ctu-aic/questions_ujc_cas_cs huggingface dataset:
Téma: Y = obecné jméno – jiné (nepředvídatelné) příklady
Klíčové slovo: branně-bezpečnostní
Varianty: branněbezpečnostní; branně bezpečnostní; branně-bezpečnostní
Dotaz: Je správně branněbezpečnostní, branně bezpečnostní nebo branně-bezpečnostní, např. průmysl, technika či prostředí.
Odpověď: Správně by se mělo psát branně-bezpečnostní (průmysl, technika, prostředí atp.). Dané přídavné jméno znamená 'vztahující se k obraně a bezpečnosti státu, zaměřený na obranu a bezpečnost státu' (není tedy utvořeno od spojení branná bezpečnost), a mělo by se proto psát se spojovníkem.
Téma: Časté konkrétní případy/typy – přídavná jména zakončená na -ní/-ný
Klíčové slovo: samosprávný
Varianty: samosprávný; samosprávní
Dotaz: Je správně vyšší územní samosprávný celek, nebo vyšší územní samosprávní celek?
Odpověď: Přídavné jméno samosprávný znamená 'takový, který se sám spravuje; autonomní', zatímco přídavné jméno samosprávní znamená 'týkající se samosprávy'. Ve spojení se slovem (vyšší územní) celek je tedy namístě použít podobu samosprávný – vyšší územní samosprávný celek. Jde o celek, který se sám spravuje (prostřednictvím volených zástupců), který má jistou míru autonomie, nikoliv o celek, který nějak souvisí se samosprávou.
Téma: Y = vlastní jméno – přechylování: přechylování obyvatelských jmen, jiné případy
Klíčové slovo: Větrný Jeníkov, Králův Dvůr
Dotaz: Jak se tvoří obyvatelská jména od dvouslovných zeměpisných jmen, např. Větrný Jeníkov a Králův Dvůr?
Odpověď: Od dvouslovných zeměpisných jmen typu Větrný Jeníkov a Králův Dvůr se jednoslovná obyvatelská jména (typu Praha > Pražan) netvoří. Potřebujeme-li mluvit o jejich obyvatelích, máme dvě možnosti: jednak lze použít opis, a to pro obě čísla: obyvatel/é Větrného Jeníkova, obyvatel/é Králova Dvora, jednak lze pro množné číslo použít označení typu Větrnojeníkovští, Králo(vo)dvorští (příp. Jeníkovští a Dvorští, je-li z kontextu zřejmé, o jakém Jeníkově či Dvoře se přesně mluví).
Téma: Y = vlastní jméno – přechylování: přechylování obyvatelských jmen, příponou -ka
Klíčové slovo: Čechoslovačka, Čechoslovenka
Varianty: Čechoslovačka; Čechoslovenka
Dotaz: Jak se přechýlí slovo Čechoslovák? Mám v disertační práci používat pro občanku Československa výraz Čechoslovačka, nebo Čechoslovenka?
Odpověď: Výkladové slovníky češtiny (konkrétně Příruční slovník jazyka českého, I. díl z let 1935–1937, a Slovník spisovného jazyka českého, sv. I. A–M z r. 1960) uvádějí jako přechýlenou podobu slova Čechoslovák jedině výraz Čechoslovačka. Tato podoba převažuje i v databázi Českého národního korpusu SYN v8, kde najdeme 57 jejích výskytů, zatímco podoba Čechoslovenka se tu vyskytuje jen 15× (dotaz [lemma="Čechoslovačka|Čechoslovenka"]). V disertační práci proto doporučujeme používat slovníkovou i převládající podobu Čechoslovačka. Podoba Čechoslovenka je evidentně ovlivněna přechýlením samotného jména Slovenka, z toho důvodu ji nelze považovat za slovotvorně neústrojnou a její užití striktně nedoporučovat; dáváme-li svým doporučením přednost podobě Čechoslovačka, upřednostňujeme podobu, která – snad i díky (už dobové) kodifikaci – převládá v úzu. Pro úplnost je však namístě dodat dvě věci: Vzhledem k malé frekvenci a nevelké potřebě daný výraz používat můžou být pro uživatele potenciálně rušivé obě probírané podoby – odtud naše obhajoba podoby Čechoslovenka. Jistá zdrženlivost při užívání podoby Čechoslovenka pro občanku Československa, tj. pro Češku i Slovenku, je dále namístě ještě z toho důvodu, že výraz Čechoslovenka by mohl evokovat význam vyjádřitelný zhruba jako 'etnická Slovenka z Čech/Moravy, např. tam narozená, provdaná, usídlená atp.' nebo také 'žena, jejíž jeden rodič je Čech/Česka a druhý Slovák/Slovenka'.
