ctu-aic/questions_ujc_cas_cs huggingface dataset:
Téma: Tvar přídavného jména v přívlastku shodném v postpozici
Klíčové slovo: něco dobrého
Dotaz: Chci se zeptat, proč je ve spojení "něco dobrého" přídavné jméno ve druhém pádě. Zdá se mi, že ten tvar nesouhlasí se zájmenem "něco".
Odpověď: Vazba neurčitého zájmena "něco" s 2. pádem je dána historicky, podobně jako třeba v případě neurčitých číslovek ("mnoho dobrého"). Když celé spojení vyskloňujete, uvidíte, že tvar přídavného jména s neurčitým zájmenem "něco" souhlasí, jde o přívlastek shodný: "bez něčeho dobrého", "něčemu dobrému", "něco dobrého", "o něčem dobrém", "s něčím dobrým".
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: hloubka; hluboký
Dotaz: Jaký je původ slova hloubka?
Odpověď: Hloubka je odvozena od přídavného jména hluboký. V praslovanštině mohlo mít podobu glǫbokъ, glъbokъ nebo glybokъ. Výklad původu slova je obtížný, předpokládá se spojitost s indoevropským gleubʰ- 'dlabat, řezat', původní význam by byl tedy 'vydlabaný'. Jiné výklady dávají původ slova do souvislosti se slovem žlab.
Téma: Jak mám používat jazykový korpus daného typu?
Klíčové slovo: jazykový korpus
Dotaz: Je pro prohledávání databáze ČNK nejvhodnější typ dotazu "základní"?
Odpověď: Jak se dočteme v manuálu pro práci s ČNK (https://wiki.korpus.cz/doku.php/kurz:prvni_dotaz), základní dotaz slouží pro potřeby rychlého informativního hledání v situacích, které nevyžadují přílišnou přesnost. Princip základního dotazu pak spočívá v tom, že je-li zadán základní slovníkový tvar (lemma), vyhledají se také všechny jeho tvary; pokud se o lemma nejedná, vyhledají se jenom ty tvary, které se s dotazem přesně shodují. Hledáme-li konkrétní slovní tvar, je vhodné zvolit stejnojmenný typ dotazu.
Téma: Jaký jazykový korpus doporučujete pro danou problematiku?
Klíčové slovo: jazykový korpus
Dotaz: Je syn v8 ta nejaktuálnější verze databází Českého národního korpusu?
Odpověď: V současnosti (tj. v prosinci 2020) je nejaktuálnější verze ČNK online_now, spadající mezi monitorovací korpusy mapující český web, tj. internetovou žurnalistiku, diskuse a sociální sítě (od roku 2017 do současnosti). V řadě syn je zatím poslední verzí syn v8.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: námět
Dotaz: Jaký je původ slova námět?
Odpověď: Slovo námět je poprvé doloženo v 15. století, ve staročeštině mělo význam 'námitka'. Je odvozeno od slovesa namítat, které neslo ve staročeštině význam 'nadhazovat, předhazovat', Jungmann u něj už uvádí též význam 'navrhovat'. Sloveso namítat bylo vytvořeno ze spojení předložky na a slovesa metat, které úzce souvisí se slovesem mést. V praslovanštině mělo toto sloveso podobu mesti, která má původ v indoevropském met- 'házet, odměřovat'.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: předmět
Dotaz: Jaký je původ lingvistického termínu předmět?
Odpověď: Předmět je kalk podle středolatinského obiectum téhož významu.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: podmět
Dotaz: Jaký je původ slova podmět?
Odpověď: Podmět je obrozenecký kalk latinského subiectum téhož významu.
Téma: Psaní u/ú/ů
Klíčové slovo: mundúr
Varianty: mundúr; mundůr
Dotaz: Předpokládám, že ve slově mundúr (ve smyslu pracovní oblečení nebo uniforma) by mělo být čárkované ú, přestože je to uvnitř slova. Je to tak?
