ctu-aic/questions_ujc_cas_cs huggingface dataset:
Téma: Hodnocení formulace
Klíčové slovo: nechť
Varianty: Na základě pokynu Jany Novákové Vás vyzývám, nechť ve lhůtě 15 dnů sdělíte...; Na základě pokynu Jany Novákové Vás vyzývám, abyste ve lhůtě 15 dnů sdělil...
Dotaz: Kolegyně použila v úředním textu formulaci: "Na základě pokynu Jany Novákové Vás vyzývám, nechť ve lhůtě 15 dnů sdělíte..." Nezdá se mi ten výraz nechť. Nebylo by lepší napsat: "Na základě pokynu Jany Novákové Vás vyzývám, abyste ve lhůtě 15 dnů sdělil..."?
Odpověď: Vámi navrhovaná varianta je pro administrativní styl vhodnější, neboť spojka aby je neutrální. Výraz nechť je hodnocen jako knižní, je méně užívaný a může na sebe strhávat zbytečnou pozornost – jeho užití tedy není vyloučené, nýbrž méně vhodné.
Téma: Hodnocení formulace
Varianty: usnesení Ústavního soudu, spisová značka X; usnesení Ústavního soudu pod spisovou značkou X
Dotaz: Při korektuře textu mě překvapila formulace "usnesení Ústavního soudu pod spisovou značkou X", běžně se totiž setkávám se spisovou značkou ve tvaru prvního pádu, tedy "usnesení Ústavního soudu, spisová značka X". Mám to opravit?
Odpověď: Z jazykového hlediska jsou obě formulace v pořádku, domníváme se tedy, že oprava není nutná (ovšem ani vyloučená, je-li takový úzus).
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: home office
Varianty: home office; home-office; Home Office; Home-Office
Dotaz: Jak máme v češtině psát dnes módní slovo home office? Jde mi o to, zda s mezerou, nebo s pomlčkou, zajímají mě malá/velká písmena.
Odpověď: V češtině doporučujeme používat původní pravopisnou podobu home office. Tedy dvě samostatná slova (nespojená ani pomlčkou, ani spojovníkem). Pro psaní velkého počátečního písmena není žádné jazykové opodstatnění, home office píšeme s malými písmeny, stejně jako píšeme s malými písmeny odpovídající význam práce z domova.
Téma: Y = vlastní jméno – přechylování: přechylování obyvatelských jmen, příponou -ka
Klíčové slovo: Šerpka
Varianty: Šerpanka; Šerpyně; Šerpice; Šerpka
Dotaz: Jaká je přechýlená podoba slova Šerpa?
Odpověď: Jako nejvhodnější se jeví přechýlit slovo Šerpa pomocí nejběžnější, jaksi "základní" přechylovací přípony -k/a. Takto vzniklá podoba – Šerpka – se také jako jediná ze zvažovaných podob (Šerpanka, Šerpyně, Šerpice) vyskytuje v úzu, byť zatím velmi řídce – databáze ČNK syn v8 obsahuje jejích pouhých 5 výskytů. Reálná potřeba přechýlit slovo Šerpa se objevuje evidentně až v posledních letech, přechýlená podoba Šerpka proto zatím není ani uzuální, a (tím pádem) ani noremní; jakkoliv je tedy podoba Šerpka náležitá, je nutné počítat s tím, že řadu uživatelů češtiny překvapí, zarazí či vyruší.
Téma: Hodnocení formulace
Varianty: Jana Nováková, pověřena vedením oddělení; Jana Nováková, pověřená vedením oddělení
Dotaz: Kterou z následujících formulací je vhodnější použít v podpisu? "Jana Nováková, pověřena vedením oddělení", nebo "Jana Nováková, pověřená vedením oddělení"?
Odpověď: Obě varianty jsou spisovné a možné, v tomto případě bychom však preferovali tvary přídavného jména, tj. pověřená.
