ctu-aic/questions_ujc_cas_cs huggingface dataset:
Téma: "Existence" konkrétního jména, možnost zápisu konkrétního jména do matriky
Klíčové slovo: změna jména
Dotaz: Dostala jsem české občanství a moje jméno bylo upraveno v souladu s pravidly češtiny. Na matrice mi sdělili, že od vás potřebuji získat písemné vyjádření, aby mi mohli změnit jméno zpět na podobu, kterou mám v pase. Na koho se mám přesně obrátit? (Konkrétní jméno nebylo uvedeno.)
Odpověď: Podoby jmen a příjmení ověřuje v Ústavu pro jazyk český AV ČR výhradně oddělení onomastiky, nikoli jazyková poradna. Veškeré potřebné informace naleznete zde: http://www.ujc.cas.cz/expertni-cinnost/index.html.
Téma: Výklad jména
Klíčové slovo: Perčulák
Dotaz: Jaký je původ názvu kopce Perčulák u Sedlice na Strakonicku?
Odpověď: Tento dotaz lze zodpovědět díky konzultaci s onomastiky. V soupisu pomístních jmen pro obec Sedlice (z roku 1966), který je uložen v Ústavu pro jazyk český, je uvedeno pomístní jméno Na Perčuláku. Ze soupisu není patrné, k jakému geografickému objektu se tento název vztahuje. Z řady různých obcí v Čechách máme doložena zeměpisná jména jako Perčula, Perčule, Percule apod. Tato jména vznikla nepochybně z německého Pferdschule 'jízdárna'. V některých obcích zpracovatelé soupisů uvádějí, že v místě byla "jízdárna", ohrazený prostor, kde byli prováděni hřebci. V případě Sedlice takový výklad soupis neuvádí, ale pravděpodobně i tam se jízdárna kdysi nacházela. Je tedy možné, že jméno Perčulák označovalo kopec nad jízdárnou. Souvislost s přítomností koní dokládá i následující citace diplomové práce A. Ježkové: "Jelikož je okolí Blatenska poměrně kopcovité, nebyla přeprava většího nákladu, jako bylo třeba dřevo, vůbec jednoduchá. Docházelo tedy k tzv. přípřežím. Ty se prováděly vždy u vršků, kde k zapřaženým koním byli přivedeni koně další, kteří byli taktéž zapřaženi a pomohli náklad vyvézt nahoru. Jeden z takových vršků byl hned nedaleko obce Sedlice a jednalo se o vršek zvaný Perčulák." (Ježková, Anna: Ferdinand Hildprant a kulturní a ekonomický rozvoj Blatné. Praha, 2020. Diplomová práce. Univerzita Karlova, Filozofická fakulta, Ústav českých dějin, s. 51).
Téma: Náležitá/oficiální podoba jména
Klíčové slovo: Ditrichštejn
Dotaz: Jaká je v češtině správná podoba příjmení rodu Ditrichštejnů? Setkávám se s mnoha variantami.
Odpověď: U podobných (nejen) šlechtických jmen není kolísání neobvyklé a není možné stanovit jedinou "správnou" podobu jména, jak jsme zvyklí z dnešní doby. Volba konkrétní podoby také záleží např. na tom, o kom z příslušníků tohoto starého rodu píšeme; v dávné minulosti došlo totiž k rozdělení na rakouskou a českomoravskou větev. Zápis pochopitelně kolísá i v odborné literatuře. Např. Bibliografie dějin Českých zemí Historického ústavu AV ČR uvádí varianty: Dietrichsteinové, Dietrichštejnové, Ditrichštejnové. Všechny tři podoby jsou taktéž hojně zastoupeny v dokladech Českého národního korpusu. Doporučujeme tedy zvolit s ohledem na kontext jednu z těchto možností a užívat ji v celém textu jednotně, případně čtenáře na možnost setkat se s odlišnými zápisy upozornit.
Téma: Výklad jména
Klíčové slovo: Věštín
Dotaz: Zajímám se o výklad názvu obce Věštín. Domnívám se, že slovník Místní jména v Čechách Antonína Profouse uvádí nesmysly. Nezdá se mi zejména to, že by název vycházel ze jména vlastníka Vieška a že by v češtině nastala změna kmenové souhlásky -k- na -t-.