Odpověď: Ano, v expresivním výraze mundúr píšeme ú, protože nejde o starý český výraz s původní dvojhláskou uo, ale o přejaté slovo. S čárkovaným ú uvnitř slova jsou i další přejaté výrazy, např. fúze, ocún, kúra apod. Na tom, že jde o přejaté slovo, se jazykové příručky shodují, ale bohužel se liší údaje o původu přejímky. Nový akademický slovník cizích slov uvádí jako zdrojové jazyky angličtinu a španělštinu, ale Slovník spisovného jazyka českého a Český etymologický slovník shodně uvádějí, že jsme výraz převzali prostřednictvím němčiny (Montur) z francouzštiny (monture).
Téma: Zápis domácího slova
Klíčové slovo: kremžský
Varianty: kremžský; krémžský
Dotaz: Autor píše krémžská hořčice, protože si asi myslí, že je krémová, ale myslím si, že by to mělo být krátce – kremžská hořčice.
Odpověď: Máte pravdu, přídavné jméno kremžský je odvozeno ze jména rakouského města Kremže (Krems an der Donau). Píše se s krátkým e, stejně jako název města. Podoba kremžská je vžita v potravinářském prostředí ve spojení s hořčicí; ve výtvarném prostředí se zase užívá spojení kremžská běloba.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: jmeniny; jméno
Dotaz: Jaký je původ slova jmeniny? Kdy se poprvé objevilo?
Odpověď: V Českém etymologickém slovníku Jiřího Rejzka nalezneme slovo jmeniny v hesle jméno, neboť jsou od něj jmeniny odvozené. První výskyt slova jmeniny nedokážeme dohledat – Rejzek se podrobněji věnuje pouze samotnému slovu jméno. K tomu mimo jiné uvádí, že je doloženo ve 14. století, ve staročeštině mělo podobu jmě a v praslovanštině jьmę.
Téma: Nevyjádřený podmět – podmět z předchozího větného kontextu
Klíčové slovo: několikanásobný nevyjádřený podmět
Dotaz: Nemůžeme se s kolegy shodnout na i/y v přísudku v následujícím souvětí: "Vlastivědný spolek Českolipska spojil své síly s městem, s jeho regionálním informačním centrem a přes nesnáze doby dokázaly připravit projekt." Já tam intuitivně cítím měkké i, protože za tím projektem stojí živí lidé, ale kolegové prosazují ypsilon.
Odpověď: Pravdu mají kolegové. V druhé větě souvětí ("přes nesnáze doby dokázaly připravit projekt") je nevyjádřený podmět, který však můžeme rekonstruovat z první věty: jde o několikanásobný podmět tvořený výrazy "spolek", "město" a "centrum". Protože mezi nimi není jméno rodu mužského životného, je třeba v přísudku napsat tvrdé y. To, že za projektem ve skutečnosti stojí živí lidé, na tvar přísudku nemá vliv, řídíme se zde čistě gramatickým rodem jmen. Pro úplnost dodáváme, že kromě tohoto řešení přichází v úvahu řídit shodu pouze jménem "spolek" ("Vlastivědný spolek Českolipska spojil své síly s městem, s jeho regionálním informačním centrem a přes nesnáze doby dokázal připravit projekt"). Dvojí řešení plyne z dvojího možného pohledu na věc: buď uplatníme hledisko významové ("spolek", "město" a "centrum" jsou významově rovnocenné a tvoří několikanásobný podmět), nebo formální (podmětem je striktně vzato pouze jméno v 1. pádě, tedy "spolek").
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: morbus cucullaris
Dotaz: Poradíte mi, proč se černý kašel nazývá latinsky morbus cucullaris? Souvisí to nějak s mnišskou kutnou?
Odpověď: Odpověď na dotaz se nám nepodařilo v dostupných zdrojích dohledat.
Téma: Krátce, nebo dlouze?
Klíčové slovo: kližka
Varianty: kližka; klížka
Dotaz: Autor píše místo kližka (u masa) klížka (s dlouhým í). Že to není správně?
