ctu-aic/questions_ujc_cas_cs huggingface dataset:
Téma: Jiné (nepředvídatelné) konkrétní případy (typ letecký vs. letový, létající vs. letový atp.)
Klíčové slovo: rozsvícení, rozsvěcení
Varianty: rozsvícení; rozsvěcení
Dotaz: Dá se říct rozsvícení i rozsvěcení vánočního stromu, nebo je rozsvěcení vánočního stromu chyba?
Odpověď: Je možné říct jak rozsvěcení, tak rozsvícení vánočního stromu. Podstatné jméno rozsvěcení je utvořeno od nedokonavého slovesa rozsvěcet, zachovává si nedokonavý vid, a akcentuje tedy průběh celé akce (že jde o akci, která nějakou dobu trvá, lidé se sejdou, někdo promluví, zazpívá, strom se rozsvítí, lidé si popovídají a pak se teprve rozejdou atp.), zatímco podstatné jméno rozsvícení je odvozeno od dokonavého slovesa rozsvítit, zachovává si dokonavý vid, a akcentuje tak završenost, dokončenost daného děje (někdo zmáčkne tlačítko a blik – strom svítí, byl rozsvícen). Záleží tedy na tom, jaký aspekt celé akce chcete zdůraznit.
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: jen tak tak; jen taktak
Varianty: jen tak tak; jen taktak
Dotaz: V textu je napsáno jen taktak, nemělo by to být zapsáno jen tak tak?
Odpověď: Obě dvě možnosti jsou v pořádku, obě uvádí už SSJČ a lze je ověřit v IJP. Doklady z ČNK syn v8 ukazují, že zápis zvlášť je frekventovanější (6 930 dokladů zápisu jen tak tak : 1 604 jen taktak).
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: znovupoužitelný
Varianty: znovupoužitelný; znovu použitelný
Dotaz: Můžu napsat znovupoužitelný jako jedno slovo?
Odpověď: Ano, výraz znovupoužitelný doporučujeme psát dohromady, stejně jako např. slova znovuzačlenění, znovurozený, znovuotevření. Komponent znovu- tvoří první část složených slov. Výraz znovupoužitelný zachycuje IJP, databáze ČNK syn v 8 jeho užívání potvrzuje. Za chybný však nepovažujeme ani zápis znovu použitelný, popř. použitelný znovu.
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: anebo
Varianty: anebo; a nebo
Dotaz: Předpokládám, že spojku anebo mám psát dohromady. Nebo je možné psát i zvlášť a nebo? Jde o větu: Přála bych si, aby rodina a kariéra nebyly otázkou buď, anebo.
Odpověď: V souladu s PČP, IJP a ASSČ píšeme spojku anebo dohromady.
Téma: Zápis přejatého slova
Klíčové slovo: permanentka
Varianty: permanentka; pernamentka
Dotaz: Potřebuji se ujistit, že nedošlo k žádné změně a že se stále má psát permanentka, nikoli pernamentka, jak slýchávám i vídávám.
Odpověď: Ano, náležitá podoba je permanentka, protože pojmenování souvisí s adjektivem permanentní. Máte pravdu, že s přeskupením hlásek (tzv. metatezí) se u tohoto slova v praxi setkáváme relativně často.
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: právně-legislativní
Varianty: právně-legislativní; právnělegislativní
Dotaz: Máme odbor, který má dvě oddělení, a to právní a legislativní. Předpokládám, že bychom neměli psát právnělegislativní, ale mohli psát buď právní a legislativní, nebo se spojovníkem právně-legislativní odbor.
Odpověď: Máte pravdu. Pokud složené přídavné jméno s první složkou zakončenou na -ně (a rovněž na -sko, -cko, -ově) odvozujeme od souřadného spojení dvou složek na stejné úrovni (v tomto případě slov právní a legislativní), pak ho píšeme se spojovníkem: právně-legislativní.
Psaní právnělegislativní by přicházelo v úvahu, pokud by základem bylo podřadné spojení právní legislativa.
