ctu-aic/questions_ujc_cas_cs huggingface dataset:
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: člověk
Dotaz: Jaký je původ slova člověk?
Odpověď: Podle Českého etymologického slovníku Jiřího Rejzka pochází slovo člověk z praslovanského čelověkъ, které se chápe jako složenina tvořená komponenty čelo- a věkъ. Část čelo- je příbuzná se slovem čeleď, praslovanská podoba čel'adь měla původní význam 'členové rodu se služebnictvem'. Slovo věk mělo v praslovanštině podobu věkъ a původní význam 'životní síla'. Vzešlo z indoevropského ṷeik-. Původní význam slova čelověkъ se tak vykládá jako 'dítě rodu', ovšem vzhledem k významu indoevropského ṷeik- 'síla, bojovat, vítězit' též jako 'bojovník rodu'. Autor ještě dodává, že existují i další možné výklady.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: muchovník
Dotaz: Jaký je původ slova muchovník? Jedná se o název dřeviny.
Odpověď: Etymologické slovníky bohužel původ tohoto slova nezaznamenávají. Nejstarší doklad slova zachycený v kartotéce Novočeského lexikálního archivu pochází z Preslova Všeobecného rostlinopisu z roku 1846. Je tedy možné, že slovo vytvořil J. S. Presl.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: mudrovat; mudrlant
Dotaz: Jaký je původ slov mudrlant, mudrovat? Souvisejí se slovem moudrý, nebo s titulem MUDr.?
Odpověď: V Českém etymologickém slovníku je podstatné jméno mudrlant uvedeno v hesle mudrc, z nějž je odkazováno do hesla moudrý. Toto přídavné jméno má původ v praslovanském slově mǫdrъ, které vychází z indoevropského mon-dʰh-ro 'přemýšlivý, duševně čilý', odvozeného od výrazu mendʰ-, doslova 'položit mysl', který se skládá z men- 'myslet' a dʰeh- 'klást'. Stejný původ přičítáme i slovesu mudrovat, které je zřejmě příbuzné.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: mol
Dotaz: Jaký je původ slova mol?
Odpověď: V Českém etymologickém slovníku Jiřího Rejzka jsou výrazu mol věnována tři hesla. Zaprvé je uveden mol 'drobný škodlivý motýlek', ten má původ v praslovanském výrazu mol´ь, který je odvozen od indoevropského melh- s významem 'drobit, mlít' – jedná se tedy o toho, 'kdo rozrušuje, drolí věci'. Zadruhé je uveden komponent *mol jakožto součást spojení "být namol", jehož původ souvisí se starším českým výrazem molek, tedy 'opilec'. Původ tohoto výrazu není zcela jasný. Může mít souvislost se slovem molek 'malý motýl', respektive se spojeními jako vinný molek, pivní molek. Další teorie spojuje výraz s německými argotickými slovy Molum 'opilost', molum 'opilý', která mají původ v jidiš, konkrétně ve slově mole 'plný'. Zatřetí je uveden mol s významem 'grammolekula', jedná se o zkráceninu slova molekula. Ta má původ v latinském mōlēs 'hmota, masa'.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: grunt; gruntovník
Dotaz: Jaký je původ slova gruntovník? Nesouvisí nějak s půdou?
Odpověď: Slovo gruntovník, tedy 'majitel většího statku, sedlák na gruntě', je odvozeno od slova grunt s významem 'základ, podstata', ale také zastarale 'statek'. Výraz pochází z novohornoněmeckého grunt (v dnešní němčině Grund) s významem 'základ, půda, pozemek'.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: Rom
Dotaz: Jaký je původ slova Rom?
Odpověď: Etymologii etnonyma Rom se věnovala Milena Hübschmannová v článku Co znamená slovo Rom?, který vyšel v roce 1994 v časopise Čeština doma a ve světě (dostupné z: https://sites.ff.cuni.cz/ucjtk/wp-content/uploads/sites/57/2015/11/CDS1994-3.pdf). Slovo Rom bylo do češtiny přejato z romštiny. Vyvinulo se ze slova ḍom, starého označení pro starobylou indickou kastu. Ḍ označuje zadopatrové d, které v evropských jazycích neexistuje, ale je charakteristické pro indické jazyky. Toto ḍ se změnilo na r.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: lempl
Dotaz: Jaký je původ slova lempl?
