ctu-aic/questions_ujc_cas_cs huggingface dataset:
Téma: Signalizace alternativ
Klíčové slovo: genderová neutrálnost; rodové varianty; splitting
Varianty: on/ona; on/a
Dotaz: Píšeme inzerát a chtěli bychom pomocí lomítka uvést rodové varianty on a ona. Je v pořádku zápis on/ona nebo spíše on/a?
Odpověď: Obě uvedené varianty jsou přípustné, nicméně bychom doporučovali spíše zápis on/ona, v němž jsou zachyceny plné podoby obou zájmen. Domníváme se, že zápis on/a je méně zažitý a pro některé čtenáře by mohl být hůře srozumitelný.
Téma: Zkratky grafické
Klíčové slovo: telefon; mobil
Dotaz: Existují pravidla pro zápis zkratek slov telefon a mobil při uvádění telefonního čísla? A má se za těmito zkratkami psát dvojtečka?
Odpověď: Slova telefon a mobil můžeme při uvádění telefonního čísla nahradit tzv. grafickou zkratkou, která se tvoří vypsáním prvního písmena slova či charakteristické počáteční skupiny písmen. Za takto zkráceným slovem se píše tečka, po níž pak následuje buď mezera, nebo jiné interpunkční znaménko než tečka (např. čárka či dvojtečka). Na základě těchto pravidel se slovo telefon standardně zkracuje jako "tel.", jak se můžeme dočíst např. ve Slovníku zkratek, Slovník spisovné češtiny pro školu a veřejnost má ve svém rejstříku zkratek a značek kromě uvedené varianty ještě i zkratku v podobě "tf.". Zkratku slova mobil jsme v dostupných příručkách nedohledali, avšak v souladu s tvořením grafických zkratek v češtině bychom toto slovo mohli nahradit např. zkratkou v podobě "mob.". Pokud se za zkratkou slova telefon či mobil uvádí konkrétní telefonní číslo, je obvyklé jeho uvození dvojtečkou, která se v takovém případě píše natěsno za tečku. Protože ale slovo mobil pravděpodobně nemá obecně rozšířenou a ustálenou zkratku, doporučujeme ho v případě, že je užito pouze v kombinaci s telefonním číslem (např. na vizitce či v sekci s kontakty na webové stránce), raději nezkracovat, případně ho nahradit ustálenou a běžněji užívanou zkratkou "tel.", která je pro čtenáře průhlednější.
Téma: Značky jednotek
Klíčové slovo: kt; kilotuna
Dotaz: Jak má správně vypadat značka kilotuny?
Odpověď: Tisícinásobek fyzikální jednotky (kilo-) se běžně značí písmenem k, tuna má značku t, kilotuna se proto zapisuje značkou kt, kterou můžeme v dané podobě dohledat i ve Slovníku zkratek.
Téma: Jakou doporučujete příručku pro danou problematiku?
Klíčové slovo: interpunkce
Dotaz: Kde najdu, že po oslovení v korespondenci, které je zakončeno čárkou, je třeba na dalším řádku začít malým písmenem?
Odpověď: Tato skutečnost vyplývá jednak z obecných pravidel pro psaní interpunkce, jednak z příkladů korespondence, které uvádějí závazné a důvěryhodné příručky, jako je např. ČSN 01 6910 (2014) – Úprava dokumentů zpracovaných textovými procesory.
Téma: Dotazy z literárněvědné oblasti
Klíčové slovo: citace
Dotaz: Můžete mi říci, zda je následující citát od R. Kiplinga správně?
Odpověď: Jazyková poradna vám může potvrdit jazykovou správnost určitého citátu, přesnost jeho znění však doporučujeme ověřit v jiných zdrojích, popřípadě doporučujeme danou problematiku konzultovat s odborníkem na literaturu.
Téma: Jakou doporučujete příručku pro danou problematiku?
Klíčové slovo: význam
Dotaz: Ve kterém slovníku najdu význam slovesa žádat?
Odpověď: Výklad významu daného slovesa přinášejí Slovník spisovné češtiny a Slovník spisovného jazyka českého. Oba slovníky jsou přístupné přes heslo žádat v Internetové jazykové příručce (https://prirucka.ujc.cas.cz/?slovo=%C5%BE%C3%A1dat).