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: legislativnětechnický
Varianty: legislativnětechnický; legislativně-technický; legislativně technický
Dotaz: Dohadujeme se, jak vlastně psát užívané přídavné jméno legislativně technický (např. požadavek, úprava). Řešíme, zda psát zvlášť (jak je to v praxi časté), nebo spíše podle doporučení v IJP se spojovníkem, popř. dohromady. Také jsme došli k tomu, zda je to vůbec utvořené správně, protože se to netýká legislativy techniky, ale techniky legislativy – čímž se myslí způsob, jakým se tvoří předpisy čili technika tvorby předpisů. Nemělo by to tedy být obráceně?
Odpověď: Máte pravdu, že při psaní složených přídavných jmen s první složkou zakončenou na -ně (a rovněž na -sko, -cko, -ově) se podle platných doporučení zápis zvlášť neužívá, píšeme je buď se spojovníkem, nebo dohromady. Přestože se toto řešení v praxi objevuje, doporučujeme ho neužívat.

O zápisu složených přídavných jmen rozhoduje význam, proto je důležitá věcná znalost. Říkáte-li, že jde o techniku legislativy, pak je východiskem podřadné spojení, v němž jedna složka rozvíjí druhou. Slovní spojení technika legislativy s neshodným přívlastkem (legislativy) můžeme vyjádřit spojením s přívlastkem shodným – legislativní technika. Složené přídavné jméno proto píšeme dohromady legislativnětechnický. Obrácené pořadí (technickolegislativní) by se užilo v případě, že by východiskem bylo slovní spojení technická legislativa, popř. legislativa techniky (to však není správný předpoklad).

Zápis se spojovníkem (legislativně-technický) by signalizoval, že jde o dvě souřadné složky na stejné úrovni: legislativní a technickou (což není pravda).
Téma: Y = vlastní jméno – tvoření přídavných jmen přivlastňovacích: individuálně přivlastňovací přídavná jména, ze jmen ženských
Klíčové slovo: Vikiin
Varianty: Vikiin; Vikin
Dotaz: Jak se vytvoří přivlastňovací přídavné jméno od ženského jména Viki?
Odpověď: Při tvoření tzv. individuálně přivlastňovacích přídavných jmen od jmen zakončených v písmu na ‑i se koncová samohláska odsouvá: Noemi –⁠ Noemin, Mimi –⁠ Mimin, Pipi –⁠ Pipin, a tedy i Viki – Vikin.
Téma: Oslovování
Klíčové slovo: kolegyně; kolega
Dotaz: Jak mám v psaném textu zdvořile oslovit několik kolegyň a několik kolegů?
Odpověď: Doporučujeme vám zvolit oslovení "Vážené kolegyně, vážení kolegové".
Téma: Oslovování
Klíčové slovo: kolegyně; kolega
Dotaz: Jak mám v psaném textu zdvořile oslovit jednu kolegyni a několik kolegů?
Odpověď: Doporučujeme vám zvolit oslovení "Vážená kolegyně, vážení kolegové".
Téma: Oslovování
Klíčové slovo: předsednictvo
Dotaz: Jak mám oslovit předsednictvo – "Vážené předsednictvo", nebo "Vážení členové předsednictva"?
Odpověď: Obě varianty považujeme za vhodné. Jen doplníme, že pokud v předsednictvu zasedají i ženy, nabízí se taktéž oslovení "Vážené členky, vážení členové předsednictva".
Téma: Zápis přejatého slova
Klíčové slovo: mykorhizní
Varianty: mykorhizní; mykorizní
Dotaz: Autor článku soustavně píše mykorizní houby, ale domnívám se, že by to mělo být mykorhizní. Vím, že se zjednodušovalo dvojí rr (mykorrrhiza, mykorrhizní), ale h zůstalo zachováno. Jak je to správně?
Odpověď: Máte pravdu, podoba mykorizní houby se občas v některých textech objevuje, ale v souladu s NASCS a IJP doporučujeme psát mykorhizní, mykorhiza. Vynechávání h se týká původní skupiny th (pathos – patos, ethan – etan), nikoli rh. Poznamenáváme, že podoba mykoríza je podle platných slovníků náležitá ve slovenštině, přídavné jméno by však mělo podobu mykorízny (mikorízna huba).
Téma: Oslovování
Klíčové slovo: ředitel; Ing.
Dotaz: Mohu začít e-mail adresovaný panu řediteli pozdravem a oslovením "Dobrý den, pane Ing. Nováku"?