Odpověď: Podle Rejzkova Českého etymologického slovníku pochází slovo lempl asi z nějaké nářeční podoby německého výrazu Lümmel s významem 'klacek, hulvát, mamlas'.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: tahat; táhnout
Dotaz: Mají české sloveso tahat a německé ziehen (téhož významu) společný původ?
Odpověď: Český etymologický slovník uvádí, že slovesa tahat, táhnout a slova příbuzná mají původ v praslovanském slovesu tęgnǫti, které je příbuzné mj. s německým výrazem Deichsel, který nese význam 'oj'. Obě slova pak mají původ v indoevropském tengʰ- 'táhnout, napínat'. Ovšem v online slovníku Digitales Wörterbuch der deutschen Sprache lze dohledat informaci, že sloveso ziehen pochází z indoevropského základu deuk-. Zdá se tedy, že české tahat a německé ziehen společný původ nemají.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: turista
Dotaz: Jaký je původ slova turista?
Odpověď: Turista je odvozenina slova túra. To se do češtiny dostalo přes německé Tour z francouzského tour s významem '(okružní) cesta, procházka', původní význam však byl jiný, a to 'obrat, otáčení'. Do francouzštiny se slovo dostalo z latiny, vzniklo z výrazu tornus 'soustruh, dláto' pod významovým vlivem odtud odvozeného starofrancouzského slovesa tourner 'otáčet, obracet'. Latinský výraz tornus má dále původ v řeckém tórnos s významem 'kružidlo' a 'řezbářský nůž'.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: poslanec
Dotaz: Jaký je původ slova poslanec?
Odpověď: V Českém etymologickém slovníku nalézáme slovo poslanec v hesle poslat. Z něj je odkazováno k předponě po a slovesnému základu -slat. Předpona po- existovala již v praslovanštině, její původ lze hledat ve větším množství indoevropských základů. Komponent -slat pochází z praslovanského sъlati nejasného původu. Spojuje se s gótským saljan 'obětovat', anglickým sell 'prodat' a řeckým heleĩn 'vzít', tedy výrazy odvozenými od indoevropského selh- 'vzít, uchopit'. Tato teorie však předpokládá určitý nepravidelný hláskoslovný vývoj.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: svatba
Dotaz: Jaký je původ slova svatba?
Odpověď: V Českém etymologickém slovníku se píše, že svatba pochází z praslovanského slova svatьba, odvozeného od slova svatъ s významem 'příbuzný'. To je pokračováním indoevropského sṷō-to-, utvořeného od kořene sṷo- 'svůj'.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: laskavost; laskavý
Dotaz: Jaký je původ slov laskavost a laskavý?
Odpověď: V Českém etymologickém slovníku Jiřího Rejzka jsou slova laskavost a laskavý zařazena pod heslo láska. Vznik tohoto slova je spjat s praslovanskýmí výrazy laska a laskati, ty mají základ v indoevropském las- či lehs- s významem 'být žádostivý, chlípný'.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: picmoch
Dotaz: Jaký je původ slova picmoch?
Odpověď: Etymologické slovníky výraz picmoch neuvádějí. V kartotéce Novočeského lexikálního archivu je zachycen dvakrát, a to ve významu 'puškař', a navíc je na jednom záznamu uvedena informace, že výraz pochází z němčiny.
Téma: Původ slova
Dotaz: Jaký je původ slova diedr?
Odpověď: Bohužel se nám nepodařilo původ slova v dostupných zdrojích dohledat.
Téma: Původ frazému
Klíčové slovo: vlézt někomu na záda
Dotaz: Jaký je původ spojení "vlez mi na záda"?
Odpověď: Bohužel se nám nepodařilo původ frazému v dostupných zdrojích dohledat.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: kostrč
Dotaz: Jaký je původ slova kostrč?
