samozřejmě použiji "systém GPS byl použit". Co když ale zkratka stojí sama? Bude věta znít "GPS byl použit", nebo "GPS byla použita"?
Odpověď: Existují dvě možnosti a záleží jen na vás, kterou si vyberete. Buď použijete opěrné substantivum, například právě ten "systém", a shodu budete řídit podle něj, anebo uplatníte gramatickou charakteristiku samotné zkratky. Zrovna u GPS se jednoznačně ustálil ženský rod, takže věta by zněla "GPS byla použita".
Téma: Respektování tradice
Klíčové slovo: pozdně chetitský
Varianty: pozdně chetitský
Dotaz: Řeším pravopis chetitských období; jedno z období je pozdně chetitské. Je v pořádku, když píšu jako dvě slova?
Odpověď: Ano souhlasíme s vámi, že z důvodů analogie k respektovanému tradičnímu způsobu psaní slov typu pozdně gotický, raně barokní je vhodné psát zvlášť i spojení pozdně chetitské. Psaní dohromady (pozdněchetitský) je však plně odůvodnitelné (jde o složené přídavné jméno vztahující se ke slovnímu spojení pozdní Chetité) a nepovažuje se za chybu.
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: novochetitský
Dotaz: Řeším pravopis chetitských období; jedno z období je novochetitské. Je v pořádku, když píšu slovo dohromady?
Odpověď: Ano, zápis novochetitský je v pořádku. Jestliže první složka složeného přídavného jména nekončí na -sko, -cko, -ně nebo -ově, ale je spojeno morfem o, píšeme obě složky dohromady bez spojovníku: novochetitský.
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: formálněmorfologický
Varianty: formálně morfologický; formálněmorfologický
Dotaz: V učebnici je věta: "Důraz na formálně morfologickou stránku". Píšeme to zvlášť, že?
Odpověď: Přestože je psaní zvlášť v tomto případě časté, jde o přídavné jméno odvozené ze slovního spojení formální morfologie. Jestliže jsou složená přídavná jména s první částí zakončenou -sko, -cko-, -ně- nebo -ově odvozena od podřadného spojení, pak je píšeme dohromady, jako jedno slovo. Doporučujeme proto psát formálněmorfologický.
Téma: Barvy
Klíčové slovo: červeno-modrý
Varianty: červeno-modrý; červenomodrý
Dotaz: Potřebuji napsat červeno-modrý kroj. Je to červený kabát a modré kalhoty. Mohu to zapsat se spojovníkem?
Odpověď: Ano, zápis červeno-modrý kroj je v pořádku. Podle současného doporučení píšeme mezi částmi složeného přídavného jména označujícího barvy spojovník, jestliže označujeme dvě samostatné (tedy oddělené) barvy, např. žluto-zelené pruhované tričko, červeno-modro-bílá vlajka. Výjimkou je tradiční psaní slova černobílý. Popisujeme-li barevný odstín, píšeme složky dohromady, bez spojovníku (např. žlutozelený, tj. žlutý odstín zelené barvy).

Toto doporučení je od roku 2019 uvedeno na stránkách IJP. Ke zjednodušení došlo proto, že podle původního pravidla (uvedeného v PČP) bylo třeba rozlišovat, zda může určitá kombinace barev tvořit barevný odstín, či ne. Pokud odstín nebylo možné vytvořit, psalo se celé přídavné jméno dohromady bez spojovníku (např. černobílý, červenomodrobílý). Pokud bylo možné barevný odstín vytvořit (např. žlutozelený, zelenomodrý), pak se v případě dvou samostatných barev psalo slovo se spojovníkem (žluto-zelený, zeleno-modrý). Aplikaci tohoto pravidla však znesnadňovala nejistota, které barvy spolu mohou tvořit barevný odstín, a které ne.