Odpověď: Slovníky zachycují jen podobu s krátkým i: kližka. V SSJČ je uvedeno: kližka = klihovité maso z přední (popřípadě i zadní) nohy nad kolenem: hovězí, telecí k.; přední, zadní k.
Téma: Zápis domácího slova
Klíčové slovo: babiččin
Varianty: babiččin; babičin
Dotaz: Píšou se ve slově babiččin (třeba šátek) dvě č?
Odpověď: Přivlastňovací přídavné jméno odvozené ze slova babička je babiččin (se dvěma č); při odvozování dochází k alternaci k > č (obdobně např. kukačka – kukaččin, holčička – holčiččin).
Téma: Téma – réma (co dát na konec věty)
Klíčové slovo: slovosled
Dotaz: Chtěla bych se poradit ohledně výrazu na konci věty. Věta zní: "Snížíme spotřebu vody při výrobě produktů o 25 % do roku 2025." Zajímalo by mě, jestli můžu dát spojení "do roku 2025" na konec věty, přestože v anglickém originálu jím věta začíná.
Odpověď: Angličtina patří k jazykům, které mají pevný slovosled. Čeština má naproti tomu slovosled volný, protože větněčlenskou funkci jednotlivých výrazů dokáže vyjádřit skloňováním. To, co je jádrem výpovědi, v češtině obvykle klademe právě na konec věty (tzv. aktuální větné členění), takže pokud si přejete zdůraznit rok 2025, je věta v pořádku.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: paměť
Dotaz: Jaký je původ slova paměť?
Odpověď: Slovo paměť má původ v praslovanském slově pamętь, utvořeném z předpony pa-, která má zde nejspíš význam 'pozdější, vzdálenější', a mętь s významem 'myšlenka'. To souvisí s indoevropským menti-, mnti-  s týmž významem, jež bylo odvozeno od slovesa men- 'myslet'. Původní význam praslovanského slova pamętь byl tedy nejspíš 'pozdější myšlenka' čili 'vzpomínka, památka'.
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: jakože
Varianty: jakože; jako že
Dotaz: Jde mi o to, zda se v uvedené výpovědi píše jakože dohromady: "Jmenuje se Marek a je úplně strašně veliký. Jakože fakt obr."
Odpověď: Ano, v tomto případě se jedná o zájmenné příslovce jakože, které podle SSJČ připojuje věty zdůrazňující nebo dotvrzující mínění mluvčího (např. Je to pravda, jakože se jmenuji XY. Přikývnu, jakože to se rozumí). Psaní zvlášť má jiný význam, např. Dělala, jako že ho nepoznává. Vypadal, jako že jen tak podřimuje.
Téma: Původ slova
Klíčové slovo: ač
Dotaz: Jaký je původ slova ač?
Odpověď: Ve staročeštině mělo slovo ač nebo ače kromě dnešního významu také význam 'jestliže'. Vzniklo nejspíše spojením slova "a" a praslovanského "če" s významem 'a'.
Téma: Součástí několikanásobného podmětu není jméno r. muž. živ. (slovosled podmět – přísudek)
Klíčové slovo: několikanásobný podmět
Dotaz: Jaký tvar bude mít přísudek ve větě "Československo a Turecko navázaly/navázala..."?
Odpověď: Několikanásobný podmět se skládá ze jmen středního rodu v čísle jednotném, a namístě je proto tvar "navázaly". Přísudek "navázala" bychom užili, kdyby byla jména v množném čísle, např. "Města a jejich představenstva navázala..."
Téma: Stylizace formulace
Varianty: novorozeně druhu homo sapiens z jižní Afriky z před 30 000 let; novorozeně druhu homo sapiens z jižní Afriky z období před 30 000 lety; novorozeně druhu homo sapiens z jižní Afriky žijící před 30 000 lety
Dotaz: Narazila jsem na formulaci, která se mi nelíbí: "novorozeně druhu homo sapiens z jižní Afriky z před 30 000 let". Pomůžete mi ji upravit?