Odpověď: Rejzkův Český etymologický slovník uvádí, že kostrč měla ve staré češtině podobu kostřec. Slovo pochází z praslovanského kostrьcь, odvozeného od slova kostra. To mohlo mít dvojí motivaci – jednak ve slově kostь 'kost', jednak v kořeni kes- 'česat, škrabat'. V češtině (a slovenštině) navíc došlo u slova kostrč pravděpodobně ke kontaminaci se slovesem trčet.
Téma: Původ frazému
Klíčové slovo: po lopatě; polopatě
Dotaz: Jaký je původ výrazu "říct něco polopatě"?
Odpověď: V dostupných zdrojích se nám nepodařilo původ frazému dohledat. Můžeme pouze uvést, že význam slovního spojení "(říct, podat) něco polopatě" lze definovat např. jako 'velmi zřejmě, zřetelně, až násilně prostě a jednoduše' (tak ho definuje J. Machač v článku Polopatismus, který vyšel v Naší řeči v roce 1957) a že výraz polopatě souvisí se slovem lopata (jak ostatně naznačuje i možné psaní zvlášť: po lopatě).
Téma: Původ frazému
Klíčové slovo: farma
Dotaz: Jaký je původ slova farma?
Odpověď: Podle Českého etymologického slovníku se slovo farma dostalo do češtiny z anglického výrazu farm téhož významu. Tento výraz má původ ve starofrancouzském slově ferme s původním významem 'nájem, nájemní smlouva', které bylo odvozeno od slovesa fermer 'stanovit, uzavřít smlouvu'. Sloveso pochází z latinského firmāre 'upevnit, ujednat' s původem ve slově firmus, tedy 'pevný'.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: pukrmistr; purkrabí
Dotaz: Mají slova purkmistr a purkrabí, respektive část purk-, společný původ?
Odpověď: Obě slova lze dohledat v Českém etymologickém slovníku. Purkmistr (dříve 'starosta města') vznikl ze středohornoněmeckého burge(r)meister téhož významu. Tato složenina se skládá ze slova burger 'obyvatel města', odvozeného od burc 'město, hrad', a slova meister 'mistr', které má původ v latinském magister. Purkrabí (dříve 'správce hradu') má původ ve středohornoněmeckém burcgrāve téhož významu, složeném z burc 'hrad' a grāve 'hrabě'. Výrazy purkmistr a purkrabí tedy obsahují touž první část.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: čmýra
Dotaz: Jaký je původ slova čmýra?
Odpověď: Čmýra je zastaralý termín s významem 'menstruace'. Podle Českého etymologického slovníku není původ slova příliš jasný, snad souvisí s podstatným jménem čemer 'nevolnost, nechutenství'.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: dron
Dotaz: Jaký je původ slova dron?
Odpověď: Dle Českého etymologického slovníku bylo slovo dron (tj. 'bezpilotní letoun') přejato z anglického slova drone. To se užívá v angličtině ve stejném významu, původně však neslo významy 'včelí sameček, trubec' nebo 'bzukot'.
Téma: Původ frazému
Klíčové slovo: mít z prdele kliku; mít kliku
Dotaz: Jaký je původ spojení "mít z prdele kliku"?
Odpověď: Ve třetím díle Slovníku české frazeologie a idiomatiky lze dohledat původ frazému "mít kliku", který je spojován s německým "das Glück haben", doslova 'mít štěstí'. Co se rozšíření "mít z prdele kliku" týče, je možné, že bylo ovlivněno strukturou podobného frazému, konkrétně "mít z pekla štěstí". To je však jen naše domněnka, již se nám nepodařilo ověřit.
Téma: Jakou doporučujete příručku pro danou problematiku?
Klíčové slovo: prirucka
Dotaz: Sháním Slovník spisovného jazyka českého a Pravidla českého pravopisu. Můžete mi poradit, která jejich verze je nejobsáhlejší a nejaktuálnější? Potřebuji příručky pro domácí vzdělávání dítěte.
Odpověď: Slovník spisovného jazyka českého vycházel v letech 1960–1971, novější je jednosvazkový Slovník spisovné češtiny (jeho 3. opravené vydání je z roku 2003). Vedle tištěných Pravidel českého pravopisu (PČP) existuje Internetová jazyková příručka (dostupná online na adrese https://prirucka.ujc.cas.cz), která je obsáhlejší než PČP a z jejíž heslové části je možné vstupovat do Slovníku spisovného jazyka českého a Slovníku spisovné češtiny, stejně jako do Akademického slovníku cizích slov.