Téma: Hodnocení formulace
Varianty: Historky a pověsti vinné a nevinné z Pálavy; Historky a pověsti vinné a nevinné z Podpálaví; Historky a pověsti vinné a nevinné zpod Pálavy
Dotaz: Vymýšlíme název knihy, která obsahuje příběhy vztahující se k oblasti Pálavy a okolí. Nejsme si jisti, jak nejlépe název oblasti do názvu knihy zakomponovat. Napadly nás možnosti: Historky a pověsti vinné a nevinné z Pálavy, Historky a pověsti vinné a nevinné z Podpálaví nebo Historky a pověsti vinné a nevinné zpod Pálavy. Kterou z nich byste nám doporučili?
Odpověď: Pokud se příběhy vztahují nejen k Pálavě, ale i jejímu okolí, název "Historky a pověsti vinné a nevinné z Pálavy" není zcela přesný. Za vhodnější považujeme varianty "Historky a pověsti vinné a nevinné z Podpálaví" a "Historky a pověsti vinné a nevinné zpod Pálavy", mezi nimiž si můžete libovolně zvolit.
Téma: Hodnocení formulace
Varianty: Stát nesmí být ovládán zájmovými skupinami; Stát nesmí ovládat zájmové skupiny
Dotaz: V novinách se často vyskytují věty, v nichž není poznat, co je podmět a co předmět, např. v titulku: "Stát nesmí ovládat zájmové skupiny". Větu jsem pochopila tak, že zájmové skupiny nesmí být ovládány státem. Jenže ze článku vyplynulo, že je to myšleno naopak – stát nesmí být ovládán zájmovými skupinami. Co je tedy na té větě gramaticky špatně?
Odpověď: Z gramatického hlediska je věta v pořádku, problém tkví v nejednoznačnosti vyjádření. Jak jste uvedla, formulace nabízí dvě interpretace. Autor novinového titulku by se měl snažit, aby sdělení bylo významově průhledné a jednoznačné. V tomto případě by pomohlo užít sloveso v trpném rodě, stejně jako jste to učinila při výkladu věty vy: "Stát nesmí být ovládán zájmovými skupinami."
Téma: Hodnocení formulace
Dotaz: Co si myslíte o titulku "Třicet let otevřených hranic"?
Odpověď: Titulek je v pořádku, neshledáváme na něm nic závadného.
Téma: Hodnocení formulace
Varianty: V březnu 94 byla otevřena ve čtvrti Trigoria v Římě první komunita.; V březnu 94 byla otevřena v Římě ve čtvrti Trigoria první komunita.
Dotaz: Pozastavila jsem se nad následující větou: "V březnu 94 byla otevřena ve čtvrti Trigoria v Římě první komunita." Napadlo mě, zda by nejprve nemělo být uvedeno město a až po něm jeho část, tedy: "V březnu 94 byla otevřena v Římě ve čtvrti Trigoria první komunita." Co si o tom myslíte?
Odpověď: Obě varianty jsou v pořádku, můžete si vybrat.
Téma: Hodnocení formulace
Dotaz: Mohou být v jedné větě užity tři infinitivy za sebou?"... abychom se mohli začít učit uskutečňovat revoluci lásky."
Odpověď: Žádné pravidlo pro omezení počtu infinitivů ve větě neexistuje. Sdělení je srozumitelné, na uvedené formulaci tedy neshledáváme nic závadného.
Téma: Stylizace formulace
Klíčové slovo: opakování pomocného slovesa
Varianty: Měla jsem srdeční arytmii a několikrát jsem zkolabovala.; Měla jsem srdeční arytmii a několikrát zkolabovala.
Dotaz: Mohu v následující větě vypustit druhé "jsem"? "Měla jsem srdeční arytmii a několikrát jsem zkolabovala."
Odpověď: Vypouštění pomocného slovesa být je časté v běžné mluvené komunikaci. Chcete-li se však vyjadřovat plně spisovně, měla byste ho ve druhé větě souvětí ponechat. Někteří mluvčí totiž mohou hodnotit vynechání pomocného slovesa jako stylově nižší.
Téma: Stylizace formulace
Varianty: [výrobek] s méně cukru; [výrobek] s menším množstvím cukru
Dotaz: V reklamě jsem slyšel spojení, které mi trhá uši: "[výrobek] s méně cukru". Co si o něm myslíte?