Odpověď: Domníváme se, že Profousův výklad názvu Věštín je z jazykového hlediska zcela v pořádku a nic nesmyslného na něm nespatřujeme. Přivlastňovací příponou -ín vznikaly názvy obcí z osobních jmen zcela běžně. Profous uvádí, že majitelem mohla být osoba jména Vieška či Věsta (a upozorňuje na paralely s názvy obcí Věšín či Věstín). Změnu -k- na -ť- (nikoli -t-) lze vysvětlit zcela jednoduše pravidelným hláskoslovným vývojem: při odvozování příponou -ín se -k- měkčilo na -č- (tj. Věščín). Následně se souhlásková skupina -šč- změnila na -šť- (srov. obdobný proces např. ve slově ščestie = štěstí).
Téma: Výklad jména
Klíčové slovo: Hatě
Dotaz: Jak vznikl název příbramské lokality Hatě?
Odpověď: Tento název zcela jistě souvisí s obecným jménem hať, tj. svazek proutí k zpevňování břehů, cest atp. či stezka v močálu apod. upravená z klestí.
Téma: Výklad jména
Klíčové slovo: Šmukýřka
Dotaz: Jaký je výklad názvu pražské lokality Šmukýřka, respektive jména ulice Na Šmukýřce?
Odpověď: Tato ulice byla pojmenována podle bývalé usedlosti Šmukýřka. Jak uvádí Pražský uličník: "Název usedlosti je odvozen z řemesla některého z majitelů." Šmukýři byli výrobci ozdobných věcí, zejména zdobených klobouků, a to v barokní době. Dodejme, že v 1. díle Pražského uličníku je kvůli tiskové chybě mylně napsáno slovo "mušketýři" místo "šmukýři", což je v opravách ve 2. díle uvedeno na pravou míru.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: nebo
Odpověď: Vedlejší věty spojené souřadně v poměru vylučovacím oddělujeme čárkou.
Téma: Odděluje se dané spojení čárkou?
Klíčové slovo: děkovat za
Dotaz: Píše se čárka ve větě "Děkuji také šéfkonstruktérovi [jméno a příjmení] ze společnosti [název](,) za podrobné seznámení s výrobním procesem"?
Odpověď: Předmět je rozvíjejícím větným členem. Bývá zpravidla doplněním slovesa, případně i přídavného jména, a tento determinační vztah čárkou neoddělujeme (viz "konkrétní případ").
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: Ph.D.
Dotaz: Píší se čárky ve větě "Děkuji také doc. Ing. [jméno a příjmení](,) Ph.D.(,) z České zemědělské univerzity za ochotu při konzultacích..."?
Odpověď: Zkratky akademicko‑vědeckých titulů, které jsou uváděny za jménem, mají ve větě funkci přístavku, proto je oddělujeme z obou stran čárkami (viz "konkrétní případ").
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: M.A.
Dotaz: Píše se čárka za titulem "M.A." v následující větě? "Rád bych zde poděkoval vedoucímu diplomové práce doc. [jméno a příjmení], M.A., a asistentovi ateliéru..."
Odpověď: Zkratky akademicko‑vědeckých titulů, které jsou uváděny za jménem, mají ve větě funkci přístavku, proto je oddělujeme z obou stran čárkami (viz "konkrétní případ").
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: který
Dotaz: Píše se čárka před výrazem "který" ve větě  "Poděkování patří také rodině, která mě podporovala po celou dobu studia"?
Odpověď: Podřadně připojené vedlejší věty uvozené vztažnými zájmeny je třeba od řídících vět, popř. řídicích výrazů, oddělit čárkami (viz "konkrétní případ").
Téma: Tvar zájmena ve vztažné větě
Klíčové slovo: rok; léto
Dotaz: Zarazila jsem se u shody se jménem "léto" (ve významu "rok"). Konkrétně jsem chtěla napsat "deset let, které nemáme". Pak jsem ale znejistěla, jestli tam nemá být "deset let, která nemáme". Poradíte mi, co je správně?