Téma: Konkrétní zásady pro stylizaci textu
Klíčové slovo: genderová neutrálnost; lomítko; jednotnost
Dotaz: V Národní soustavě kvalifikací vyjadřujeme genderové alternativy pomocí lomítka. V dokumentu se ovšem objevuje nejednotnost v tom, jak zapisovat kvalifikace, které začínají měkkým přídavným jménem. Na jednom místě se objevuje pivní someliér/someliérka, ale o několik řádků níže je smuteční aranžér / smuteční aranžérka. Neměli bychom zápis těchto kvalifikací sjednotit?
Odpověď: V rámci jednoho dokumentu doporučujeme zapisovat stejný jazykový typ profesních kvalifikací jednotným způsobem, tzn. zvolit v celém dokumentu buď zápis typu pivní someliér/someliérka, nebo druhou variantu pivní someliér / pivní someliérka.
Téma: Signalizace alternativ
Klíčové slovo: genderová neutrálnost; rodové varianty; splitting
Dotaz: Jak mohu v textu zapsat genderové varianty první dáma a první gentleman pomocí lomítka? Je nutno vypsat obě plné podoby, tzn. první dáma / první gentleman, nebo je možný zápis první dáma/gentleman? A jak je to v těchto případech s mezerami okolo lomítka?
Odpověď: V prvním, čtvrtém a pátém pádě jednotného čísla a v množném čísle jsou v pořádku oba uvedené zápisy, tzn. první dáma / první gentleman i první dáma/gentleman. V prvním případě lomítko odděluje dva víceslovné výrazy, okolo lomítka jsou proto mezery, ve druhém případě oddělujeme pouze dva jednoslovné výrazy, mezery okolo lomítka být nemusí. V ostatních pádech jednotného čísla má přídavné jméno první odlišný tvar v ženském a mužském rodě, je tedy třeba vypsat obě plné podoby, např. (s) první dámou / prvním gentlemanem.
Téma: Případy (ne)užití genderové korektnosti
Klíčové slovo: hvězdička; asterisk
Dotaz: Jsem zvyklá, že se v genderově korektních textech užívalo lomítko (např. účastník/účastnice), které vyjadřuje, že se jedná o muže i ženy. V poslední době se ale setkávám s užíváním hvězdičky (účastník*účastnice), jejímž užitím by měla být pokryta celá LGBTQ+ komunita. Hvězdička se mi však nezdá vhodná z typografického hlediska. Jaký je na to váš názor?
Odpověď: V češtině se běžně používá pro signalizaci alternativ lomítko, a to jak u výrazů jednoslovných, tak víceslovných, např.: účastník/účastnice. Stále častěji se však můžeme setkat s užitím asterisku neboli hvězdičky namísto lomítka, jak také dokazuje váš dotaz. Tento znak se objevuje především v textech spojených s LGBTQ+ problematikou, kde má sloužit jako jeden z prostředků inkluzivního, senzitivního jazyka. Užívání hvězdičky se k nám dostalo zřejmě vlivem němčiny, v níž hvězdička plní tutéž funkci jako v češtině lomítko (srov. "Student*in" a "student/ka"). Dále vychází motivace pro užití hvězdičky z představy, že lomítko omezuje uvedené alternativy ("student/studentka" = buď student, nebo studentka), kdežto hvězdička jakožto zástupný znak bez nutnosti určení, co všechno nebo co přesně zastupuje, má naznačovat zahrnutí celého spektra genderových identit (včetně té nebinární). Tato interpretace však ještě není ve společnosti všeobecně známá, a proto lze předpokládat, že někomu může užití pro něj neobvyklé hvězdičky ztěžovat porozumění textu nebo ho aspoň překvapit, grafická podoba tak na sebe může strhávat nežádoucí pozornost.
Téma: Signalizace alternativ
Klíčové slovo: genderová neutrálnost; rodové varianty; splitting
Dotaz: Jak mohu v textu zapsat rodové varianty slova ředitel? Lze využit pouze lomítko (ředitel/ka), nebo se může použít i závorka (ředitel(ka))?
Odpověď: V případech, kdy má tvar mužského rodu nulovou koncovku, lze zapsat rodové varianty jako jeden výraz, k čemuž se častěji využívá lomítko. Zápis pomocí závorky je rovněž v pořádku, jen je méně obvyklý.