Odpověď: Reklamy se nezřídka snaží o úspornost vyjádření a nebývají vždy (zcela) spisovné, s ohledem na to považujeme formulaci "[výrobek] s méně cukru" za přijatelnou. Ve stylově vyšších textech by bylo lepší použít formulaci "[výrobek] s menším množstvím cukru".
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: mezitím
Varianty: mezitím; mezi tím
Dotaz: Je možné psát mezitím dohromady?
Odpověď: Ano, příslovce mezitím (s významem zatím) psané jako jedno slovo zachycuje SSČ i SSJČ, např. vyprávěla a mezitím něco hledala; mezitím uběhl rok. Doklady z ČNK ukazují, že se toto příslovce užívá běžně.
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: špenátovomozzarellový; špenátomozzarellový
Dotaz: Mám v textu o vaření hodně složených adjektiv označujících různé kombinace surovin. Psala bych je se spojovníkem, např. špenátovomozzarellový nákyp. Nebo to má být špenátomozzarellový?
Odpověď: Zápis se spojovníkem v tomto případě v pořádku není, přestože nákyp obsahuje dvě složky: špenát a mozzarellu. Spojovník používáme pro oddělení obou souřadných složek tehdy, je-li první část složeného přídavného jména zakončena na -sko, -cko, -ně nebo -ově. Pokud je zakončení první části -(ov)o, pak bychom měli psát v souladu s doporučením složené přídavné jméno dohromady (přestože jde o souřadné spojení složek). Nákyp ze špenátu a mozzarelly je  špenátovomozzarellový, popř. špenátomozzarellový. Varianty jsou významově rovnocenné, v obou případech píšeme slovo dohromady. Obdobná přídavná jména často označují různé potravinářské výrobky, příchuti jogurtů nebo vůně. Stejně jako v uvedeném případě může být první část složeného výrazu mnohdy tvořena jak celým, tak zkráceným kmenem přídavného jména, srov. např. ořechovotvarohový i ořechotvarohový, levandulovomeduňkový i levandulomeduňkový, jahodovovanilkový i jahodovanilkový.
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: cuketovokuřecí;  cuketokuřecí
Varianty: cuketovokuřecí; cuketokuřecí; cuketovo-kuřecí; cuketo-kuřecí
Dotaz: Mám v textu o vaření hodně složených adjektiv označujících různé kombinace surovin. Psala bych je se spojovníkem, např. cuketovo-kuřecí sekaná. Nebo to má být cuketo-kuřecí?
Odpověď: Zápis se spojovníkem v tomto případě v pořádku není, přestože sekaná obsahuje dvě složky: cuketu a kuřecí maso. Spojovník používáme pro oddělení obou souřadných složek tehdy, je-li první část složeného přídavného jména zakončena na -sko, -cko, -ně nebo -ově. Pokud je zakončení první části -(ov)o, pak bychom měli psát v souladu s doporučením složené přídavné jméno dohromady (přestože jde o souřadné spojení složek). Sekaná z cukety a kuřecího masa je  cuketovokuřecí, popř. cuketokuřecí (jde o rovnocenné zápisy, v obou případech ale dohromady). Obdobná přídavná jména často označují různé potravinářské výrobky, příchutě jogurtů nebo vůně. Stejně jako v uvedeném případě může být první část složeného výrazu mnohdy tvořena jak zkráceným, tak celým kmenem přídavného jména, srov. např. ořechovotvarohový i ořechotvarohový, levandulovomeduňkový i levandulomeduňkový, špenátovosýrový i špenátosýrový.
Téma: Valence sloves – předložková spojení
Klíčové slovo: přemýšlet o něčem / nad něčím
Dotaz: Chtěla bych se zeptat, jesti je nějaký významový rozdíl mezi vazbami slovesa "přemýšlet". Konkrétně mi jde o vazby "přemýšlet o něčem" a "přemýšlet nad něčím".
Odpověď: Slovník spisovného jazyka českého uvádí pod heslem "přemýšleti" obě vazby (přemýšlet o čem / nad čím), a to bez významového rozlišení. Konstatuje pouze, že vazba "přemýšlet nad něčím" je řidší, což potvrzují i data Českého národního korpusu. Slovník slovesných, substantivních a adjektivních vazeb a spojení rovněž zachycuje obě vazby a žádný rozdíl mezi nimi nereflektuje. Vazby jsou tedy významově rovnocenné.