Odpověď: Formálně správná varianta je skutečně "deset let, která nemáme", protože slovo "léto" je středního rodu, a to bez ohledu na to, chceme-li vyjádřit význam "roční období" nebo "rok". Na druhou stranu je fakt, že formulace typu "deset let, které nemáme" je v úzu velice běžná, dokonce běžnější než formálně náležitá shoda se středním rodem. Nepochybně v tom hraje roli silná analogie se slovem "roky" téhož výnamu. Narážíme zde tedy na rozpor mezi formální náležitostí a územ. Přestože lze předpokládat, že variantu "deset let, které nemáme" by většina čtenářů hodnotila jako přijatelnou, doporučujeme zachovat formální shodu se středním rodem.
Téma: Výklad jména
Klíčové slovo: V Jirchářích
Dotaz: Jaký je výklad názvu pražské ulice V Jirchářích?
Odpověď: Název vychází ze skutečnosti, že v dané lokalitě byli usazeni jircháři. Zastaralý výraz jirchář označuje výrobce jirch či dělníka pracujícího s jirchou, tj. s jemně vyčiněnou kůží. Jak uvádí Pražský uličník: "Jircháři zpracovávali kůže jako koželuhové, používali podobné technologické postupy. Vyčinovali usně z jehňat, kůzlat nebo z vysoké zvěře. Jejich práce je jemnější. Například rukavičkáři." Dále se z tohoto zdroje dozvídáme, že "od 14. až do 18. století udržoval se název Smradaře nebo V Smradařích, což vystihovalo nevoňavé jirchářské řemeslo, ale také se zde říkalo V Kalabrii, protože se udržovalo vědomí, že Karel IV. pozval jirchářského mistra právě z tohoto italského města."
Téma: Výklad jména
Klíčové slovo: Na Opyši
Dotaz: Jaký je výklad názvu pražské ulice Na Opyši? Co je to Opyš/opyš?
Odpověď: Zastaralý výraz opyš zde označuje sklánějící se výběžek návrší. Jak uvádí Pražský uličník: "Opyš znamená ohon nebo ocas, čímž je míněn konec skalního ostrohu, na němž je vybudován Pražský hrad. Takhle byla nazývána vinice, která patřila samotnému sv. Václavovi."
Téma: Výslovnost konkrétního slova (hláskového spojení, spojení slov atp.)
Klíčové slovo: Hagia Sofia
Varianty: [hagija sofija]; [ajasofija]
Dotaz: Jaká je v češtině správná výslovnost názvu istanbulského chrámu Hagia Sofia?
Odpověď: Jméno této stavby, která má i český název chrám Boží moudrosti, pochází z řečtiny. Řecké spojení Hagia Sofia se v češtině vyslovuje [hagija sofija]. Kromě této podoby se lze v úzu setkat poměrně často i s variantou [ajasofija], která vychází z tureckého názvu Ayasofya. Volbu konkrétní výslovnostní varianty, respektive řeckého, či tureckého pojmenování, by tudíž měl ovlivňovat kontext. Pokud např. hovoříme o křesťanském období, kdy byl chrám vystavěn, je logické užívat původní řecký název a jemu odpovídající výslovnost, nikoli novodobou tureckou podobu. Jak jsme zjistili, ani profesionální mluvčí v médiích si nejsou výslovností vždy jisti a někdy lze zaslechnout i různé "hybridní" varianty typu *[hája sofija], které neodpovídají žádnému z výchozích jazyků. Takováto řešení pochopitelně doporučit nelze.
Téma: Jednoduchý podmět – mn. č. r. stř.
Klíčové slovo: rok; léto
Dotaz: Při korekturách jsem narazila na zajímavý problém. Konkrétně jde o část věty "během dvou let, které uplynuly". Vím, že "léto" je jméno rodu středního, takže správně by asi mělo být "během dvou let, která uplynula". Mně to ale z nějakého důvodu připadá nepřirozené, sama bych také řekla spíš "během dvou let, které uplynuly". Vůbec ale nevím, jak si to mám odůvodnit: není třeba někde popsán rozdíl v chování slova "léto" ve významu "rok" a "roční období"? Pokud by se totiž jednalo o roční období, shoda se středním rodem by mě ani v nejmenším nezarazila. Musím říct, že mě tato problematika dost zaujala, tím spíš, že takováto spojení musejí být velmi frekventovaná.