Téma: Signalizace alternativ
Klíčové slovo: genderová neutrálnost; rodové varianty; splitting
Dotaz: Když chci ženské a mužské rodové varianty přídavných jmen a zájmen oddělit lomítkem, musím vypsat celá slova, nebo stačí za lomítkem uvést pouze koncovku, např. "mrtvý/mrtvá", "který/která" nebo pouze "mrtvý/á, "který/á"?
Odpověď: V uvedeném případě nedoporučujeme využít zkrácený zápis pomocí lomítka nebo závorek, tj. nelze uvést slovo mužského rodu a k tomu pouze připojit zakončení ženského rodu, protože tvary "mrtvý" a "který" obsahují mužskou pádovou koncovku, která ve tvaru ženského rodu není. Je tedy vhodnější vypsat vždy obě celá slova, tj. "mrtvý/mrtvá", "který/která" . Zkrácený zápis lze užít jen v případech jako např. "jmenován/a".
Téma: Signalizace alternativ
Klíčové slovo: genderová neutrálnost; rodové varianty; splitting
Dotaz: Píšeme pozvánky pro učitele, lektory a knihovníky a chtěli bychom uvést za lomítkem také ženské rodové varianty těchto jmen. Je v pořádku zápis " zveme učitele/ky, lektory/ky a knihovníky/ice"?
Odpověď: V uvedeném případě nelze využít zkrácený zápis pomocí lomítka nebo závorek, tj. nelze uvést slovo mužského rodu a k tomu pouze připojit zakončení ženského rodu. Tvary "učitele", "lektory", "knihovníky" totiž již obsahují pádové koncovky mužského rodu, které v přechýlených jménech nejsou. Pokud nechcete zvolit generické maskulinum, ale chcete využít zápis pomocí lomítka, bylo by vhodnější vypsat vždy obě celá slova, tj. "zveme učitele/učitelky, lektory/lektorky, knihovníky/knihovnice".
Téma: Případy (ne)užití genderové korektnosti
Klíčové slovo: pořadí rodových variant
Dotaz: V e-mailu užívám oslovení "Vážená paní, vážený pane" a dále v textu se mi objevuje sloveso "uvést" v minulém čase, u něhož bych také chtěla zapsat obě rodové varianty. Měla bych dodržet pořadí při oslovení a napsat "uvedla/uvedl" nebo je přípustné napsat "uvedl/a"?
Odpověď: Uvedenou problematiku příručky neřeší. Domníváme se, že pořadí rodových variant v oslovení není v tomto případě nutno dále dodržovat a sloveso lze zapsat druhým uvedeným způsobem: "uvedl/a".
Téma: Signalizace alternativ
Klíčové slovo: genderová neutrálnost; rodové varianty; splitting
Dotaz: Reviduji překlady dotazníků, v nichž jsou ženské a mužské rodové varianty oddělovány lomítkem. Za lomítkem ovšem není uvedena celá podoba podstatného/přídavného jména, ale pouze ženská přípona, příp. koncovka, např. zapsaný/á. Domnívám se, že tento způsob zápisu není v pořádku. Je to tak?
Odpověď: V uvedeném případě nelze využít zkrácený zápis pomocí lomítka nebo závorek, tj. nelze uvést slovo mužského rodu a k tomu pouze připojit zakončení ženského rodu, protože tvar zapsaný obsahuje mužskou pádovou koncovku -ý, která v ženském přídavném jménu není. Je tedy třeba napsat obě celá slova, tj. zapsaný/zapsaná. Zkrácený zápis lze užít jen v případech jako např. jmenován/a.
Téma: Kde je možné získat/najít příručku daného typu?
Klíčové slovo: Geoprohlížeč
Dotaz: Je aplikace Geoprohlížeč veřejně přístupná?
Odpověď: Ano, do aplikace, kterou spravuje Zeměměřický úřad, je možné přistupovat přes veřejnou webovou stránku https://ags.cuzk.cz/geoprohlizec/.
Téma: Stížnost na špatnou úroveň češtiny v médiích
Klíčové slovo: rozhlas
Dotaz: Zdá se mi, že někteří rozhlasoví moderátoři mluví příliš rychle.