Odpověď: Jednak jsou ve formulaci nevhodně umístěny dvě předložky za sebou (z před), jednak je užit nesprávný tvar "let". Doporučujeme úpravu: "novorozeně druhu homo sapiens z jižní Afriky z období před 30 000 lety", případně: "novorozeně druhu homo sapiens z jižní Afriky žijící před 30 000 lety".
Téma: Hodnocení formulace
Varianty: Když vášnivý pozorovatel ptáků spatří vzácného nebo krásného ptáka, je to trochu, jako když se zamiluje.; Když vášnivý pozorovatel ptáků spatří vzácného nebo krásného ptáka, je to trochu podobné stavu, jako by se zamiloval.
Dotaz: V populárně-naučné knížce se píše: "Když vášnivý pozorovatel ptáků spatří vzácného nebo krásného ptáka, je to trochu, jako když se zamiluje." Tato formulace se mi moc nelíbí, a proto navrhuji úpravu: "Když vášnivý pozorovatel ptáků spatří vzácného nebo krásného ptáka, je to trochu podobné stavu, jako by se zamiloval." Co si o tom myslíte?
Odpověď: Spojení "je to trochu, jako když se zamiluje" bychom očekávali spíše v umělecké literatuře než v populárně-naučné knize. S navrhovanou úpravou "je to trochu podobné stavu, jako by se zamiloval" souhlasíme.
Téma: Slovotvorná předpona
Klíčové slovo: předzvěst
Dotaz: Je -z- ve slově předzvěst předpona, nebo součást kořene?
Odpověď: Z historického hlediska je segment -z- ve slově předzvěst samostatná slovotvorná předpona. Kořen -věst- souvisí se slovesem vědět, zvěst je vlastně 'něco zvěděného'. Z hlediska současné češtiny (zvlášť ve školní výuce) je však segment -z- dost dobře možné považovat i za součást kořene (-zvěst-), jelikož uvedená historická souvislost je už pro většinu uživatelů češtiny zcela nezřetelná.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: jak
Odpověď: Infinitivní konstrukce s platností vedlejší věty, jsou-li uvozeny podřadicími spojovacími výrazy, se oddělují čárkami.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: jakožto
Odpověď: Doplněk patří mezi rozvíjející větné členy, které lze do věty včlenit jako její významově těsnou nebo volnou součást. Podle toho lze volit psaní bez čárky i s čárkou. Volba interpunkčního řešení závisí na kontextu a také na preferenci pisatele.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: nezbývá než
Odpověď: Pokud je infinitiv větným členem (podmětem), čárkou jej neoddělujeme.
Téma: Píše se před spojovacím výrazem první složky čárka?
Klíčové slovo: jak – tak
Odpověď: Psaní čárky se řídí povahou zapojení konstrukce do větného kontextu.
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: a
Dotaz: Píše se čárka před spojkou "a" ve spojení "To vše(,) a především zabránit..."?
Odpověď: Složky několikanásobného větného členu spojené souřadicí spojkou v poměru slučovacím neoddělujeme čárkou (viz "konkrétní případ"). Oddělíme je pouze v případě, že jsou spojeny beze spojky.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: kam
Odpověď: Podřadně připojené vedlejší věty, které jsou uvozeny vztažnými výrazy, je třeba oddělit od řídících vět čárkou.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: jak
Dotaz: Píše se čárka ve větě  "Teď už vím(,) jak na to"?
Odpověď: Jestliže z kontextově vázaného vypuštění vedlejší věty zůstane jeden výraz či konstrukce bez slovesa v určitém tvaru sestávající z několika výrazů, obvykle se takto vzniklé konstrukce považují za větný člen a čárkou se neoddělují. Míra pociťování větného charakteru konstrukce může být různá, záleží na stavbě a míře rozvití dané konstrukce (viz "konkrétní případ").