Odpověď: Narážíme zde na zajímavý střet formálního hlediska a zažitosti v úzu. Podle dat Českého národního korpusu je totiž formulace typu "během dvou let, které uběhly" v úzu velice běžná, dokonce běžnější než formálně náležitá "během dvou let, která uběhla". Nepochybně v tom hraje roli silná analogie se slovem "roky" téhož významu. Vaše nejistota je tedy opodstatněná, protože formulace "během dvou let, které uběhly" již evidentně není pociťována jako nepřijatelná. Primárně však nadále doporučujeme zachovávat formální shodu se středním rodem ("během dvou let, která uběhla"), žádnou výjimku z pravidla se nám v odborné literatuře dohledat nepodařilo.
Téma: Krátce, nebo dlouze?
Klíčové slovo: polypropylen
Varianty: polypropylen; polypropylén
Dotaz: Při redakční práci narážím na problém, zda psát polypropylen, nebo polypropylén.
Odpověď: Doporučujeme volit polypropylen (viz příslušné heslo v IJP). Krátce je slovo uvedeno jak v IJP, tak v NASCS. Na slovo polypropylen se nevztahuje pravidlo uvedené v Dodatku k PČP, podle něhož se ve slovech, která PČP z roku 1993 uvádějí jen se samohláskou krátkou a předchozí PČP jen se samohláskou dlouhou, může psát krátká i dlouhá samohláska. Starší příručky (např. SSJČ) zachycují jen zápis propylen.
Téma: Krátce, nebo dlouze?
Klíčové slovo: polyetylen
Varianty: polyetylen; polyetylén
Dotaz: Při redakční práci narážím na problém, zda psát polyetylen, nebo polyetylén. Chemici se neshodnou.
Odpověď: Doporučujeme volit spíše podobu polyetylen, ale je možné užít obě možnosti: polyetylen i polyetylén (viz příslušné heslo v IJP).
V PČP, NASCS a SSČ najdete jen podoby polyetylen. Ale podle Dodatku k PČP ve slovech, kde PČP 1993 uvádějí jen psaní se samohláskou krátkou a předchozí PČP jen se samohláskou dlouhou, je psaní se samohláskou dlouhou rovněž správné. V Pravidlech z roku 1957 a v SSJČ najdeme zápis polyetylén (popř. polyethylen). Je tedy možné volit obě podoby.
Téma: Zápis přejatého slova
Klíčové slovo: protežovat
Varianty: protežovat; protěžovat
Dotaz: Jde mi o formulaci věty "V důsledku protěžování kontroverzního projektu tzv. západní varianty středočeské dálnice byla část rozhodovacího procesu... MŽP jí pověřil ..."
Odpověď: Vedle úpravy formulace je v citované větě ještě jeden jazykový nedostatek, a to užití slova protěžování. V praxi ho někdy vídáme místo náležitého výrazu protežování, protežovat. Sloveso protěžovat znamená 'stát se postupně těžkým'; protěžovat se může např. taška s velkým nákupem. Pokud máme na mysli význam 'vlivně podporovat, prosazovat, upřednostňovat, chránit', měli bychom užít výraz přejatý z francouzštiny (s původem v latině) – protežovat, protežování. Ve větě by tedy mělo být uvedeno "V důsledku protežování projektu..." Pravopis slova protežovat lze ověřit v IJP, NASCS, SSČ, SSJČ. Všechny tyto zdroje upozorňují i na nesprávnost podoby s -tě-.
Téma: Součástí několikanásobného podmětu není jméno r. muž. živ. (slovosled podmět – přísudek)
Klíčové slovo: vícečlenný název organizace
Dotaz: Nevím si rady s přísudkem ve větě, v níž je podmětem instituce s názvem "Základní škola a dětský domov". Konkrétně zní věta takto: "Základní škola a dětský domov dostal/dostala/dostaly dotaci." Nedokážu rozhodnout, podle čeho mám řídit shodu.