Téma: Stylizace formulace
Varianty: Vážení, žádám o urychlené vyřízení mé shora uvedené žádosti. Nebude-li mojí žádosti vyhověno, zároveň Vás tímto upozorňuji, že s ohledem na to, že převážná část bytů je do vlastnictví převedena, lze Vaše kroky považovat za diskriminační vůči mé osobě. Sdělte mi laskavě, kdy bude nachystána smlouva o převodu mého bytu do vlastnictví, abych se dostavila k podpisu této smlouvy.; Vážení, žádám o urychlené vyřízení mé shora uvedené žádosti. Zároveň Vás tímto upozorňuji, že nebude-li mojí žádosti vyhověno s ohledem na to, že převážná část bytů je do vlastnictví převedena, lze Vaše kroky považovat za diskriminační vůči mé osobě. Sdělte mi laskavě, kdy bude nachystána smlouva o převodu mého bytu do vlastnictví, abych se dostavila k podpisu této smlouvy.; Vážení, žádám o urychlené vyřízení mé shora uvedené žádosti. Zároveň Vás tímto upozorňuji, že nebude-li mojí žádosti vyhověno, lze Vaše kroky považovat za diskriminační vůči mé osobě s ohledem na to, že převážná část bytů je do vlastnictví převedena. Sdělte mi laskavě, kdy bude nachystána smlouva o převodu mého bytu do vlastnictví, abych se dostavila k podpisu této smlouvy.
Dotaz: Následující text mi nadiktovala právnička: "Vážení, žádám o urychlené vyřízení mé shora uvedené žádosti. Nebude-li mojí žádosti vyhověno, zároveň Vás tímto upozorňuji, že s ohledem na to, že převážná část bytů je do vlastnictví převedena, lze Vaše kroky považovat za diskriminační vůči mé osobě. Sdělte mi laskavě, kdy bude nachystána smlouva o převodu mého bytu do vlastnictví, abych se dostavila k podpisu této smlouvy." Ráda bych ho přeformulovala: "Vážení, žádám o urychlené vyřízení mé shora uvedené žádosti. Zároveň Vás tímto upozorňuji, že nebude-li mojí žádosti vyhověno s ohledem na to, že převážná část bytů je do vlastnictví převedena, lze Vaše kroky považovat za diskriminační vůči mé osobě. Sdělte mi laskavě, kdy bude nachystána smlouva o převodu mého bytu do vlastnictví, abych se dostavila k podpisu této smlouvy." Je má úprava v pořádku?
Odpověď: V první variantě jsou věty druhého větného celku nevhodně řazeny. V navržené úpravě je nevhodné spojení "nebude-li mojí žádosti vyhověno s ohledem na to...", jelikož "s ohledem na to, že převážná část bytů je do vlastnictví převedena" se vztahuje k diskriminaci Vaší osoby, nikoli k vyhovění žádosti. Navrhujeme jinou úpravu: "Vážení, žádám o urychlené vyřízení mé shora uvedené žádosti. Zároveň Vás tímto upozorňuji, že nebude-li mojí žádosti vyhověno, lze Vaše kroky považovat za diskriminační vůči mé osobě s ohledem na to, že převážná část bytů je do vlastnictví převedena. Sdělte mi laskavě, kdy bude nachystána smlouva o převodu mého bytu do vlastnictví, abych se dostavila k podpisu této smlouvy."
Téma: Komplexní podmět (např. typ více než jedna třetina byla)
Klíčové slovo: více než jedna strana
Dotaz: Mám tady větu "Výnos získaly více než jedna strana". Já se ale domnívám, že podmětem je "více", a proto by tam mělo být "Výnos získalo více než jedna strana". Můžete mi poradit, co je správně?
Odpověď: Původní tvar "získaly" určitě namístě není, protože ve větě není žádné množné číslo, k němuž by se mohl vztahovat. Podmětem je zde celé spojení "více než jedna strana", jedná se o komplexní podmět. Věta by tedy měla znít "Výnos získala více než jedna strana".
Téma: Výslovnost konkrétního slova (hláskového spojení, spojení slov atp.)