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: ricottobrokolicový; ricottovobrokolicový
Varianty: ricottobrokolicový; ricottovobrokolicový; ricotto-brokolicový; ricottovo-brokolicový
Dotaz: Mám v textu složená adjektiva označující různé kombinace surovin. Předpokládám, že je mám psát se spojovníkem, ale potřebuji ověřit, jestli se píše ricotto-brokolicový, nebo ricottovobrokolicový koláč.
Odpověď: Zápis se spojovníkem v tomto případě v pořádku není, přestože koláč obsahuje dvě složky: ricottu a brokolici. Spojovník používáme pro oddělení obou souřadných složek tehdy, je-li první část složeného přídavného jména zakončena na -sko, -cko, -ně nebo -ově. Pokud je zakončení první části -(ov)o, pak píšeme v souladu s doporučením složené přídavné jméno dohromady (přestože jde o souřadné spojení složek). Koláč z ricotty a brokolice je ricottobrokolicový nebo ricottovobrokolicový (významově jde o rovnocenné zápisy), v obou případech ale dohromady. První část složeného výrazu může být někdy tvořena jak zkráceným, tak celým kmenem přídavného jména, podobně např. ořechovotvarohový i ořechotvarohový, tvarohovomakový i tvarohomakový.
Téma: Jakou doporučujete příručku pro danou problematiku?
Klíčové slovo: jazyková příručka
Dotaz: Kde najdu informace o slovu Česko?
Odpověď: K názvu Česko se vyjadřujeme stránkách Internetové jazykové příručky ve stejnojmenném oddíle Česko: https://prirucka.ujc.cas.cz/?slovo=%C4%8Desko#bref1. Pojmenování naší vlasti je rovněž věnována publikace Jak se jmenuje naše vlast, jejíž autorkou je Libuše Čižmárová. Kniha vyšla v edici Věda kolem nás a její PDF je přístupné on-line na stránkách knihkupectví Academia.
Téma: Valence podstatných jmen – bezpředložková spojení
Klíčové slovo: hodnocení čeho/čím
Dotaz: Mám dotaz na vhodnost formulace. Jedná se mi o větu "V hodnocení mezinárodní organizace práce je Česká republika na 14. místě". Je zde v pořádku druhý pád – hodnocení koho čeho? Neměl by zde být sedmý pád, tedy "V hodnocení mezinárodní organizací..."?
Odpověď: Obecně je přesnější vazba se sedmým pádem, protože vazba s druhým pádem může vést k potenciální dvojznačnosti. Ta se však v běžném hovoru obvykle odstraní kontextem: zde je například na základě kontextu celé věty zřejmé, že není hodnocena mezinárodní organizace, ale Česká republika. Užít tedy můžete obě varianty.
Téma: Obecné informace o jazykové poradně
Klíčové slovo: jazyková poradna
Dotaz: Mohu se do jazykové poradny objednat na osobní konzultaci?
Odpověď: Bohužel nikoli. Jazyková poradna poskytuje konzultace pouze telefonicky, popřípadě formou placeného písemného vyjádření.
Téma: Dotazy pro jiné odborníky
Klíčové slovo: genderová korektnost
Dotaz: Mohu dostat pokutu, pokud užiji název pracovní pozice v podobě, která není preferována z hlediska genderové korektnosti?
Odpověď: Bohužel, odpověď na tuto otázku není v kompetencích jazykové poradny. Doporučujeme vám obrátit se s dotazem na právníky.
Téma: Existuje příručka daného typu?
Klíčové slovo: příručka
Dotaz: Jsou z hlediska genderové korektnosti někde jasně stanovena pravidla pro psaní inzerátů?
Odpověď: Bohužel, jazykové příručky (konkrétně například Internetová jazyková příručka) se v tomto ohledu věnují pouze formální úpravě písemností, ke genderové korektnosti se nevyjadřují. Doporučujeme vám obrátit se s dotazem na právníky, popřípadě na orgány inspekce práce.
Téma: Dotazy pro jiné odborníky
Klíčové slovo: genderová korektnost
Dotaz: Kdo určuje, jaká je z hlediska genderové korektnosti preferovaná podoba názvu pracovní pozice?