Odpověď: Bezpochyby se jedná o problematický typ pojmenování. Nejedná se o běžný několikanásobný podmět, na nějž bychom uplatnili obecné pravidlo o shodě s několikanásobným podmětem: obě složky jsou zde totiž těsně spjaty v jeden významový celek. Nejméně problematické řešení představuje předsunutí tzv. opěrného substantiva, podle nějž se pak řídí shoda. Ve vašem případě tedy např. "Organizace Základní škola a dětský domov dostala dotaci." Toto řešení však někdy nemusí vyhovovat ze stylových důvodů. Druhou možností je uplatnit zde zmíněné obecné pravidlo o shodě s několikanásobným podmětem: "škola" je rodu ženského a "domov" rodu mužského neživotného, takže v přísudku je namístě tvrdé y ("Základní škola a dětský domov dostaly dotaci"). Toto řešení je formálně zcela v pořádku, avšak nese s sebou reálné nebezpačí, že čtenář neznalý situace si jednotlivé složky názvu vyloží jako dvě samostatné instituce.
Téma: Členění ostatních čísel – řadové a násobné číslovky
Klíčové slovo: dvoustý; řadová číslovka
Dotaz: Píše se číslovka dvoustý dohromady, nebo zvlášť a proč?
Odpověď: Řadová číslovka dvoustý se píše dohromady jako jedno slovo. Jde o složený číslovkový výraz, který vznikl spojením 2. pádu číslovky dva a řadové číslovky stý, tzn. nejedná se o dvě řadové číslovky, jež bychom psali zvlášť.
Téma: Členění ostatních čísel – řadové a násobné číslovky
Klíčové slovo: tisící stý sedmdesátý osmý; řadová číslovka
Dotaz: Píše se číslovka tisící stý sedmdesátý osmý dohromady, nebo zvlášť?
Odpověď: Řadové číslovky píšeme zvlášť (pokud nejsou vyjádřeny složeným číslovkovým výrazem typu pětadvacátý nebo stopadesátý). Správně tedy je, jak uvádíte, tisící stý sedmdesátý osmý.
Téma: Ostatní značky a znaky
Klíčové slovo: procento; %
Dotaz: Je nutné ve spojení 55–60 % opakovat značku pro procenta u obou čísel?
Odpověď: Ačkoliv se nejedná o rozměr či toleranci, je v uvedeném spojení opakování jednotky možné, ale není nutné. Spojení je i bez opakování jednotky jednoznačné. Pokud se rozhodneme značku pro procenta neopakovat, bude zápis tak, jak uvádíte výše: 55–60 %. Pokud se rozhodnete značku pro procenta opakovat, doporučujeme okolo pomlčky uvádět mezery: 55 % – 60 %.
Téma: Jiné (nepředvídatelné) konkrétní případy (typ letecký vs. letový, létající vs. letový atp.)
Klíčové slovo: emoční, emocionální
Dotaz: Je správně emoční, nebo emocionální koučink?
Odpověď: Slova emoční a emocionální jsou synonyma s významem 'týkající se emoce, emocí (na emoci, emocích založený; emoci, emoce vyjadřující)'. Z dokladů v databázi ČNK syn v8 bohužel nelze vyčíst, které přídavné jméno se ve spojení se slovem koučink používá častěji – najdeme tu jediný výskyt spojení emoční koučink a žádný výskyt spojení emocionální koučink. Nezbývá nám tedy než říct, že lze použít obě spojení – emoční koučink i emocionální koučink. Dané spojení se buď terpve začne ustalovat, resp. pokud už k nějakému takovému ustálení dochází, dostupná data nám to v daný okamžik neumožňují zjistit či potvrdit (a doporučit tak jen jednu, ustalující se variantu).
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: po ránu
Varianty: po ránu; poránu
Dotaz: Může se psát spojení poránu jako spřežka? Brala bych to jako analogii ke slovu navečer.