Klíčové slovo: Griffith; Griffithová
Varianty: [grifiθ]; [grifit]; [grifis]
Dotaz: Jak by se mělo v češtině správně vyslovit příjmení Griffith pocházející z angličtiny? Zejména mě zajímá výslovnost přechýlené podoby. Nedovedu si představit, že by se za koncovou hlásku [θ] připojila přípona -ová.
Odpověď: V první řadě je třeba vysvětlit, že v češtině se výslovnost cizích vlastních jmen v naprosté většině případů zvukově adaptuje podle určitých principů (např. cizí hlásky se nahradí jejich nejbližšími českými zvukovými protějšky); tzv. citátová výslovnost, kdy se cizí hlásky nijak neadaptují, je řídká. V češtině hlásku [θ] nemáme a ortoepické příručky ji doporučují nahradit buď hláskou [t], nebo [s]. Např. frekventované příjmení Smith, které se v angličtině vyslovuje taktéž s koncovým [θ], se tak do češtiny adaptuje jako [smit], nebo [smis]. Podobně by tedy příjmení Griffith mohlo znít [grifit] nebo [grifis], přechýlená podoba pak [grifitová] nebo [grifisová].
Téma: Vhodnost/správnost slova
Klíčové slovo: incident
Dotaz: Jak označovat v mediálních textech události, u nichž zatím není jasné, zda jde o teroristický čin, nebo o náhodu apod.? Je pro to vhodný výraz incident?
Odpověď: Výraz incident má význam 'menší, nemilá, nepříjemná, rušivá příhoda'. Pro označování událostí, při nichž např. přijde někdo o život, tedy není příliš vhodné. Doporučujeme zde proto zvolit buď zcela obecný výraz, např. událost, nebo naopak výraz popisující, co se konkrétně událo (např. výbuch apod.).
Téma: Výslovnost konkrétního slova (hláskového spojení, spojení slov atp.)
Klíčové slovo: medaile
Varianty: [medaʔile]; [medajle]
Dotaz: Jaká je v češtině správná výslovnost slova medaile? Je v něm obsažena hláska [j], nebo by se mělo vyslovovat [medaʔile] v souladu s písmem?
Odpověď: V souladu s veškerými slovníky a ortoepickou kodifikací doporučujeme výslovnost [medajle], která je podle našeho názoru zcela vžitá. Podobu [medaʔile] s tzv. rázem (předělem) mezi samohláskami uprostřed lze označit za hyperkorektní a neuzuální.
Téma: Výslovnost konkrétního slova (hláskového spojení, spojení slov atp.)
Klíčové slovo: Wicki
Varianty: [viki]; [vicki]
Dotaz: Lze v češtině očekávat u názvu odrůdy pšenice Wicki např. u starší generace variantní výslovnost (na rozdíl od odrůdy Viki)?
Odpověď: Ačkoliv je pravděpodobné, že převážná většina českých mluvčích vysloví jméno Wicki v souladu s angličtinou jako [viki], podobu [vicki] plně odpovídající grafice rozhodně nelze vyloučit, a to zejména u starších mluvčích, kteří nemají žádné znalosti angličtiny a s daným názvem se setkávají poprvé. I u mnohem frekventovanějších jmen typu Black, Jackson se výslovnost kombinace písmen "ck" jako [ck] ve vzorku mluvčích, kteří se zúčastnili výzkumu výslovnostního úzu cizích slov (viz https://dvucs.ff.cuni.cz/), vyskytovala. Vždy se jednalo právě o příslušníky starší generace. V úvahu rovněž připadá tzv. citátová výslovnost odpovídající anglickému originálu s počáteční obouretnou hláskou [w]. Tato varianta je naopak pravděpodobnější u mladší generace, která prvky citátové výslovnosti občas zejména u vlastních jmen cizího původu používá.
Téma: Konkurence předložek v a na
Klíčové slovo: v/na Praze 7
Varianty: v Praze 11; na Praze 11
Dotaz: Je vhodnější spojení "v Praze 11", nebo "na Praze 11"?