Odpověď: V oslovení se dává přednost pracovní funkci před akademickým titulem, a proto doporučujeme zvolit oslovení "Vážený pane řediteli". Pokud byste chtěla pro oslovení použít titul, pak by mělo mít podobu "Vážený pane inženýre". Zkratky titulů se totiž v oslovení neužívají a pozdrav "Dobrý den" se hodí do méně formální komunikace.
Téma: Užívání titulů, hodností, funkcí a jejich konkurence
Klíčové slovo: kardinál; Miloslav kardinál Vlk; kardinál Miloslav Vlk
Dotaz: Informovali jsme o "úmrtí kardinála Miloslava Vlka" a několik našich diváků se ozvalo, že slovo kardinál nepatří před jméno a příjmení, nýbrž mezi ně, že jsme měli mluvit o "úmrtí Miloslava kardinála Vlka". Na webových stránkách arcibiskupství jsem zjistila, že se podoba "Miloslav kardinál Vlk" opravdu užívá, ale nevím, je-li závazná i pro nás.
Odpověď: Umístění církevní hodnosti kardinál mezi jméno a příjmení (Miloslav kardinál Vlk) je tradiční, užívá se v církevním prostředí, ovšem pro mediální komunikaci není tato podoba nijak závazná. Uvedení hodnosti na prvním místě (kardinál Miloslav Vlk) převažuje např. v publicistických textech a je zcela v pořádku.
Téma: Oslovování
Dotaz: Musí se v oslovení v e-mailu užívat i příjmení (Vážený pane Nováku), nebo ho lze vynechat (Vážený pane)?
Odpověď: Píšeme-li konkrétnímu příjemci, je zdvořilé oslovit ho příjmením (Vážený pane Nováku). Forma oslovení bez příjmení se užívá, pokud nevíme přesně, kdo bude zprávu číst. Pak se ovšem obracíme na potenciálního adresáta i adresátku, např. "Vážená paní, vážený pane".
Téma: Pozdravy
Klíčové slovo: dobrý den
Dotaz: Stačí začít e-mail pozdravem "Dobrý den", nebo mám použít i oslovení, např. "Dobrý den, pane Nováku"?
Odpověď: Pokud píšete oficiální e-mail, doporučujeme užít oslovení "Vážený pane Nováku". Pozdrav "Dobrý den" hodnotíme jako méně formální, hodí se např. do komunikace mezi kolegy. V méně formální komunikaci je přijatelná i kombinace pozdravu s oslovením, např. "Dobrý den, pane Nováku".
Téma: Oslovování
Dotaz: Je pravda, že se při oslovování nepoužívají vysokoškolské tituly uváděné za jménem (např. MBA, Ph.D.)?
Odpověď: To pravda není. Oslovujeme nejvyšším dosaženým titulem, nezáleží na tom, zda je umístěn před jménem, nebo za ním.
Téma: Oslovování
Klíčové slovo: Mgr.; Ph.D.
Dotaz: Kolegu má před jménem titul Mgr. a za jménem titul Ph.D. Přepokládám, že ho mám v e-mailu oslovit "pane magistře", protože titulem za jménem se neoslovuje. Je to tak?
Odpověď: V uvedeném případě je náležitá forma oslovení "pane doktore". Oslovujeme totiž nejvyšším dosaženým titulem, nezáleží na tom, zda je umístěn před jménem, nebo za ním.
Téma: Užívání titulů, hodností, funkcí a jejich konkurence
Klíčové slovo: Mgr.; Ing.
Dotaz: Jak mám oslovit v mluveném rozhovoru klienta, který má magisterský a inženýrský titul? Na prvním místě uvádí titul magisterský, až po něm inženýrský, takže možná raději "pane magistře"?
Odpověď: Tyto tituly jsou rovnocenné, můžete si tedy vybrat, zda klienta oslovíte "pane magistře" nebo "pane inženýre". Pořadí titulů není rozhodující – vypovídá pouze o tom, že dotyčný získal nejprve titul inženýrský (proto stojí blíže ke jménu) a poté magisterský.
Téma: Užívání titulů, hodností, funkcí a jejich konkurence
Klíčové slovo: Mgr.