Odpověď: Česká republika nemá jazykový zákon, zákonná úprava genderové korektnosti jazyka neexistuje. Nemůžeme však vyloučit, že nebyla vydána jistá nařízení, která tuto pracovněprávní oblast upravují. Doporučujeme vám obrátit se s dotazem na právníky.
Téma: Existuje příručka daného typu?
Klíčové slovo: příručka
Dotaz: Je někde dostupný seznam názvů pracovních pozic z hlediska genderové korektnosti?
Odpověď: Co je nám známo, oficiální seznam přechýlených podob vybraných profesí uvádí Národní soustava kvalifikací, publikovaná na stránkách Národního pedagogického institutu (vizte odkazy zde: https://www.narodnikvalifikace.cz/vyber-kvalifikace/profesni-kvalifikace, https://www.narodnikvalifikace.cz/vyber-kvalifikace/obory-vzdelani/skupiny-oboru-vse/pouze-platne-ano/pouze-s-terminy-zkousek-ne/seradit-1v/ku-1-8, https://www.narodnikvalifikace.cz/vyber-kvalifikace/uplne-kvalifikace/skupiny-oboru-vse/pouze-platne-ano/pouze-s-terminy-zkousek-ne/seradit-1v/ku-1-8).
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: pro to
Varianty: pro to; proto
Dotaz: Máme větu "Především znát sama sebe a mít dostatek času pro to, abyste si svůj proslov mohli nacvičit". Píšeme dvě slova pro to?
Odpověď: Ano, psaní předložky pro a odkazovacího zájmena to zvlášť považujeme za základní: "...mít dostatek času pro to, abyste si svůj proslov mohli nacvičit." S ohledem na uživatelskou praxi a na skutečnost, že vymezení rozdílu mezi významem spřežky "proto" a chápáním výrazu jako spojení předložky s ukazovacím zájmenem (pro to) není zcela jednoznačné, však zcela nelze vyloučit ani možnost užít ve větě spřežku "proto" odkazující k vedlejší větě (...mít dostatek času proto, abyste si svůj proslov mohli nacvičit).
Téma: Y = vlastní jméno – přechylování: příjmení, podstatné jméno zakončené ve výslovnosti na souhlásku: prostý případ
Klíčové slovo: Kostová
Dotaz: Jak se přechýlí příjmení Kost?
Odpověď: Přechýlená podoba příjmení Kost je Kostová.
Téma: Y = vlastní jméno – přechylování: příjmení, podstatné jméno zakončené ve výslovnosti na souhlásku: prostý případ
Klíčové slovo: Smrtová
Dotaz: Jak se přechýlí příjmení Smrt?
Odpověď: Přechýlená podoba příjmení Smrt je Smrtová.
Téma: Bibliografické údaje o příručkách
Klíčové slovo: jazyková příručka
Dotaz: Je Nový encyklopedický slovník dílem Ústavu pro jazyk český?
Odpověď: Na přípravě Nového encyklopedického slovníku češtiny se podílelo 19 pracovníků ÚJČ, kteří zpracovali hesla z oblasti dialektologie, etymologie, fonetiky, onomastiky, kontaktové lingvistiky, textové lingvistiky, sociolingvistiky, analýzy diskurzu a mnohých dalších. Na této obsáhlé příručce však pracovala i řada dalších odborníků z jiných institucí.
Téma: Stížnost na určité jazykové pravidlo
Klíčové slovo: generické maskulinum
Dotaz: Vadí mi užívání generického maskulina, např. slova doktor i pro ženu doktorku. Považuji to za diskriminační.
Odpověď: Z jazykového hlediska nelze užití generického maskulina hodnotit jako chybné, pokud se sdělení netýká jedné, konkrétní ženy. Generické maskulinum, tzn. že mužský tvar může označovat jednak osobu mužského pohlaví, jednak – v určitých kontextech – příslušníky obou pohlaví, je pro češtinu charakteristické.
Téma: Jakou doporučujete příručku pro danou problematiku?
Klíčové slovo: jazyková příručka
Dotaz: Kde najdu poučení o generickém maskulinu?