Téma: Y = vlastní jméno – tvoření obyvatelských jmen: příponou -ec
Klíčové slovo: Severomakedonec
Dotaz: Lze pro obyvatele státu Severní Makedonie použít jednoslovné označení Severomakedonec?
Odpověď: Podoba Severomakedonec je slovotvorně zcela v pořádku a lze ji používat, ovšem spíš jen pro občana, resp. státního příslušníka státu Severní Makedonie. V případě obyvatel Severní Makedonie je namístě spíš původní etnonymum Makedonec (pro etnické Makedonce), příp. jakékoliv jiné, odpovídající etnonymum (pro etnické Nemakedonce – např. severomakedonský Albánec může být z hlediska své státní příslušnosti označen jako Severomakedonec, ale z hlediska své národnosti nikoliv jako Makedonec, ale jedině jako Albánec).
Téma: Y = vlastní jméno – tvoření přídavných jmen od jmen zeměpisných (Brandýs > brandýský, Aš > ašský aj.): jména cizí, víceslovná
Klíčové slovo: severomakedonský
Dotaz: Jakou podobu má přídavné jméno utvořené od zeměpisného jména Severní Makedonie?
Odpověď: Přídavné jméno utvořené od zeměpisného jména Severní Makedonie má správnou podobu severomakedonský.
Téma: Y = vlastní jméno – tvoření přídavných jmen od jmen zeměpisných (Brandýs > brandýský, Aš > ašský aj.): jména domácí, jednoslovná
Klíčové slovo: žamberský
Varianty: žamberský; žamberkský
Dotaz: Jakou podobu má přídavné jméno utvořené od zeměpisného jména Žamberk? Místní zpravodaj se jmenuje Žamberské listy, ale nemělo by být správně žamberkské, bez vynechání koncového -k-?
Odpověď: Přídavné jméno utvořené od zeměpisného jména Žamberk má (ve spisovném jazyce) správnou podobu žamberský – bez -k- (po -r-). U jmen zakončených na ‑berk (příp. ‑berg), ‑perk, ‑burk (příp. ‑burg) se koncové ‑k (příp. ‑g) odsouvá, srov. Rožmberk –⁠ rožmberský, Kašperk –⁠ kašperský, Vimperk –⁠ vimperský atp.
Téma: Jakou doporučujete příručku pro danou problematiku?
Klíčové slovo: diktát
Dotaz: Doporučíte mi knihu diktátů?
Odpověď: Jazyková poradna vám může poradit, jakými jazykovými příručkami se máte řídit, didaktické pomůcky je však vhodnější konzultovat s pedagogy. Doporučujeme vám navštívit stránky Asociace češtinářů (ascestinaru.cz) a zkusit zde vyhledat doporučené cvičebnice.
Téma: Kdy došlo k následující změně jazykových pravidel?
Klíčové slovo: Pravidla českého pravopisu
Dotaz: Nevím, kdy naposledy došlo ke změnám pravopisu.
Odpověď: Pravidla českého pravopisu byla naposledy vydána v roce 1993, s tzv. Dodatkem v roce 1994.
Zmíněné vydání PČP v roce 1993 přineslo změny zejména v oblasti psaní velkých písmen, především však změny v psaní přejatých slov. Uvedené změny v PČP rozpoutaly pravopisnou debatu, jejímž výsledkem byl tzv. Dodatek k Pravidlům, který znovu zavedl dříve vyřazené varianty se -s- a v dvojicích dubletních tvarů stanovil variantu základní (neutrální) a stylově příznakovou, tj. nikoli neutrální.
Téma: Najdu v dané příručce určitou informaci?
Dotaz: Kde v Internetové jazykové příručce najdu pravidla psaní-d- a -dd-?