Odpověď: U spřežek mnohdy analogie neplatí. Máte pravdu, že slovo navečer píšeme jako spřežku (uvádí ji už SSJČ). Žádná příručka však neuvádí, že by se jako spřežka mohlo chápat i spojení po ránu. Doklady z ČNK (syn v8) ukazují, že se psaní dohromady objevuje, ale psaní zvlášť má stále výraznou převahu (20 000 : 600).
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: a zejména
Odpověď: Složky několikanásobného větného členu spojené souřadicí spojkou v poměru slučovacím neoddělujeme čárkou. Oddělíme je v případě, že jsou spojeny beze spojky.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: nebo zda
Odpověď: Vedlejší věty spojené souřadně v poměru vylučovacím oddělujeme čárkou.
Téma: Členění ostatních čísel – řadové a násobné číslovky
Klíčové slovo: posedmé; po sedmé
Varianty: posedmé; po sedmé
Dotaz: Píše se výraz po sedmé dohromady, nebo zvlášť?
Odpověď: Uvedený výraz je možné psát dohromady jako spřežku i zvlášť: posedmé i po sedmé. Čím složitější je číslovka, tím více se prosazuje tendence nepsat slovo dohromady.
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: online schůzka; on-line schůzka
Varianty: on-line schůzka; online schůzka
Dotaz: Jak máme psát on-line schůzka? Bere se to jako přídavné jméno a píše se to zvlášť? A píše se on-line, nebo online?
Odpověď: Lze užít obě podoby: online i on-line. Podle jazykových příruček jsou rovnocenné, doklady z ČNK ukazují, že frekventovanější je zápis se spojovníkem. Spojení on-line schůzka / online schůzka píšeme jako dvě samostatná slova (v tomto případě jde o přídavné jméno). Je možné též pořadí schůzka on-line / schůzka online (pak jde o příslovce).
Téma: Konkurence předložek do a na
Klíčové slovo: na Javory / do Javorů
Dotaz: Naše obec se jmenuje "Javory". Vydáváme místní noviny a jeden pisatel ve svém článku použil spojení "jet do Javorů". Tady se ale vždycky říkalo "jet na Javory" – co je správně?
Odpověď: Užití předložky ve spojení se jménem obce je silně spjato s místní tradicí. Předložka "na" se historicky pojila např. s obcemi položenými výše, kolem horního toku řek a podobně. Bez ohledu na geografické umístění však hraje významnou roli také místní úzus, který je třeba respektovat. Spojení s předložkou "do" má naopak spíše celonárodní charakter; pro většinu mluvčích, kteří místní úzus neznají, jde o neutrální prostředek. Vždy je tedy vhodné promyslet, jakému publiku je text určen. Jedná-li se o místní zpravodajství, je užití vazby "jet na Javory" zcela v pořádku. Stejně tak v pořádku je však i vazba "jet do Javorů".
Téma: Matematické znaky
Klíčové slovo: plus; týden těhotenství
Dotaz: Dozvěděla jsem se, že bych měla stáří těhotenství uvedené jako počet ukončených týdnů plus počet dnů zapsat bez teček za číslicemi a s mezerami z obou stran okolo znaménka plus (např. 32 + 6, tzn. týden třicet dva plus šest dnů). Co ale dělat v případě, že se uvádí rozsah (v němž je potřeba provést určité vyšetření), jako např. 20–32 + 6, tzn. týden dvacet až týden 32 plus 6 dnů)? Platí v tomto případě stejná pravidla?
Odpověď: Stále platí, že lze všechny číslovky číst jako základní, proto je doporučen zápis bez teček. Pokud bychom však v uvedeném případě dodrželi všechna typografická doporučení, tedy zápis s mezerami okolo znaménka plus a zápis bez mezer okolo rozsahové pomlčky: 20–32 + 6, vznikla by nám falešná dvojice 20–32 a nemuselo by být zcela zřejmé, k čemu patří část + 6. Jednak bychom doporučili uvést počet dnů i na levé straně rozsahu, tzn. 20 + 0 (týden dvacet plus nula dnů), jednak bychom byli tolerantní k zápisu mezery okolo pomlčky, tzn. že přípustný je jak zápis 20 + 0–32 + 6, tak (podle nás vhodnější) zápis 20 + 0 – 32 + 6. V lékařském úzu se budeme možná setkávat i s variantou bez mezer, tzn. 20+0–32+6.