Odpověď: Výklad ke generickému maskulinu najdete například v Novém encyklopedickém slovníku češtiny, on-line zde: https://www.czechency.org/slovnik/GENERICK%C3%89%20MASKULINUM.
Téma: Najdu v dané příručce určitou informaci?
Klíčové slovo: jazyková příručka
Dotaz: Najdu poučení o psaní čárky v Pravidlech českého pravopisu?
Odpověď: Ano, Pravidla českého pravopisu obsahují oddíl nazvaný Členicí znaménka a kromě pravidel k psaní tečky, středníku, otazníku apod. se věnují i psaní čárky v souvětí a psaní čárky ve větě jednoduché. Poučení k doporučovanému užívání interpunkční čárky zahrnuje i výkladová část Internetové jazykové příručky.
Téma: Školní výuka
Klíčové slovo: generické maskulinum
Dotaz: Je na školách běžně vyučována problematika generického maskulina, nebo jde o úzce odborný lingvistický termín?
Odpověď: Bohužel na tuto otázku nedokážeme odpovědět, neznáme učební plány škol ani nejsme tvůrci výukových programů.  Doporučujeme vám zkusit odpověď vyhledat na stránkách Asociace češtinářů (https://ascestinaru.cz) v sekci častých dotazů, nebo zkusit položit dotaz v on-line diskusi.
Téma: Existuje příručka daného typu?
Klíčové slovo: jazyková příručka
Dotaz: Existuje nějaká on-line databáze, která by uváděla jednotlivé tvary slov?
Odpověď: Doporučujeme vám naši Internetovou jazykovou příručku, která ve své slovníkové části uvádí u ohebných slov i jejich paradigmata, tedy soubory jejich tvarů.
Téma: Jakou doporučujete příručku pro danou problematiku?
Klíčové slovo: jazyková příručka
Dotaz: Ve které příručce najdu přídavné jméno přivlastňovací od ruského jména Chlestakov?
Odpověď: Podrobný výklad k tvoření přídavných jmen individuálně přivlastňovacích ze jmen mužských podává příručka Miloslavy Knappové Naše a cizí příjmení v současné češtině (2002, 2008).
Téma: Najdu v dané příručce určitou informaci?
Klíčové slovo: jazyková příručka
Dotaz: Kde v Internetové jazykové příručce najdu, zda se ve spojení Praha-Nusle píše pomlčka, nebo spojovník?
Odpověď: Odpověď najdete ve výkladové části Internetové jazykové příručky v kapitole věnující se spojovníku (https://prirucka.ujc.cas.cz/?id=164&dotaz=spojovn%C3%ADk), analogický příklad psaní spojovníku "Praha-západ" je uveden ve slovníkové části IJP u hesla Praha (https://prirucka.ujc.cas.cz/?slovo=Praha).
Téma: Výslovnost konkrétního slova (hláskového spojení, spojení slov atp.)
Klíčové slovo: Warhol
Varianty: [varhol]; [vórhol]; [várhol]; [várhól]; [varhoul]; [vórhoul]; [vórhól]
Dotaz: Jak se správně v češtině vyslovuje příjmení amerického umělce A. Warhola? Váhám mezi podobou [varhoul] a [varhol], preferuji druhou z nich.