Dotaz: V dopisu z úřadu bylo oslovení "Vážený pane Mgr." (tedy bez příjmení). Podle mě je takové oslovení nevhodné. Jaký je váš názor?
Odpověď: Souhlasíme s vámi, oslovení zkratkou magisterského titulu je zcela nestandardní. Náležitá forma oslovení magisterským titulem je "Vážený pane magistře".
Téma: Případy (ne)užití genderové korektnosti
Klíčové slovo: ředitel; ředitelka
Dotaz: Mám dotaz ohledně přechylování. Měli jsme připravenou pracovní smlouvu pro ředitele, ovšem nyní do této funkce nastupuje žena. V hlavičce smlouvy jsem tedy uvedla: "Jana Nováková, ředitelka". Avšak dále ve smlouvě ponechávám slovo ředitel (ve formulacích typu "ředitel je povinen...", "ředitel jmenuje..."), abych to nemusela všude měnit. Je to tak v pořádku?
Odpověď: Jelikož používáte na prvním místě smlouvy přechýlenou podobu ředitelka, měla byste ji používat i dále v textu. Jednak smlouvu připravujete pro konkrétní osobu – ženu, jak ostatně reflektujete v prvním výskytu názvu funkce, jednak by smlouva měla být napsána co nejpřesněji, a proto je vhodné držet se jedné podoby názvu funkce.
Téma: Užívání titulů, hodností, funkcí a jejich konkurence
Klíčové slovo: nadporučík; Bc.
Dotaz: Nejsem si jistý, jak mám na pamětním listu zaznamenat hodnost a vysokoškolský titul. Mohu napsat "... uděluje medaili nadporučíku bakaláři Janu Novákovi"?
Odpověď: Doporučujeme vám hodnost a vysokoškolský titul nerozepisovat slovy, nýbrž použít zkratky: "... uděluje medaili npor. Bc. Janu Novákovi."
Téma: Užívání titulů, hodností, funkcí a jejich konkurence
Klíčové slovo: Mgr.; Ing.
Dotaz: Jak mám oslovit paní, která má magisterský a inženýrský titul?
Odpověď: Tyto tituly jsou rovnocenné, můžete si tedy vybrat. Při rozhodování můžete vzít v úvahu, za jakým účelem paní kontaktujete – pokud se na ni obracíte např. s požadavkem, kterému může vyhovět díky svému inženýrskému vzdělání (nikoliv díky vzdělání magisterskému), je vhodnější zvolit oslovení "paní inženýrko".
Téma: Užívání titulů, hodností, funkcí a jejich konkurence
Dotaz: Opravuji text, v němž se vyskytují šlechtická jména a tituly, např.: Jan Adolf kníže z Lobkowicz, Ferdinand Zdeněk Lobkowicz, Marie Anna princezna Lobkowiczová či Kateřina Popelovna Lobkowicz. Říkám si, zda by se podoba jmen neměla nějak sjednotit – zda by u všech nemělo být užito spojení "z Lobkowicz", zda by u žen neměla být vždy přechýlená podoba Lobkowiczová apod. Můžete mi poradit?
Odpověď: Na tuto otázku vám nedokážeme uspokojivě odpovědět. Úzus užívání šlechtických jmen je rozkolísaný, u mužských jmen se objevuje jak předložkové spojení "z Lobkowicz", tak samotné "Lobkowicz", u ženských jmen se setkáváme s těmito možnostmi a navíc s přechýlenou podobou "Lobkowiczová". Ze stylového hlediska považujeme za vhodné nějakým způsobem podobu jmen sjednotit, ovšem nedokážeme posoudit, která varianta či které varianty jsou preferované. Proto vám doporučujeme zkonzultovat tento problém s autorem/autorkou textu.
Téma: Pozdravy
Klíčové slovo: dobrý den
Dotaz: Mohu pracovní e-mail začít pozdravem a oslovením, např. "Dobrý den, paní Nováková"?
Odpověď: V oficiální písemné komunikaci doporučujeme užít oslovení "Vážená paní Nováková". V méně formální komunikaci (např. mezi kolegy) je pozdrav s oslovením přijatelný, dostačující je však i samotný pozdrav.