Odpověď: Internetová jazyková příručka (a tištěná podoba její výkladové části Akademická příručka českého jazyka) není koncepčně pojata ani jako výkladový slovník, ani jako mluvnice. Ve své výkladové části se zaměřuje především na oblasti českého jazyka, které činí uživatelům jazyka obtíže. Problematika psaní -d- a -dd- v Internetové jazykové příručce zastoupena není, právě proto, že většina pisatelů dokáže rozpoznat slova, kdy se dvě -dd- setkávají na tzv. morfematickém švu předpony a kořene slova (oddíl, oddálit ap.) a kde píšeme -d- jen jedno.
Téma: Je možné do určité příručky doplnit danou informaci?
Klíčové slovo: výkladový slovník
Dotaz: Jsou pro zápis určitého slova do slovníku stanovena nějaká pravidla?
Odpověď: Výběr výrazů pro slovníkový heslář podléhá určitým odborným kritériím, kterých je více, jedním z nich je například frekvence daného slova v jazyce. Koncepce slovníkových heslářů se pochopitelně odlišují také v závislosti na typu a rozsahu slovníku. Do slovníků menšího rozsahu se přirozeně dostane méně heslových slov. Nové, dosud nevžité výrazy jsou, opět na základě pevně daných kritérií, zařazovány do slovníků speciálních, neologických.
Téma: Stížnost na kvalitu mluveného projevu
Klíčové slovo: shoda přísudku s podmětem
Dotaz: Je hrozné, že se nedodržuje shoda ve středním rodě, všude jsou zakončení na -y namísto -a.
Odpověď: Nesprávné koncovky ve shodě se jmény středního rodu jsou jednou z častých chyb. Pokud mluvíme na veřejnosti, měli bychom užívat vhodné jazykové prostředky. Proti danému problému nelze dělat nic jiného, než se snažit působit ve prospěch kultivovaného projevu. Ústav pro jazyk český tak činí formou doporučení, ať už v podobě popularizačních textů, či vystoupení v médiích, prostřednictvím přednášek pro veřejnost, v neposlední řadě vydáváním jazykových příruček.
Téma: Stížnost na špatnou úroveň češtiny v médiích
Klíčové slovo: změna pravidel
Dotaz: Jsou nějaké změny v českém jazyce? Vždyť se nikde neskloňuje ani nečasuje, v rádiu, v televizi se běžně mluví špatně.
Odpověď: Můžeme vás ubezpečit, že čeština i nadále zůstává tzv. flektivním jazykem, což znamená, že vyjadřuje gramatické funkce ohýbáním – skloňováním a časováním. Proti nedostatečné kvalitě jazykového projevu užívaného v médiích nelze dělat nic jiného než se snažit pozitivně působit ve prospěch projevu kultivovaného. Ústav pro jazyk český tak činí formou doporučení, ať už v podobě popularizačních textů, či vystoupení v médiích, prostřednictvím přednášek pro veřejnost, v neposlední řadě též vydáváním jazykových příruček. Členové oddělení stylistiky a sociolingvistiky rovněž dlouhodobě spolupracují s veřejnoprávní televizí a vytvářejí pro ni pravidelné analýzy.
Téma: Výslovnost konkrétního slova (hláskového spojení, spojení slov atp.)
Klíčové slovo: Olof
Varianty: [úlof]; [olof]
Dotaz: Je vhodnější v právě připravovaném dokumentu vyslovovat křestní jméno Olof (patřící švédskému politikovi Palmemu) spíše česky, což je úzus dobových pořadů, nebo zvolit výslovnost švédskou?
Odpověď: Výslovnost švédského mužského rodného jména Olof rozhodně není v češtině nijak pevně vžitá (někteří mluvčí se evidentně navíc mylně domnívají, že se daná osobnost jmenovala Olaf). Obecně platí, že u jmen cizího původu se do češtiny adaptuje zvuková podoba z výchozího jazyka, avšak nejsou výjimečné případy, kdy se vžije výslovnost poněkud odlišná (např. na základě grafiky nebo různých analogií, někdy i mylných). V ortoepické příručce Klíč k výslovnosti cizích vlastních jmen v češtině od V. Strahla je jako jediná doporučená uvedena zvuková podoba [úlof] odpovídající švédskému originálu adaptovanému do češtiny, avšak v současné ani ve starší mediální praxi se s touto podobou nesetkáváme. Převažuje zde varianta [olof] odpovídající grafice (v dobových reportážích z 80. let, kdy byl Olof Palme zavražděn, se dále občas vyskytuje [ólof], dále lze zaslechnout i [ulof]). Je tedy potřebné pečlivě zvážit veškeré okolnosti s ohledem na konkrétní pořad, na předpokládané posluchače atd. Pokud v daném vysílání budou hojně zaznívat starší citace z tehdejších médií, bylo by nápadné varianty [olof] a [úlof] střídat. Naopak pokud takováto situace nenastane a/nebo je předpoklad, že významnější část diváků bude náležitou výslovnost ve švédštině znát, pak je zcela namístě číst [úlof].