Odpověď: Ano, z hlediska komunikace má tempo řeči velmi důležitou úlohu a přiměřená rychlost mluveného projevu má zásadní roli pro jeho srozumitelnost.
Téma: Jaké dotazy lze klást jazykové poradně?
Klíčové slovo: slohový rozbor
Dotaz: Posoudí jazyková poradna stylistiku kratšího textu? Potřebuji nějakého znalce.
Odpověď: Bohužel, jazyková poradna se posuzování textů z hlediska stylu nevěnuje. Není nám ani známo, že by se některý ze soudních znalců zaměřoval právě na tuto problematiku. Doporučujeme vám obrátit se např. na jazykového redaktora.
Téma: Školní výuka
Klíčové slovo: slohová práce
Dotaz: Jak by se mělo postupovat při zadávání slohových prací, aby byly instrukce pro studenty jednoznačné?
Odpověď: Jazykové poradna není didaktické pracoviště, proto se nemůže k dané problematice vyjádřit. Doporučujeme vám obrátit se například na Asociaci češtinářů.
Téma: Doporučujete užívání dané jazykové aplikace?
Klíčové slovo: skloňování
Dotaz: Je generátor oslovení na webové stránce sklonuj.cz důvěryhodný?
Odpověď: Bohužel za důvěryhodnost uvedeného zdroje nemůžeme ručit. Není nám známo, kdo je jeho autorem, a už pouhá zběžná sonda do generování tvarů pátého pádu dokládá značnou chybovost tohoto nástroje.
Téma: Telefonické jazykové poradenství
Klíčové slovo: telefon
Dotaz: Volá do jazykové poradny hodně lidí?
Odpověď: Zájem o telefonické poradenství je soustavný, jeho intenzita různá, nižší vytížení poradny bývá například o letních prázdninách. Průměrně během jednoho dopoledne (v čase 10–12 hod.) do jazykové poradny zavolá 15–20 zájemců o radu, často s více dotazy.
Téma: Obecné informace o jazykové poradně
Klíčové slovo: jazyková poradna
Odpověď: Jazyková poradna zahájila svou činnost v roce 1936. Společnost pro slovanský jazykozpyt v Praze spolu s redakcí časopisu Naše řeč tehdy se souhlasem III. třídy České akademie věd a umění zřídila zvláštní sekci, jejímž účelem bylo "poskytovati za mírný poplatek radu i pomoc v otázkách jazykových každému, kdo se na ni obrátí" (Naše řeč, 4–5/1936, s. 119). Další informace o jazykové poradně naleznete zde: https://ujc.avcr.cz/jazykova-poradna/co-je-jazykova-poradna.html.
Téma: Stížnost na nedodržování určitého jazykového pravidla
Klíčové slovo: změna pravidel
Dotaz: Vadí mi, že se v češtině pravidla pro různé jazykové jevy mění.
Odpověď: Vývoj jazyka se odráží i ve vnímání jeho norem, což následně odrážejí změny jazykových pravidel, které jsou zachycovány v jazykových příručkách. Jde o přirozený jev, který je přítomen ve všech jazycích, nejen v češtině.
Téma: Existuje příručka daného typu?
Klíčové slovo: homofon
Dotaz: Existuje slovník českých homofonů nebo jejich soupis?
Odpověď: Co je nám známo, takový slovník k dispozici není. Lze nalézt jen jednotlivé příklady homofonů, které jsou užity v rámci popisované problematiky, například v Novém encyklopedickém slovníku češtiny (konkrétně v heslech věnujících se asimilaci nebo homonymii).
Téma: Školní výuka
Klíčové slovo: slovesný vid
Dotaz: K čemu je dobré učit žáky slovesný vid?
Odpověď: Jazyková poradna není didaktické pracoviště, proto dost dobře nemůže obsáhnout všechny důležité aspekty zařazení informací o slovesném vidu do výuky. Jisté je, že vhled do dané problematiky rozšiřuje u uživatelů jazyka povědomí o sémantice, o vyjadřování kategorie času, průběhu děje, celkově jde jistě o nedílnou součást osvojování myšlení o jazyce. Pro informace o slovesném vidu z hlediska didaktiky vám doporučujeme obrátit se například na Asociaci češtinářů.