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: co
Dotaz: Píše se čárka před výrazem "co" ve větě "Chutná ještě lépe, když víš(,) co je uvnitř"?
Odpověď: Podřadně připojené vedlejší věty uvozené vztažnými zájmeny je třeba od řídících vět, popř. řídících výrazů, oddělit čárkami.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: když
Odpověď: Vedlejší větu uvozenou podřadicí spojkou nebo podřadicím spojovacím výrazem je potřeba oddělit od řídící věty čárkou.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: a už vůbec
Odpověď: Souřadně spojené hlavní věty v poměru stupňovacím oddělujeme čárkou.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: a přitom
Odpověď: Významový poměr mezi danými větami je možno chápat různě a v závislosti na chápání významového poměru pak volit různé interpunkční řešení.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: co
Odpověď: Podřadně připojené vedlejší věty uvozené vztažnými zájmeny je třeba od řídících vět, popř. řídících výrazů, oddělit čárkami.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: a (kde)
Odpověď: Vedlejší věty spojené souřadně v poměru slučovacím neoddělujeme čárkou, jsou-li spojeny souřadicími spojovacími výrazy. Jestliže jsou spojeny beze spojky, oddělujeme je čárkou.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: kdo, jenž
Odpověď: Vedlejší věty spojené souřadně v poměru slučovacím neoddělujeme čárkou, jsou-li spojeny souřadicími spojovacími výrazy. Oddělujeme je však čárkou v případě, že jsou spojeny beze spojky.
Téma: Odděluje se vložená věta čárkou (čárkami)?
Klíčové slovo: kdo, jenž
Odpověď: Vedlejší větu vloženou do řídící věty oddělujeme čárkami z obou stran.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: ať
Odpověď: Vedlejší větu uvozenou podřadicí spojkou nebo podřadicím spojovacím výrazem je potřeba oddělit od řídící věty čárkou.
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: cyklolegíny
Varianty: cyklolegíny; cyklo legíny
Dotaz: Vím, že se cyklovýlet píše dohromady, ale u slova cyklo legíny váhám, zda je možné i psaní dohromady.
Odpověď: Ano, komponent cyklo- funguje jako první část mnohých složených slov, např. cyklocentrum, cyklokros, cykloopravna, cyklodoplňky, cyklooblečení. Slovo cyklolegíny doporučujeme psát dohromady.
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: cyklodres
Varianty: cyklodres; cyklo dres
Dotaz: Vím, že se cyklovýlet píše dohromady, ale třeba slovo cyklo dres vídám obvykle psané zvlášť. Je možné ho psát i dohromady?
Odpověď: Ano, komponent cyklo- funguje jako první část mnohých složených slov, např. cyklocentrum, cyklokros, cykloopravna. Slovo cyklodres doporučujeme psát dohromady. Potvrzují to i doklady v ČNK.
Téma: Dohromady, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: kulturněvýchovný
Varianty: kulturněvýchovný; kulturně-výchovný
Dotaz: Píšeme knihu o folklorním hnutí za socialismu a opakuje se v ní termín kulturně-výchovný se spojovníkem, dokonce existoval i Ústav pro kulturně-výchovnou činnost. Je ale nepochybné, že šlo o výchovu prostřednictvím kultury, tedy o výchovu kulturou (kulturní výchovu, nikoli o kulturu a výchovu). Proto si myslíme, že by se slovo mělo psát dohromady.
Odpověď: Máte pravdu, že o tom, zda složené přídavné jméno s první složkou zakončenou na -ně (a také na -sko, -cko, -ově) píšeme se spojovníkem, nebo dohromady, rozhoduje věcná znalost. Spojovník ve slově kulturně-výchovný signalizuje, že základem složeného přídavného jména jsou dvě složky: kulturní a výchovná. Pokud ale víte, že východiskem není souřadné spojení, ale slovní spojení výchova kulturou / kulturní výchova, pak jde o podřadné spojení a složené přídavné jméno by se mělo psát dohromady: kulturněvýchovný.