Za nejlepší řešení v podobných situacích považujeme daný výslovnostní problém na začátku pořadu, pokud je to jen trochu možné, tematizovat (stačí velmi stručně, např. věta typu "švédský politik, jehož jméno v češtině někteří vyslovují jako [olof], avšak na základě švédštiny by to mělo být [úlof]"), čímž se vysvětlí i případná nejednotnost v zařazených citacích, která pak již posluchače nepřekvapí a nezarazí. Určitá míra kolísání zvukové podoby je totiž u vlastních jmen cizího původu zcela normální a doporučujeme být v takovýchto případech tolerantní. Samozřejmě střídat jednotlivé výslovnostní varianty bez zjevného důvodu v rámci jednoho pořadu (zejména z úst téhož mluvčího) je naopak to, co doporučit v žádném případě nelze.
Téma: Najdu v dané příručce určitou informaci?
Klíčové slovo: spřežka
Dotaz: Kde najdu v Internetové jazykové příručce výklad ke psaní a významu spřežek?
Odpověď: Oddíl nazvaný Psaní spřežek a spřahování je v Internetové jazykové příručce podřazen kapitole Pravopis – hláska a písmeno, hranice slov (https://prirucka.ujc.cas.cz/?id=130).
Téma: Telefonické jazykové poradenství
Klíčové slovo: telefon
Dotaz: Funguje jazyková poradna bezplatně?
Odpověď: Telefonické konzultace jazykových dotazů jsou bezplatné, respektive platíte cenu běžného telefonického hovoru. Placená služba je písemné vypracování odpovědi na jazykový dotaz. O tu je třeba požádat e-mailem (poradna@ujc.cas.cz) a do předmětu napsat "žádost o vypracování odpovědi na jazykový dotaz". Další informace naleznete na adrese http://www.ujc.cas.cz/jazykova-poradna/zakladni-kontakty.html.
Téma: Školní výuka
Klíčové slovo: čeština pro cizince
Dotaz: Můj známý, který se učí česky, pracuje s učebnicí, v níž se ve výkladu neužívají vzory podstatných jmen. Bohužel mu pak nedokážu vysvětlit některé tvary jmen. Jak bych to měla udělat bez užití vzorů?
Odpověď: Tzv. vzor v tradiční jazykovědě představuje reprezentaci souboru tvarů ohebného slova. Vzory v mluvnicích sice nemají totožnou podobu, např. se liší školská praxe od mluvnic pro středoškolsky (a výše) vzdělané uživatele jazyka, je však zřejmé (pedagogickou praxí ověřené), že ne vždy je možné pracovat pouze se zakončením slova a že se při výuce češtiny v určitých případech bez užití vzoru jen obtížně obejdeme. Jelikož jazyková poradna není didaktické pracoviště, více informací by vám mohli poskytnout odborníci zabývající se výukou češtiny pro cizince (např. z Filozofické fakulty UK).
Téma: Školní výuka
Klíčové slovo: školní úloha
Dotaz: V učebnici pro 7. ročník je cvičení na vyhledávání pasivních tvarů sloves, podle mého mínění jsou však některé případy sporné a k dispozici bohužel není řešení.
Odpověď: Jazyková poradna vám může pomoci s řešením konkrétních jazykových problémů, nedokážeme však popsat, jak danou věc zpracovává (pro žáky přiměřeně upravuje a ve výkladu vysvětluje) didaktika konkrétního ročníku, popřípadě stupně. V případě sporných otázek výuky českého jazyka vám doporučujeme obrátit se na Asociaci češtinářů (ascestinaru.cz).