Odpověď: Obecně lze říct, že v češtině se výslovnost cizích vlastních jmen v naprosté většině případů zvukově adaptuje podle určitých principů (obvyklé je vycházet ze zvukové podoby slova v původním jazyce, přičemž cizí hlásky se nahradí jejich nejbližšími českými zvukovými protějšky atp.; konkrétní návod pro jednotlivé jazyky lze najít v ortoepických příručkách). V případě daného příjmení však situaci komplikuje mj. to, že ani v angličtině není jeho výslovnost vůbec jednotná, což může souviset i s tím, že jde o osobnost s rusínskými předky (otec umělce se jmenoval Varhola). Pokud vyjdeme z anglické výslovnosti [ˈwɔːrhɒl], kterou některé zdroje uvádějí, pravidelnou adaptací by v češtině vznikla podoba [vórhol] (kterou mimochodem doporučuje málo známý a obtížně dostupný slovník Jak správně vyslovovat cizí jména osobní). S ní se v úzu můžeme setkat, ne však příliš často. Prestižní výslovnostní slovníky D. Jonese a J. C. Wellse však uvádějí pro britskou angličtinu podoby [ˈwɔːhəʊl], respektive [ˈwɔːhɒʊl] a pro americkou angličtinu varianty [ˈwɔːrhɔːl] a [ˈwɔːrhoʊl]. Z nich by vyplývala jednak česká výslovnost [vórhoul], kterou doporučuje příručka Čteme je správně?, avšak v úzu jsme ji zaznamenali jen výjimečně, či [vórhól], s níž jsme se ve zkoumaném materiálu z mediálních archivů vůbec nesetkali. Mnohem vžitější je totiž vámi preferovaná varianta [varhol], která vychází z grafické formy jména a také odráží slovanský původ jména. Vzhledem k tomu, že u mnohých anglicismů v češtině běžně dochází ke kolísání samohláskové délky, lze se někdy setkat rovněž např. s podobami [várhol] či [várhól]. V úzu se dále mohou občas vyskytnout i různé kombinace výše uvedených výslovnostních podob, např. [varhoul], které však jako celek neodpovídají ani jedné z anglických variant, ani čtení podle grafiky. Závěrem lze konstatovat, že výslovnost příjmení Warhol není v češtině plně ustálena, což ovšem v tomto případě (zvláště v kombinaci s umělcovým jménem Andy) nepřináší žádné výrazné komunikační problémy. Vzhledem k podobné situaci v angličtině není tento fakt nijak překvapivý a nelze jednoznačně určit, která z podob je ta "správná"; ověřili jsme však, že u profesionálních mluvčích zřejmě převažuje výslovnost [varhol]. Domníváme se, že posluchači jsou na určité kolísání výslovnosti tohoto jména zvyklí a obvykle jej zřejmě ani nevnímají. Doporučujeme být v tomto ohledu proto tolerantní.
Téma: Konkurence jiných předložkových spojení
Klíčové slovo: orgán
Dotaz: Nadřízený prosazuje v oficiálním textu formulaci "vyzvednout občanský průkaz ve správním orgánu". Mně se však nějak nezdá ta předložka "ve". Je podle vás v pořádku, nebo by se měla něčím nahradit?
Odpověď: U předložkových vazeb je obtížné mluvit o "správnosti" a "nesprávnosti", protože v konkrétních případech se můžeme mnohdy opřít pouze o obecná doporučení a tendence v úzu. V tomto případě však souhlasíme, že formulace zní přinejmenším nezvykle. Výraz "orgán" zde totiž zastupuje soubor osob, který vykonává nějakou funkci, nikoli budovu, do níž byste mohla vstoupit (a užít pak předložku "v"). Doporučujeme tedy spojení přeformulovat, např. "vyzvednout občanský průkaz u správního orgánu" nebo "vyzvednout občanský průkaz v budově správního orgánu".
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: dechberoucí
Varianty: dechberoucí; dech beroucí
Dotaz: Jak mám psát slovo dechberoucí? Dohromady, nebo jako dvě slova dech beroucí? V Pravidlech jsem to nenašla.
Odpověď: Výraz dechberoucí píšeme dohromady, jde o spřažené přídavné jméno. Zvlášť bychom výraz psali, pokud by složky byly v obráceném pořadí: beroucí dech. PČP slovo neuvádějí, ale lze ho ověřit v IJP.
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: gastropublicista
Varianty: gastropublicista; gastro publicista
Dotaz: Jak se doporučuje psát slova, která jsou odvozena od gastro, třeba gastropublicista? Je vhodnější je psát dohromady, nebo zvlášť?
Odpověď: NASCS zachycuje komponent gastro- s významem žaludek, žaludeční jako první část mnohých složených slov, převážně lékařských termínů (gastroenterologie, gastropexe, gastroskop, gastrostomie). V praxi se běžně užívají i výrazy, v nichž část gastro- odkazuje k výrazu gastronomie (tedy nauka o kuchařském umění; záliba ve vybraných jídlech). I ty doporučujeme psát dohromady s příslušným podstatným jménem: gastrofestival, gastroprovoz, gastrozařízení, stejně tedy i gastropublicista.