Téma: Domácí vs. přejaté
Klíčové slovo: chleba
Dotaz: Je slovo chleba domácího původu?
Odpověď: Ano, chleba (či chléb) je slovo domácího původu. Vzniklo z praslovanského slova chlěbъ, které má původ ve starém germánském výrazu hlaiba- téhož významu.
Téma: Jakou doporučujete příručku pro danou problematiku?
Klíčové slovo: obyvatelské jméno
Dotaz: Která příručka uvádí přechýlené podoby obyvatelských jmen?
Odpověď: Přechýlené podoby obyvatelských jmen uvádí slovníková část Internetové jazykové příručky. Najdete je obvykle pod paradigmatickou tabulkou mezi dalšími slovy příbuznými s daným heslem.
Téma: Kde je možné získat/najít příručku daného typu?
Klíčové slovo: jazyková příručka
Dotaz: Jaká je adresa Databáze jazykových dotazů?
Odpověď: Databáze jazykových dotazů je dostupná na adrese dotazy.ujc.cas.cz.
Téma: Žádost o placené písemné vyjádření
Klíčové slovo: vyhotovení písemné odpovědi
Dotaz: Mohu obdržet písemné vyjádření jazykové poradny k výrazům selečí/selecí, které jsem právě vyslechl telefonicky?
Odpověď: Pokud chcete na váš dotaz i písemnou odpověď (upozorňujeme, že jde o placenou službu), prosím, napište svou otázku do e-mailu a do předmětu uveďte žádost o vypracování odpovědi na jazykový dotaz. Další informace naleznete na adrese http://ujc.cas.cz/jazykova-poradna/zakladni-kontakty.html. Daný jazykový dotaz je však již zpracován v naší Databázi jazykových dotazů (konkrétně na adrese Seznam odpovědí | dotazy.ujc.cas.cz ), sám tedy snadno můžete vyhledat písemnou podobu související odpovědi.
Téma: Telefonické jazykové poradenství
Klíčové slovo: telefonní číslo
Dotaz: Je k dispozici ještě jiná telefonní linka pro zodpovězení jazykových dotazů?
Odpověď: Nikoli, jazyková poradna Ústavu pro jazyk český je provozována pouze na jedné lince, která má číslo 257 531 793.
Téma: Proč daná příručka neobsahuje určitou informaci?
Klíčové slovo: jazyková příručka
Dotaz: Nenašla jsem v Internetové jazykové příručce slovo jednou ve významu číslovky nebo příslovce.
Odpověď: Děkujeme vám za upozornění, dané heslo splňuje všechna kritéria pro zařazení do Internetové jazykové příručky, v brzké době je do heslové části IJP doplníme.
Téma: Domácí vs. přejaté
Klíčové slovo: rohlík
Dotaz: Je rohlík slovo domácího původu?
Odpověď: Ano, rohlík je slovo domácí. Jak uvádí Rejzkův Český etymologický slovník, nejspíš bylo odvozeno ze staročeského rohel, které má původ v praslovanském výrazu rogъlь, odvozeném od slova rogъ, tedy 'roh'.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: almara
Dotaz: Jaký je původ slova almara? Myslím, že nějak souvisí s ukládáním zbraní.
Odpověď: Máte pravdu. Podle Českého etymologického slovníku jsou kořeny slova almara spjaty se středolatinskými výrazy almaria, armaria, tedy tvary množného čísla latinského výrazu armarium 'skříň na zbraně'. To bylo dovozeno od latinského slova arma s významem 'zbraň'.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: skříň
Dotaz: Jaká je původ slova skříň?
Odpověď: Český etymologický slovník uvádí, že ve staré češtině existovaly podoby skříně a škříně. Slovanské skrini bylo přejato ze starohornoněmeckého scrīni (v dnešní němčině Schrein) téhož významu a to zase z latinského scrīnium s významem 'pouzdro, krabice, skříň'.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: dovolená
Dotaz: Jaký je původ slova dovolená? Je mi jasné, že souvisí se slovesem dovolit, ovšem zajímá mě, zda se nejedná o překlad německého výrazu Urlaub, které tímto způsobem vzniklo.