Téma: Popularizace jazyka
Klíčové slovo: přednáška
Dotaz: Pořádá jazyková poradna kurzy nebo přednášky pro veřejnost?
Odpověď: Jazyková poradna kurzy češtiny pro veřejnost nepořádá, ale pracovníci oddělení jazykové kultury pravidelně vystupují s přednáškami, která pořádají i různá další sdružení, jako je například Kruh přátel českého jazyka, nebo jde o vystoupení konaná v rámci větších popularizačních akcí – takovou je například Týden akademie věd ČR.
Téma: Telefonické jazykové poradenství
Klíčové slovo: telefon
Dotaz: Byl jsem zvyklý, že jazyková poradna funguje i odpoledne. To už neplatí?
Odpověď: Jazyková poradna funguje každý všední den dopoledne, mezi 10. a 12. hodinou. Odpolední jazykovou poradnu roku 2020 nahradila nově spuštěná Databáze jazykových dotazů, v níž je možné vyhledávat odpovědi na nejrůznější jazyková úskalí.
Téma: Žádost o placené písemné vyjádření
Klíčové slovo: vyhotovení písemné odpovědi
Dotaz: Můžu vás požádat o vyjádření k významu jednoho souvětí?
Odpověď: Ano, pokud jde o výklad jedné věty či jednoho jazykového jevu, jazyková poradna k němu může vypracovat vyjádření. Tato služba je však placená. Bližší informace naleznete na této webové adrese: https://ujc.avcr.cz/jazykova-poradna/zakladni-kontakty.html.
Téma: Jakou doporučujete příručku pro danou problematiku?
Klíčové slovo: velká písmena
Dotaz: Z kterých příruček čerpáte informace o psaní velkých písmen?
Odpověď: Základní informace o psaní velkých písmen vám doporučujeme hledat v Internetové jazykové příručce. Podrobnější poučení pak přináší kniha Psaní velkých písmen v češtině, která však svou koncepcí není příručkou kodifikační. V neposlední řadě můžete – podle klíčových slov nebo jednotlivých témat – vyhledávat informace o psaní velkých písmen v Databázi jazykových dotazů (dotazy.ujc.cas.cz), která materiálově vychází z dotazů kladených jazykové poradně.
Téma: Je možné do určité příručky doplnit danou informaci?
Klíčové slovo: velká písmena
Dotaz: Můžete doplnit do Internetové jazykové příručky, že některé úřady vyžadují zápis adresy, který neodpovídá doporučení v Pravidlech českého pravopisu? Konkrétně, trvají na tom, že jména ulic, která vznikla před rokem 1993, musejí být po předložce zapisována s malým písmenem.
Odpověď: To, že některé úřady nechtějí respektovat doporučení uvedená v Pravidlech českého pravopisu (PČP), je nám známo. Vymáhání či vyžadování dodržování PČP není v pravomocích ani v náplni práce jazykové poradny, respektive Ústavu pro jazyk český. Stejně tak neodpovídá koncepčním zásadám Internetové jazykové příručky, aby uváděla informace o tom, že ne všichni uživatelé češtiny doporučené pravopisné zásady respektují.
Téma: Existuje příručka daného typu?
Klíčové slovo: dělení slov
Dotaz: Existuje příručka pro dělení anglických slov a jmen?
Odpověď: Obecné poučení k dělení slov na konci řádku přináší Internetová jazyková příručka (IJP), která v dané kapitole (viz https://prirucka.ujc.cas.cz/?id=135) přináší dílčí doporučení k dělení slov, která se vyslovují jinak, než píšou, a uvádí několik příkladů z angličtiny (např. dělení slov grizzly, Bridgetown aj.). Není nám však známo, že by existovala příručka, která by byla koncepčně zaměřena na dělení anglických slov jako takové a která by měla tímto způsobem sestavený heslář.
Téma: Jakou doporučujete příručku pro danou problematiku?
Klíčové slovo: tři tečky
Dotaz: Kde najdu informace o užívání tří teček?
Odpověď: Doporučujeme vám Internetovou jazykovou příručku. Výklad věnující se užívání tří teček najdete v kapitole o interpunkci, konkrétní oddíl je zde: https://prirucka.ujc.cas.cz/?id=166.
Téma: Krátce, nebo dlouze?