Téma: Pozdravy
Klíčové slovo: dobrý den
Dotaz: Když posílám pracovní e-mail, začínám ho zdvořilým oslovením, např. "Vážený pane řediteli". Někdy si ale s dotyčným pošleme několik e-mailů během krátké chvíle, a tak se mi zdá zbytečné pořád toto oslovení opakovat. V dalších e-mailech tedy místo něj píšu pozdrav "dobrý den". Co si o tomto řešení myslíte?
Odpověď: Pozdrav "dobrý den" je v písemné komunikaci hodnocen jako neformální, a proto jeho užití v oficiální písemné komunikaci nedoporučujeme, a to ani v případě, kdy si s někým vyměňujete větší množství e-mailů. Ovšem vzhledem k tomu, že se charakter e-mailové komunikace může někdy přiblížit komunikaci chatové – typicky když si s někým vyměníte několik (velmi) krátkých zpráv během krátké doby (během pár minut nebo hodin) – nepovažovali bychom za nezdvořilé, pokud byste oslovení v dalších zprávách zcela vynechala. Vhodnost tohoto řešení je však třeba vždy posoudit s ohledem na komunikační situaci – komu přesně píšete, čeho se vaše korespondence týká apod.
Téma: Užívání titulů, hodností, funkcí a jejich konkurence
Klíčové slovo: Mgr.; RNDr.
Dotaz: Kolegyně získala nejdříve magisterský titul (Mgr.) a později na jiné škole, ale v témže oboru složila rigorózní zkoušku a získala titul doktorky přírodních věd (RNDr.). Nyní si před jménem píše "RNDr. et Mgr.". Je to tak správně?
Odpověď: Je zvykem, že v rámci jednoho oboru je nižší titul nahrazen vyšším, a proto bychom doporučili uvádět před jménem pouze titul RNDr. Zacházení s tituly ovšem není stanoveno zákonem (uzákoněno je pouze to, jaké tituly se v ČR udělují a jaké mají zkratky), pokud na tom tedy bude kolegyně trvat, může uvádět před svým jménem oba tituly, ale bez spojky "et". Ta se totiž užívá pouze pro spojení dvou shodných titulů.
Téma: Užívání titulů, hodností, funkcí a jejich konkurence
Dotaz: Je pravda, že pokud má někdo vojenskou hodnost, není třeba u jeho jména uvádět akademický titul?
Odpověď: Uvedení vojenské či policejní hodnosti nebrání uvedení akademického titulu, a proto můžeme napsat např.: kpt. Bc. Anna Plachá; mjr. Ing. Rudolf Kopecký; pplk. Mgr. Gabriela Vránová, Ph.D.
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: na rozdíl
Varianty: na rozdíl; narozdíl
Dotaz: Často vídám psáno narozdíl dohromady, ale psala bych jen zvlášť: na rozdíl. Jak je to správně?
Odpověď: Máte pravdu. Přestože mnoho pisatelů považuje výraz za spřežku, není tomu tak. Toto slovní spojení bychom měli psát jako slova dvě, respektive sekundární předložku "na rozdíl od" jako slova tři. Náležitý způsob zápisu je možné ověřit v IJP, v kapitole Psaní spřežek a spřahování najdete i upozornění na chybný zápis.
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: mimoto; mimo to
Varianty: mimoto; mimo to
Dotaz: Jde mi o psaní mimoto x mimo to. Ve větě "Mimoto sklářské muzeum získá v podkroví nové prostory" bych nepsala mimo to zvlášť, jak tu mají, ale preferovala bych psaní dohromady.
Odpověď: Obě možnosti zápisu jsou v pořádku: mimo to i mimoto. Podle jazykových příruček (IJP, SSČ) jsou varianty rovnocenné. Doklady z ČNK syn v8 ukazují, že v praxi je zápis zvlášť zatím 2x frekventovanější (16 000 : 8 000).
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: online; on-line
Varianty: online; on-line
Dotaz: Máme psát online výuka, nebo on-line výuka? Nebo je jedno, jakou variantu zvolím?
Odpověď: Obě podoby – online i on-line – lze užívat, z jazykového hlediska jsou rovnocenné. Výraz je možné užít jako přídavné jméno (online/on-line výuka) nebo příslovce (výuka probíhá online/on-line). V rámci jednoho textu je vhodné volit jednotnou podobu, ale záleží jen na vaší volbě, které dáte přednost.