Odpověď: Etymologické slovníky neuvádějí podstatné jméno dovolená, ale ani sloveso dovolit. Uvedenou teorii o možném kalku z německého výrazu Urlaub proto nemůžeme ani potvrdit, ani vyvrátit.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: klábosit
Dotaz: Jaký je původ slova klábosit?
Odpověď: Český etymologický slovník uvádí, že slovo klábosit se vyskytuje ze slovanských jazyků pouze v češtině. V praslovanštině mohla existovat varianta kolbositi, neboť existují překvapivě blízká slova v litevštině, a to kalbėti 'mluvit' či nářeční kalbãsyti 'bavit se'. Slovo klábosit má asi zvukomalebný původ (podobně jako třeba sloveso blábolit).
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: králík
Dotaz: Dočetla jsem se na internetu, že slovo králík je od původu zdrobnělina slova král, která byla užita na základě chybné interpretace německého ekvivalentu. Je to tak?
Odpověď: Český etymologický slovník tuto teorii potvrzuje. Králík vznikl jako kalk podle středohornoněmeckého slova küniclin (dnes v němčině Kaninchen), které bylo lidovou etymologií chápáno jako zdrobnělina od slova künic 'král' (dnes v němčině König). Německý výraz pro králíka byl však přejat z latinského cuniculus téhož významu.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: čtvrť
Dotaz: Jak vznikl výraz městská čtvrť – proč zrovna čtvrť? Četla jsem, že je to podle rozdělení jeruzalemského Starého Města na čtyři části, ale nevím, zda je to pravda.
Odpověď: V Českém etymologickém slovníku je slovo čtvrť zařazeno pod heslo čtvrtý, které má původ již v praslovanštině. Navíc je z tohoto hesla odkazováno do hesla kvartýr, kde nalézáme informaci, že kvartýr má původ ve středolatinském quarterium s významem 'čtvrtina, (městská) čtvrť'. To má zase původ v latinském quartus 'čtvrtý'. Souvislost čtvrti s číslovkou čtyři, potažmo čtvrtinou, je tedy (nejen v češtině) jistá. Co se dělení měst týče, Ottův slovník naučný uvádí, že ve starším městském zřízení bývalo každé město pro ulehčení obecní správy rozděleno na čtyři části. Vznik slova tedy souvisí spíše s tímto obecným dělením měst než s rozdělením části Jeruzaléma.
Téma: Stupňování adjektiv
Klíčové slovo: nejsvátečnější
Varianty: nejsvátečnější
Dotaz: Je možné použít slovo nejsvátečnější?
Odpověď: Ano, slovo nejsvátečnější je správně utvořený tvar 3. stupně (superlativu) od přídavného jména sváteční. Jako takový je uveden v hesle sváteční v Internetové jazykové příručce a podle databáze Českého národního korpusu syn v8 se také běžně používá – korpus obsahuje jeho 141 výskytů (dotaz [lc="nejsvátečnější.*"]). Pro ilustraci můžeme uvést, že slovo nejsvátečnější se tu nejčastěji pojí s podstatnými jmény den, večeře, oděv, šaty, okamžik, oběd, atmosféra atp. Výrazu nejsvátečnější se tak jistě není třeba jakkoliv vyhýbat.
Téma: Valence podstatných jmen – předložková spojení
Klíčové slovo: obava
Varianty: obava před protesty; obava z protestů
Dotaz: Prosím pěkně, je správně věta "K této prodlevě došlo z obavy před protesty"? Jde mi o tu vazbu s předložkou "před". Nemělo by tam být "z obavy z protestů"?
Odpověď: Obě předložkové vazby jsou náležité. Pod heslem "obava" je uvádí Slovník slovesných, substantivních a adjektivních vazeb a spojení – obava před někým, před něčím; z někoho, z něčeho: obava před policií, obavy před pronásledováním, obava z neznámých lidí, obava ze msty. Obě vazby uvádí i valenční slovník substantiv NomVallex I.