Odpověď: Spojení s předložkou v mají v takových případech charakter celonárodní, nezávislý na lokální tradici. Užití předložky na zde navíc může signalizovat určitý významový odstín – spojení "na Praze 4", "na Praze 8" často souvisejí s pojmenováním administrativní jednotky, úřadu apod. K vyjádření lokalizace pak slouží právě předložka v (v Praze 10).
Téma: Konkurence jiných předložkových spojení
Klíčové slovo: na baru
Dotaz: Je správně užita předložka ve spojení "kompletní občerstvení na baru"?
Odpověď: Ve spojení s podstatným jménem bar je celkem obvyklé užívat předložku na. Někdy se pojí i s předložkou u, např. poručit si u baru sklenici vody. V takových případech jsou tyto dvě předložky rovnocenné. Ve spojení "kompletní občerstvení u baru", případně doplníme-li si ke spojení přísudek "najdete", tedy "kompletní občerstvení najdete u baru" je však význam předložky u zavádějící a vhodnější je zde užití předložky na.
Téma: Nominativ jmenovací
Klíčové slovo: město Brno
Varianty: nedaleko města Brna; nedaleko města Brno
Dotaz: Měl by být ve spojení "nedaleko města Brna" výraz Brno skloňovaný, nebo se může ponechat v 1. pádě, tedy "nedaleko města Brno"?
Odpověď: Ve spojení "nedaleko města Brna" můžeme buď obě složky skloňovat, nebo můžeme název nechat v 1. pádě, tzv. nominativu jmenovacím. Pokud se nám spojení "město Brno" vyskytne v textu v různých pozicích vícekrát, je vhodné zvolit si jedno z nabízených řešení a to užívat v celém textu, aby byl zachován jednotný styl.
Téma: Předložka pojící se se jménem v 2. pádu
Klíčové slovo: předložka s; předložka z
Varianty: z nosu; s nosu
Dotaz: Jakou předložku zvolit ve spojení "spustila se krev z/s nosu"?
Odpověď: S druhým pádem se pojí standardně a bezpříznakově předložka z(e). Správně je tedy "spustila se krev z nosu".
Téma: Valence ostatní
Klíčové slovo: procento
Varianty: společnost hradí 50 procent hodinové sazby; společnost hradí 50 procent z hodinové sazby
Dotaz: Je možné napsat "společnost hradí 50 procent hodinové sazby? Nechybí zde předložka z?
Odpověď: Obě řešení jsou možná.
Téma: Předložka pojící se se jménem v 2. pádu
Klíčové slovo: předložka s; předložka z
Varianty: z hlavy; s hlavy
Odpověď: S druhým pádem se pojí standardně a bezpříznakově předložka z(e). Jen v případech, kdy pisatel cítí potřebu zdůraznit význam 'z povrchu pryč' nebo 'po povrchu dolů', lze užít také předložku s(e), která je však vnímána jako zastaralá.
Téma: Valence přídavných jmen – předložková spojení
Klíčové slovo: náchylný
Varianty: náchylný vůči stresu; náchylný ke stresu
Dotaz: Našla jsem v textu spojení náchylný vůči stresu. Je tato vazba správně? Nemělo by zde spíše být náchylný ke stresu?
Odpověď: Slovník slovesných, substantivních a adjektivních vazeb a spojení uvádí u přídavného jména náchylný pouze vazby k něčemu a na něco. Vazba by se tedy v textu měla opravit na náchylný ke stresu. Konstrukce náchylný vůči stresu vznikla pravděpodobně zkřížením vazeb u přídavných jmen náchylný a odolný. Zatímco přídavné jméno náchylný se pojí s předložkou k, odolný se pojí s předložkami vůči, proti i  s předložkou k.
Téma: Předložka pojící se se jménem v 2. pádu
Klíčové slovo: předložka se; předložka ze
Varianty: ze stolu; se stolu
Odpověď: S druhým pádem se pojí standardně a bezpříznakově předložka z(e). Jen v případech, kdy pisatel cítí potřebu zdůraznit význam 'z povrchu pryč' nebo 'po povrchu dolů', lze užít také předložku s(e), která je však vnímána jako zastaralá.