Pravidlo o psaní složených přídavných jmen upravila Pravidla českého pravopisu z roku 1993, což je nejspíš důvodem toho, že v dobových materiálech nacházíte způsob psaní, který neodpovídá současným doporučením. Velice časté je, že takové slovo bývalo psáno jako dvě samostatná slova (kulturně výchovná činnost). V případě, že se v textu vyskytují pravopisné odlišnosti, je vhodné zvolit jednotný způsob řešení, a pokud je to možné, vysvětlit způsob užití v ediční poznámce.
Téma: Kompletní rozbor slova X
Klíčové slovo: rozzlobený
Dotaz: Jak morfematicky rozebrat slovo rozzlobený (je kořenem celé zlob, když existuje slovo zlo)?
Odpověď: Slovo rozzlobený se skládá ze: slovotvorné předpony roz-, kořene -zl-, slovotvorné přípony -ob-, slovotvorné přípony (původně nefinální tvarotvorné přípony příčestí trpného) -en- a z finální tvarotvorné přípony – pádové koncovky -ý.
Téma: Odděluje se daný výraz čárkou?
Klíčové slovo: hele
Odpověď: Citoslovce se zpravidla stávají základem samostatné neslovesné věty (ve školské terminologii takové výpovědi nazýváme větné ekvivalenty) a tyto citoslovečné věty zpravidla oddělujeme čárkou.
Téma: Píše se dané spojení s čárkou?
Klíčové slovo: a
Odpověď: Významový poměr mezi danými větami je možno chápat různě a v závislosti na chápání významového poměru pak volit různé interpunkční řešení.
Téma: Jak se správně píší čárky u tohoto výrazu?
Klíčové slovo: ačkoliv
Odpověď: Před podřadicí spojkou, která připojuje vedlejší větu, píšeme čárku.
Téma: Dohromady, nebo zvlášť?
Klíčové slovo: respektuhodný
Varianty: respektuhodný; respektu hodný
Dotaz: Mám v textu slovo respektuhodný. Pokud nejde o zažitý výraz jako třeba záviděníhodný, nemělo by se slovo psát zvlášť (respektu hodný)? Nebo se také píše dohromady?
Odpověď: Výraz respektuhodný patří mezi spřažená přídavná jména. Doporučujeme ho psát dohromady, analogicky podle obdobných výrazů, jako jsou např. slova politováníhodný, chvályhodný, trestuhodný, zavrženíhodný. Přestože nejde o příliš frekventované slovo, doklady jeho užití najdeme i v ČNK. Zvlášť bychom výraz psali, pokud by složky byly v obráceném pořadí: hodný respektu.
Téma: Dohromady, zvlášť, nebo se spojovníkem?
Klíčové slovo: open air; open-air; openair
Varianty: open air; open-air; openair
Dotaz: Jak se píše open air, např. akce, představení? Píše se slovo zvlášť, nebo s pomlčkou? Předpokládám, že dohromady asi ne.
Odpověď: Přestože jde o poměrně frekventovaný výraz, zatím ho bohužel žádná příručka nezachycuje. V NASCS najdeme pouze samotné slovo open. Psaní obdobných slov často kolísá i v angličtině, z níž jsou obvykle převzata. Je třeba upřesnit, že v přejatých výrazech tohoto typu se pomlčka nedělá, jde o spojovník. 
Doklady z ČNK (syn v8) ukazují jednoznačnou převahu psaní zvlášť (open air = 14 400 výskytů), méně častý je zápis se spojovníkem (open-air = 2 000), psaní dohromady (openair) je nejméně frekventované (500). Vzhledem k neustálenosti nelze žádnou z možností zápisu označit jako chybnou.
Téma: Píše se v daném spojení čárka?
Klíčové slovo: a tedy
Odpověď: Složky několikanásobného větného členu spojené souřadně v poměru příčinném/důsledkovém oddělujeme čárkou, jsou-li spojeny souřadicími spojovacími výrazy i pokud jsou spojeny beze spojky. Čárky píšeme pouze mezi jednotlivými složkami větného členu.