Klíčové slovo: vysílatel; vysilatel
Varianty: vysílatel; vysilatel
Dotaz: S jakým i/í (ve smyslu krátké, nebo dlouhé) se píše slovo vys_latel, myšleno např. Česká televize?
Odpověď: Správné jsou obě možnosti. Podle SSJČ je možné užít jak zápis vysílatel, tak vysilatel (obdobně např. vyzývatel i vyzyvatel). Slovník slovo označuje jako řidší, doklady z ČNK však ukazují, že se stále užívá, a to obvykle ve spojení se slovy televizní, veřejný, komerční, rozhlasový. V praxi je výrazně častější podoba s í: vysílatel. V korpusu SYN v10 je poměr 64x vysilatel a 1277x vysílatel. Podoba vysílatel je uvedena mj. v autorském zákoně (zákon 121/2000 Sb., autorský zákon).
Téma: Krátce, nebo dlouze?
Klíčové slovo: vagon, vagón
Dotaz: Redaktorka mně neustále upravuje psaní slova vagón na vagon. Argumentuje tím, že je to tak ve slovníku a v Pravidlech z roku 1993. Ale já vím, že platí Dodatek, který připouští i zápis s délkou. Mám pravdu?
Odpověď: Ano, správné jsou obě podoby: vagon i vagón, jde o rovnocenné varianty. Přestože např. SSČ, NASCS zachycují jen podobu vagon, je možné v souladu s Dodatkem k PČP psát slovo jak s krátkým o (vagon), tak dlouhým ó (vagón). Způsob psaní je možné ověřit v IJP ve slovníkové části, obecnější poučení najdete ve výkladové části v kapitole Psaní samohlásek v zakončení přejatých slov. Pokud byste se v redakci chtěli řídit frekvencí, pak doklady z ČNK ukazují, že podoba vagon je výrazně častější než vagón.
Téma: Zápis měkčení
Klíčové slovo: Líňa
Varianty: Líni; Líňy
Dotaz: Potřebuju vědět, jak mám zapsat 2. pád příjmení Líňa. Skloňovala bych ho podle vzoru žena a pak napíšu Líňy, ale je to zvláštní. Nejspíš se to původní ň měkčí tím měkkým i, ale když napíšu Líni, tak to jméno ztrácí úplně svou podobu a je to někdo jiný.
Odpověď: Pokud jde o mužské příjmení Líňa, pak upřesňujeme, že se neskloňuje podle vzoru žena, ale předseda, tvar 2. pádu je však stejný, a to Líni (nikoli Líňy). Přestože se vám zápis nelíbí, je správně. Háček nad ň ze základní podoby jména Líňa se neopakuje, měkčení n je ve 2. pádě signalizováno písmenem i. Obdobně se zachází např. se jmény Váňa – Váni, Baťa – Bati, popř. Naďa – Nadi, Nadě.
Téma: Jaká je koncepce dané příručky?
Klíčové slovo: kodifikace
Dotaz: Jaký vztah má Internetová jazyková příručka ke kodifikaci?
Odpověď: Otázka hodnocení příruček jako kodifikačních je poněkud problematická. Do roku 1989 byly jako kodifikační hodnoceny následující příručky: Pravidla českého pravopisu, Slovník spisovné češtiny pro školu a veřejnost a Česká mluvnice od B. Havránka a A. Jedličky. Po roce 1989 se situace komplikuje: pro jazykovou výchovu jsou stále závazná Pravidla českého pravopisu, avšak některé publikace výslovně uvádějí, že nechtějí být vnímány jako kodifikační, např. Slovník spisovné češtiny uvádí, že je příručkou normativní, nikoli kodifikační (tj. v něm uvedené podoby nejsou závazné). Je však třeba doplnit, že vyjádření autorů je jedna věc, druhá věc je, jak dané příručky laická veřejnost vnímá. Roli rovněž hraje příslušnost autorů k určité instituci, konkrétně například k Ústavu pro jazyk český, příručky, které vznikají na půdě respektovaných institucí, veřejnost zpravidla vnímá jako závazné. Co je nám známo, nemalá část veřejnosti Internetovou jazykovou příručku (IJP) jako kodifikační vnímá a užívá, byť zatím tento status není potvrzen úředně, doložkou Ministerstva školství, mládeže a tělovýchovy (tuto doložku však již má výkladová část IJP – Akademická příručka českého jazyka). Sama IJP obsahuje pojednání k problematice úzu, normy a kodifikace, vizte zde: https://prirucka.ujc.cas.cz/?id=892.