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: ping-pong
Dotaz: Potřebuji se ujistit, že slovo ping-pong se píše se spojovníkem a bez mezer kolem spojovníku.
Odpověď: Ano, vžitý, z angličtiny přejatý výraz pro stolní tenis se v češtině zapisuje ping-pong (tedy se spojovníkem a bez mezer).
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: světelněmikroskopický
Varianty: světelněmikroskopický; světelně-mikroskopický; světelně mikroskopický
Dotaz: Existuje pojem světelná mikroskopie, potřebuji vytvořit přídavné jméno a nevím, zda psát jako dvě slova (světelně mikroskopický), nebo se spojovníkem (světelně-mikroskopický), nebo dohromady (světelněmikroskopický). Přídavné jméno se bude pojit s pojmem morfologie.
Odpověď: Psaní dvou samostatných slov neodpovídá platným doporučením pro psaní složených přídavných jmen. Složená přídavná jména s první složkou zakončenou na -ně (a také na -sko, -cko, -ově) bychom měli v souladu s PČP a IJP psát podle toho, co označují, buď se spojovníkem, nebo dohromady.
Pokud říkáte, že východiskem je pojem světelná mikroskopie, tedy podřadné slovní spojení tvořené přídavným a podstatným jménem, pak píšeme odvozené složené přídavné jméno dohromady: světelněmikroskopický (světelněmikroskopická morfologie).
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: mediálně-policejní
Varianty: mediálně-policejní; mediálněpolicejní; mediálně policejní
Dotaz: V textu je napsáno mediálně policejní kauza jako tři samostatná slova, ale psala bych to spíše se spojovníkem: mediálně-policejní kauza.
Odpověď: Máte pravdu, že psaní zvlášť neodpovídá platným doporučením pro psaní složených přídavných jmen. Složená přídavná jména s první složkou zakončenou na -ně (a také na -sko, -cko, -ově) píšeme podle toho, co označují, buď se spojovníkem, nebo dohromady. Souhlasíme rovněž, že v tomto případě jde nepochybně o souřadné spojení slov mediální a policejní, proto píšeme mediálně-policejní kauza (spojovník ve složeném přídavném jméně nahrazuje spojku a).
Zápis dohromady mediálněpolicejní je v podstatě vyloučený, protože by východiskem muselo být ustálené slovní spojení mediální policie (to však neexistuje).
Téma: Časté konkrétní případy/typy – dějové vs. účelové tvoření (rozjasňující vs. rozjasňovací, kropící vs. kropicí)
Klíčové slovo: udicí
Varianty: udicí; udící
Dotaz: Je správně udicí, nebo udící komora?
Odpověď: Ve spojení se slovem komora je namístě použít tzv. účelové přídavné jméno udicí (s krátkým -i- po -d-), jde o komoru určenou k uzení (srov. též lisovací, spalovací, odlehčovací atp. komora, nikoliv *lisující, *spalující, *odlehčující atp. komora).
Téma: Časté konkrétní případy/typy – dějové vs. účelové tvoření (rozjasňující vs. rozjasňovací, kropící vs. kropicí)
Klíčové slovo: mělnicí
Varianty: mělnicí; mělnící
Dotaz: Je správně mělnicí, nebo mělnící stroj?
Odpověď: Ve spojení se slovem stroj je namístě použít tzv. účelové přídavné jméno mělnicí (s krátkým -i- po -n-), jde o stroj určený k mělnění (srov. též psací, secí, pletací atp. stroj, nikoliv *píšící, *sející, *pletoucí atp. stroj).
Téma: Psaní jen s malým písmenem
Klíčové slovo: němectví
Dotaz: S jakým písmenem se píše výraz němectví?
Odpověď: Tento výraz se řadí k podstatným jménům obecným, a proto je namístě malé písmeno.
Téma: Psaní jen s malým písmenem
Klíčové slovo: vídeňáctví
Dotaz: S jakým písmenem se píše výraz vídeňáctví?
Odpověď: Tento výraz se řadí k podstatným jménům obecným, a proto je namístě malé písmeno.
Téma: Obyvatelská jména, etnonyma
Klíčové slovo: Jihoslované
Dotaz: S jakým písmenem se píše výraz Jihoslované?