Téma: Stylizace formulace
Varianty: do asi 5 kilometrů vzdálené vesnice; do vesnice vzdálené asi 5 kilometrů
Dotaz: Co si myslíte o slovosledu "do asi 5 kilometrů vzdálené vesnice"?
Odpověď: Slovosled, v němž je měrová (kvantifikační) částice umístěna po předložce (např. "pozemek za téměř půl miliardy", "město s asi třiceti tisíci obyvatel" či "snížení daně na maximálně tři procenta"), se objevuje v češtině čím dál tím častěji. Umístění předložky před částicí může být výhodné, neboť je tak signalizována formální a významová celistvost výrazu. Slovosled "do asi 5 kilometrů vzdálené vesnice" tedy považujeme za přijatelný. Jako zcela neutrální hodnotíme slovosled "do vesnice vzdálené asi 5 kilometrů".
Téma: Stylizace formulace
Varianty: Mezi nimi vynikl film, jehož hrdinové o nic méně netoužili po změnách jako Viktor Coj ve své legendární písni.; Mezi nimi vynikl film, jehož hrdinové netoužili po změnách o nic méně než Viktor Coj ve své legendární písni.
Dotaz: Vytvořil jsem větu a nejsem si jist, zda vyznívá tak, jak bych si přál. Chci vyjádřit, že hrdinové filmu touží po změnách podobně jako zpěvák Viktor Coj ve své písničce. Věta zní: "Mezi nimi vynikl film, jehož hrdinové o nic méně netoužili po změnách jako Viktor Coj ve své legendární písni."
Odpověď: Uvedená formulace je ze stylistického hlediska poněkud neobratná, doporučujeme následující úpravu: "Mezi nimi vynikl film, jehož hrdinové netoužili po změnách o nic méně než Viktor Coj ve své legendární písni."
Téma: Hodnocení formulace
Klíčové slovo: opakování předložek
Varianty: Mezi základní prvky v kosti a v zubech patří...; Mezi základní prvky v kosti a zubech patří...
Dotaz: Mohu z následující věty vypustit druhou předložku, nebo ji tam musím ponechat? "Mezi základní prvky v kosti a v zubech patří..." / "Mezi základní prvky v kosti a zubech patří..."
Odpověď: V odborných textech, jež by měly být co nejpřehlednější a nejpřesnější, doporučujeme většinou předložku opakovat. V tomto konkrétním případě však nenamítáme nic proti jejímu vypuštění, neboť se nejedná o komplikovanou formulaci a je dobře patrné, ke kterým výrazům se předložka vztahuje. Můžete si tedy vybrat.
Téma: Hodnocení formulace
Klíčové slovo: opakování předložek
Varianty: U Na byl nižší obsah prvku ve skupině E a ve skupině S.; U Na byl nižší obsah prvku ve skupině E a skupině S.
Dotaz: Je nutné v následující větě zopakovat předložku, nebo ji mohu vypustit? "U Na byl nižší obsah prvku ve skupině E a ve skupině S." / "U Na byl nižší obsah prvku ve skupině E a skupině S."
Odpověď: V odborných textech, jež by měly být co nejpřehlednější a nejpřesnější, doporučujeme většinou předložku opakovat. V tomto konkrétním případě však nenamítáme nic proti jejímu vypuštění, neboť se nejedná o komplikovanou formulaci a je dobře patrné, že předložka se vztahuje ke dvěma (stejným) výrazům. Můžete si tedy vybrat.
Téma: Hodnocení formulace
Klíčové slovo: jednotné vs. množné číslo
Dotaz: Chtěl bych vyjádřit, že přerušení nervu způsobí několik změn (nikoliv jen jednu) v obsahu chemických prvků. Mohu to formulovat následujícím způsobem? "Přerušení nervu způsobí změny v obsahu chemických prvků."
Odpověď: Ano, formulace je v pořádku.