Téma: Školní výuka
Klíčové slovo: slabika
Dotaz: Ve školní úloze je úkol podtrhnout tvrdé slabiky. Co to je tvrdá slabika?
Odpověď: Pojem tvrdá/měkká slabika se vyskytuje v didaktické literatuře, lingvistické texty s ním nepracují. Ve školní výuce jsou jako tvrdé označovány slabiky hy, chy, ky, ry, dy, ty, ny, měkké slabiky ži, ši, či, ři, ci, ji, di, ti, ni. Vzhledem k tomu, že jazyková poradna není didaktické pracoviště, pro více informací vám doporučujeme obrátit se na didaktiky, např. na Asociaci češtinářů.
Téma: Obecná lingvistická terminologie
Klíčové slovo: význam
Dotaz: Může být slovo zároveň plnovýznamové i gramatické?
Odpověď: Z hlediska terminologie nikoli. Plnovýznamové slovo je slovo, které má samo o sobě nějaký (věcný) význam, gramatická, neplnovýznamová, slova sama o sobě (věcný) význam nemají a svůj význam získávají až ve spojení se slovem plnovýznamovým. Existují však například slova, která se shodují v tvaru, nikoli však ve své funkci a původu. Např. slovo "jen" může označovat 'jednotku japonské měny' a pak jde o slovo plnovýznamové, nebo částici (např. ve větě Jak to jen mohl udělat!), které bývá řazeno mezi slova gramatická. Tvarová shoda je v daném případě způsobena odlišným původem slov.
Téma: Zápis přejatého slova
Klíčové slovo: departement
Varianty: departement; departmán
Dotaz: Píše se [departmán] normálně foneticky departmán?
Odpověď: Nepíše, podle IJP i nového elektronického ASSČ se pojmenování územní a správní jednotky ve Francii a v některých dalších zemích píše v češtině původním pravopisem: departement. Počeštěná podoba departmán se v praxi objevuje jen výjimečně, např. v korpusu SYN v11 jsou pouhé 3 doklady, zatímco varianta departement je doložena 2743x.
Téma: Existuje příručka daného typu?
Klíčové slovo: terminologie
Dotaz: Existuje nějaká online příručka pro lingvistickou terminologii?
Odpověď: Podrobný výklad k jednotlivým lingvistickým termínům lze online vyhledávat v Novém encyklopedickém slovníku češtiny (https://www.czechency.org/slovnik). Je však třeba doplnit, že uvedené dílo svou koncepcí cílí především na odbornou lingvistickou veřejnost, školní terminologii je proto nutné vyhledávat v mluvnicích a učebnicích češtiny.
Téma: Obecná lingvistická terminologie
Klíčové slovo: význam
Dotaz: Co je to gramatické slovo?
Odpověď: Jako gramatická, neplnovýznamová, se označují slova, která sama o sobě nemají (věcný) význam a která svůj význam získávají až ve spojení se slovem plnovýznamovým. Obvykle jsou do této kategorie řazeny předložky, spojky, většinou i částice a někdy též zájmena.
Téma: S, nebo z?
Klíčové slovo: eroze
Varianty: eroze; erose
Dotaz: Máme v odborném textu psát erose, nebo eroze?
Odpověď: Doporučujeme volit podobu eroze. Slovo patří k zdomácnělým výrazům, v nichž se původní s vždy v češtině vyslovuje jako [z], zápis eroze je základní, stylově neutrální, je ho možno použít ve všech spisovných textech. Podoba erose je vnímána jako příznaková, zastaralá.
Téma: Obecná lingvistická terminologie
Klíčové slovo: význam
Dotaz: Co to je plnovýznamové slovo?
Odpověď: Plnovýznamové slovo je slovo, které má samo o sobě nějaký (věcný) význam. Taková slova pojmenovávají např. osoby, děje, vlastnosti apod. Mezi plnovýznamová slova se obvykle řadí podstatná jména, přídavná jména, slovesa a příslovce.