Odpověď: Tento výraz se řadí k vlastním jménům osob pojmenovávajícím příslušníky národů, a proto je namístě podoba Jihoslované.
Téma: Války
Klíčové slovo: krymská válka
Varianty: krymská válka; Krymská  válka
Dotaz: Píše se krymská válka, nebo Krymská válka?
Odpověď: Názvy válek se řadí k obecným pojmenováním, a proto je namístě podoba krymská válka.
Téma: Názvy obcí
Klíčové slovo: město Jindřichův Hradec
Dotaz: Jaké písmeno se píše u přídavného jména Jindřichův ve větě "Silnici postavilo město Jindřichův Hradec"?
Odpověď: Ve spojeních město + zeměpisné jméno se slovo město píše s malým písmenem vždy, pokud není součástí zeměpisného jména, a to bez ohledu na to, zda označuje správní jednotku, nebo právnickou osobu. Náležité je proto psát město Jindřichův Hradec.
Téma: Valence sloves – bezpředložková spojení
Klíčové slovo: přizpůsobit
Dotaz: Nejsme si jistí vazbou slovesa ve větě "... podmínky, ke kterým / na které jsme přizpůsobeni". Můžete nám prosím poradit?
Odpověď: Slovníky vazeb uvádějí u slovesa "přizpůsobit" pouze vazbu "přizpůsobit někoho/něco někomu/něčemu". V uvedené větě je tedy náležitý jedině tvar bezpředložkového 3. pádu: "... podmínky, kterým jsme přizpůsobeni."
Téma: Podmět tvoří spojení zájmena a podstatného jména (např. my dívky jsme si hrály)
Klíčové slovo: my zvířata
Dotaz: Potřebovali bychom prosím poradit se shodou přísudku s podmětem v následujícím souvětí. "My zvířata potřebujeme podmínky, kterým jsme přizpůsobeni/přizpůsobena." Měl by se v takovém případě tvar přísudku shodovat se zájmenem "my", nebo s podstatným jménem "zvířata"?
Odpověď: V uvedeném případě jde o specifický typ shody – ve větách, v nichž tvoří podmět spojení zájmena "my" a libovolného podstatného jména, se shoda řídí podle podstatného jména. Správné znění věty je tedy "My zvířata potřebujeme podmínky, kterým jsme přizpůsobena".
Téma: Konkurence předložek v a na
Klíčové slovo: Benecko
Dotaz: Chtěli bychom se zeptat na správnou předložkovou vazbu u názvu obce v Podkrkonoší, kde žijeme. U nás je běžné říkat např. "bydlím na Benecku", ale zajímalo by nás, zda je považováno za chybu, kdyby někdo řekl "bydlím v Benecku".
Odpověď: Užití předložek "na" a "do/v" ve spojení se zeměpisnými jmény, především s názvy měst, je dosti problematické. Roli často hraje místní úzus, který se od celorepublikového může lišit. Obecně platí, že předložky "v" a "do" mívají v takových případech charakter celonárodní, předložku "na" u některých měst pak používají místní občané. Z dat Českého národního korpusu vyplývá, že v případě obce "Benecko" se užívají obě varianty, tedy jak "na Benecku", tak "v Benecku", ačkoli vazba s předložkou "na" je častější. Obě možnosti jsou tudíž v pořádku.
Téma: Rozporné případy v určování větných členů ve školském pojetí
Klíčové slovo: příslovečné určení vs. přívlastek neshodný
Dotaz: Při doučování jsme narazili na větu "Pracoval jako lékař na frontě". Nejsme si jistí, zda máme výraz "na frontě" určit jako příslovečné určení místa, nebo jako neshodný přívlastek. Můžete nám prosím poradit?
Odpověď: Pokud by věta zněla "Pracoval na frontě jako lékař", určili bychom výraz "na frontě" jednoznačně jako příslovečné určení místa. Protože však daný výraz stojí až za podstatným jménem "lékař", může jít kromě příslovečného určení místa, vztahujícího se k přísudku (Kde pracoval?), také o přívlastek neshodný, rozvíjející podstatné jméno "lékař" (Jaký lékař?). Obě řešení považujeme za přijatelná. Protože však nejsme didaktické pracoviště, nejsme schopni posoudit, kterému řešení dává přednost školská praxe.