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: videohovor
Varianty: videohovor; video hovor; video-hovor
Dotaz: Pokud se jedná o videohovor, píšeme slovo dohromady, jako dvě slova, nebo se spojovníkem?
Odpověď: Výraz videohovor píšeme dohromady jako jedno slovo. Komponent (prefixoid) video- je běžnou součástí mnohých dalších složených slov, např. videocentrum, videokazeta, videodokumentace, videoklub.
Téma: Matematické znaky
Klíčové slovo: plus; týden těhotenství
Dotaz: Pokud se zapisuje stáří těhotenství jako počet ukončených týdnů plus počet dnů (např. 20+6, tzn. 20. týden a 6 dnů), píše se za číslicemi tečka a okolo znaménka plus mezera, nebo ne?
Odpověď: V případě zápisu stáří těhotenství lze obě číslice přečíst též jako základní (obvyklé čtení je dvacet plus šest), proto se tečky za číslicemi nepíšou. Uvedený zápis lze považovat za rovnici a v takových případech se znaménko plus odděluje vždy z obou stran mezerou. Doporučujeme proto zápis 20 + 6. Nelze však vyloučit, že se v lékařském úzu bude užívat též varianta bez mezer.
Téma: Matematické znaky
Klíčové slovo: plus; číselné řády
Dotaz: Píše se mezera za znaménkem plus (+) ve spojení: Hospodářský výsledek firmy za uplynulé období byl + 10 000 000 Kč?
Odpověď: Po znacích plus a minus, které vyjadřují kladnou či zápornou hodnotu čísla, by se mezera správně psát neměla. Současně však platí, že se u čísel, která jsou více než čtyřmístná, oddělují trojice číselných řádů mezerou. Při dodržení obou pravidel dostaneme zápis +10 000 000. Tento zápis je jistě přípustný, jeho nevýhodou však je, že v něm vzniká falešná dvojice +10. Proto je podle našeho názoru namístě i tolerance k zápisu s mezerou po znaménku plus, tzn. + 10 000 000. V účetních sestavách lze trojice číslených řádů oddělovat tečkou, v takovém případě je zápis bez mezery neproblematický: +10.000.000.
Téma: Nevyjádřený podmět
Klíčové slovo: nevyjádřený podmět
Dotaz: Mám před sebou takové nepřehledné souvětí a nejsem si jistý, jestli je pravopisně v pořádku. Souvětí zní takto: "S českým ani s evropským úřadem, které dohlížejí na naši práci, jsme nikdy neměly problém, že by zkoušku neuznaly nebo nesouhlasily s metodikou." Pisatel napsal v části "nikdy jsme neměly problém" tvrdé y v přísudku, ale mně to připadá jako chyba. Kdo má pravdu?
Odpověď: Ve větě je nevyjádřený podmět ("my"). Pokud není v předchozím kontextu explicitně řečeno, že jde o výhradně ženský kolektiv, je skutečně namístě měkké i. Měkké i lze univerzálně použít i v případech, kdy pisatel neví, zda jde o muže, ženy či muže i ženy dohromady.
Téma: Součástí několikanásobného podmětu není jméno r. muž. živ. (slovosled podmět – přísudek)
Klíčové slovo: úřady
Dotaz: Mám před sebou takové nepřehledné souvětí a nejsem si jistý, jestli má být v přísudku tvrdé y, nebo měkké i. Souvětí zní takto: "S českým ani s evropským úřadem, které dohlížejí na naši práci, jsme nikdy neměli problém, že by zkoušku neuznaly nebo nesouhlasily s metodikou." Jde mi teď o ta slovesa "neuznaly" a "nesouhlasily". Jaké i/y je správně?
Odpověď: Oba přísudky se vztahují k "úřadům" (českému a evropskému), což je jméno rodu mužského neživotného, a namístě je proto napsat v obou přísudcích ypsilon.