Téma: Vedlejší věta příslovečná - dvojí řešení
Klíčové slovo: vedlejší věta
Dotaz: Nemůžeme se s kolegy shodnout na druhu vedlejší věty. Jedná se o souvětí "Je to zajímavější, než si myslíš". Kolegyně je přesvědčená, že jde o vedlejší větu podmětnou, já zastávám názor, že jde o větu měrovou. Jak to vidíte vy?
Odpověď: O podmětnou vedlejší větu zcela určitě nejde, protože pozice podmětu je v hlavní větě již obsazena zájmenem "to". Nabízí se tedy vedlejší věta příslovečná. A to buď měrová (míra zajímavosti je ještě vyšší, než si myslíš), nebo věta způsobová srovnávací (mluvnice Čeština – řeč a jazyk uvádí příklad "Život je jiný, než jak jsi o něm slýchával", příručka Skladba češtiny od Grepla a Karlíka "Udělal to jinak, než jsem si představoval"). Jaké pojetí upřednostňuje současná školská praxe, však nevíme, jelikož nejsme didaktické pracoviště. Můžete se zkusit obrátit také na Asociaci češtinářů (https://www.ascestinaru.cz/).
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: turista
Dotaz: Odkdy se v češtině užívá slovo turista?
Odpověď: Rejzkův Český etymologický slovník uvádí pouze dataci prvního výskytu slova túra. Ta je v češtině doložena v 19. století.
Téma: Hodnocení formulace
Klíčové slovo: jít na sílu
Dotaz: Napsal jsem: "Můj otec nechtěl jít, ale nakonec šel na sílu." Chtěl jsem tím vyjádřit, že se otec přemohl, že šel, i když se mu nechtělo. Jenže můj kolega obrat "jít na sílu" nezná. Používá se tento obrat v češtině?
Odpověď: V Českém národním korpusu (verze syn8) lze najít 17 dokladů tohoto spojení, např. "není možné jít na sílu proti jejich zaměstnavatelům", "mám různé představy a sny, ale do ničeho nejdu na sílu" nebo "signály těla ignoroval a šel na sílu". Slovní spojení "jít na sílu" se tedy v češtině užívá, ovšem zřejmě spíše okrajově, jak dokládá nízký počet dokladů v korpusu. Mnozí uživatelé jazyka tak mohou mít problémy s jeho interpretací. Doporučujeme proto zvolit jiné vyjádření.
Téma: Stylizace formulace
Varianty: Kolonizujeme někdy jinou planetu?; Zkolonizujeme někdy jinou planetu?; Podaří se nám někdy kolonizovat jinou planetu?
Dotaz: Zformuloval jsem otázku: "Kolonizujeme někdy jinou planetu?" Je to tak v pořádku, nebo by tam mělo být "zkolonizujeme"? Ještě mě napadla varianta: "Podaří se nám někdy kolonizovat jinou planetu?" Co si o těchto možnostech myslíte?
Odpověď: Jelikož slovníky hodnotí slovo kolonizovat jako obouvidové, z formálního hlediska je první varianta (Kolonizujeme někdy jinou planetu?) v pořádku. Přesto bychom její užití nedoporučovali, neboť tvar "kolonizujeme" může čtenáře uvést v nejistotu, zda planetu kolonizujeme nyní, nebo v budoucnu. Užitím slovesa zkolonizovat se tento problém vyřeší, ovšem na základě výskytů tohoto slova v Českém národním korpusu se domníváme, že může být (některými) čtenáři hodnoceno jako příznakové, neboť se mnohdy objevuje v ne zcela neutrálních kontextech (např. pokud by se k moci u nás dostala jedna velká strana, totálně by zkolonizovala občanský veřejný prostor; jejich silný PR tým zkolonizoval především veřejné mínění). Za neproblematickou, a tedy nejlepší považujeme variantu: "Podaří se nám někdy kolonizovat jinou planetu?"
Téma: Konkurence jiných předložkových spojení
Klíčové slovo: obrátit pozornost
Varianty: obrátit pozornost na; obrátit pozornost k
Dotaz: Je správně vazba "obrátit pozornost na něco", nebo "obrátit pozornost k něčemu"? Osobně bych použila spíš předložku "k", ale ve Slovníku spisovné češtiny jsem našla jen příklad "obrátit pozornost na něco".
Odpověď: Slovník spisovné češtiny pro školu a veřejnost i Slovník spisovného jazyka českého skutečně uvádějí pod heslem "obrátit" pouze vazbu "obrátit pozornost na", SSJČ též pod heslem "pozornost": "obrátit něčí pozornost na něco, jinam". Naopak Slovník slovesných, substantivních a adjektivních vazeb a spojení uvádí pouze příklad "Nyní obrátíme pozornost k programové nabídce". Data z Českého národního korpusu ukazují, že v úzu se užívají obě vazby, převažuje však vazba s předložkou "k" v poměru 933:406 výskytům (korpus syn v8). Obě varianty považujeme za správné, užít můžete kteroukoli z nich.
Téma: Tvar přídavného jména v přívlastku shodném v postpozici
Klíčové slovo: játra
Dotaz: Zmátla jsem sama sebe, je správně "játra připravená", nebo "játra připravené"?
Odpověď: "Játra" jsou jméno pomnožné rodu středního, spisovný tvar přívlastku shodného je tudíž jedině "připravená".
Téma: Oslovování
Klíčové slovo: páni; pánové
Varianty: vážení páni starostové; vážení pánové starostové; vážení starostové
Dotaz: Jaké mám použít oslovení – "vážení páni starostové", nebo "vážení pánové starostové"?
Odpověď: Je možné použít oba tvary, tj. páni i pánové, ovšem data z Českého národního korpusu ukazují, že v kombinaci s funkcí je výrazně častější užití krátkého tvaru – "vážení páni starostové". Jako další řešení se nabízí tvar páni/pánové z oslovení vypustit – "vážení starostové".
Téma: Rozporné případy v určování větných členů ve školském pojetí
Klíčové slovo: mít rád
Dotaz: Vnučka chodí do 6. třídy a dostala za úkol určit, co za větný člen je výraz "rád" ve větě "Mám rád kočky". Poradíte nám?
Odpověď: Samotné přídavné jméno "rád" bývá ve větách typu "Rád plavu" doplňkem, nicméně spojení "mít rád" lze chápat i jako zvláštní, frazémový typ přísudku. Roli může hrát také to, že spojení "mít rád" vyžaduje další doplnění předmětem, např. právě "Mám rád kočky". Primárně bychom tedy doporučovali chápat celé spojení "mít rád" jako přísudek, avšak jaké řešení preferuje školská praxe, bohužel nevíme, jelikož nejsme didaktické pracoviště. Doporučujeme daný jev konzultovat přímo s učitelem, případně se obrátit na Asociaci češtinářů.
Téma: Spojení X je Y (např. změna byl/byla šok)
Klíčové slovo: procenta
Dotaz: V zadání matematické úlohy stojí "Úrok je 4 procenta", zatímco v řešení téže úlohy "Úrok jsou 4 procenta". Co je správně?
Odpověď: Ve větách se jmenným přísudkem obecně platí, že se shoda řídí podstatným jménem v podmětu. Ovšem je-li jmenná část přísudku v množném čísle a podmět v jednotném, což je i tento případ, řídíme shodu naopak podle jména v přísudku: tedy "Úrok jsou 4 procenta". Nutno však poznamenat, že syntax číslovek je specifická a málo probádaná oblast. Data z Českého národního korpusu dokládají, že stojí-li v roli přísudkového jména číslovkové spojení 4 procenta, je užití spony v jednotném čísle zcela běžné; neodmítáme tedy ani podobu "Úrok je 4 procenta". Nad rámec dotazu ještě podotýkáme, že na tvar přísudku ve větách, v nichž je podmět i přísudkové jméno v prvním pádě, může mít vliv i slovosled. Průzkumy ukazují, že pokud stojí na prvním místě jméno v jednotném čísle (je přitom lhostejno, zda je řeč o podmětu, nebo o jmenné části přísudku), je možná obojí shoda (zde "úrok je 4 procenta" i "úrok jsou 4 procenta"), zatímco pokud stojí na prvním místě jméno v čísle množném, výrazně převažuje shoda s množným číslem (tedy pouze "4 procenta jsou úrok").