Téma: Stížnost na kvalitu mluveného projevu
Klíčové slovo: politik
Dotaz: Nelíbí se mi, jak předseda vlády používá český jazyk. Ten člověk česky neumí. Můžete nějak zasáhnout?
Odpověď: Účelem Ústavu pro jazyk český je uskutečňovat vědecký výzkum v oblasti českého jazyka a jazykového vzdělávání, přispívat k využití výsledků výzkumu a zajišťovat infrastrukturu výzkumu včetně specializované výuky jazyků. ÚJČ proto rovněž vyvíjí aktivity k podpoře kultivovaného projevu, a to formou doporučení – ať už v podobě popularizačních textů, či vystoupení v médiích, prostřednictvím přednášek pro veřejnost, v neposlední řadě vydáváním jazykových příruček. Dozor nad "čistotou" či "správností" jazyka (a to nejen v případě politických činitelů, ale ani v médiích a jiných oblastech) však předmětem činnosti ÚJČ není.
Téma: Jde v daném případě o chybu?
Klíčové slovo: spisovná čeština
Dotaz: Je neužívání spisovné češtiny chyba?
Odpověď: Je obtížné tento jev klasifikovat jako chybu, to je spíše záležitost školního hodnocení, jisté je, že neužívání spisovných jazykových prostředků v oficiálních, formálních komunikátech je vnímáno jako nevhodné, výrazně snižující komunikační úspěšnost mluvčího/pisatele a může být postihováno nejrůznějšími společenskými sankcemi (ve školním prostředí pak snížením známky).
Téma: Právní aspekty češtiny
Klíčové slovo: jazykový zákon
Dotaz: Proč není vyžadováno užívání spisovného českého jazyka?
Odpověď: Česká republika nemá jazykový zákon, proto ani za neužívání spisovné češtiny nehrozí formální postih. Můžeme ještě doplnit, že v legislativním smyslu nejsou (s výjimkou školního prostředí) závazná ani Pravidla českého pravopisu, která mají pouze doporučující charakter. Lze však hovořit o závaznosti jazykové kodifikace ve společenském slova smyslu.
Téma: Dotaz pro jiné odborníky (lingvisty)
Klíčové slovo: spisovná čeština
Dotaz: Je i v jiných jazycích spisovný jazyk na ústupu?
Odpověď: Netvrdili bychom, že je spisovná čeština na ústupu, je však pravda, že hovorová (a zároveň spisovná) čeština, která je typická pro méně formální situace, proniká i do komunikátů, v nichž bylo dosud namístě užívat pouze formální, plně spisovné prostředky. Je zároveň velmi obtížné shrnout situaci v jiných jazycích, neboť to dalece přesahuje kompetence a možnosti jazykové poradny. Každý jazyk má svébytné rozvrstvení spisovnosti (popř. hovorovosti) a nespisovnosti, různé je i rozšíření a diferenciace dialektů daného jazyka. Doporučujeme vám proto obrátit se s dotazem na lingvisty zabývající se konkrétními jazyky.
Téma: Stížnost na špatnou úroveň češtiny v médiích
Klíčové slovo: film
Dotaz: Vadí mi, že je v dnešní době oproti dřívějšku ve filmech méně užívána spisovná čeština.
Odpověď: Máte pravdu, že oproti filmům z první poloviny 20. století je co do šíře škály jazykových prostředků současná filmová produkce mnohem více rozrůzněná. Za užíváním prvků z nespisovné vrstvy češtiny obvykle stojí umělecký záměr tvůrců, kteří chtějí danou postavu charakterizovat i jejím jazykovým projevem. Dalším faktorem je hledisko přiměřenosti, zvláště u postav z nižších sociálních vrstev, popřípadě v situacích neformálních, neoficiálních by užívání čistě spisovných jazykových prostředků působilo přinejmenším nepřirozeně.
Téma: Stížnost na špatnou úroveň češtiny v médiích
Klíčové slovo: médium
Dotaz: Vadí mi, že moderátoři v médiích při rozhovorech používají obecnou češtinu.
Odpověď: Pokud je nám známo, pracovníci v médiích, alespoň v těch veřejnoprávních, mají jazykovou průpravu. Odklon od kodifikace proto bývá běžnější především v nepřipravených projevech, např. v rozhovorech, v diskusních pořadech, reportážích. Odchylky od normy, pokud nejsou časté, jsou u tohoto typu pořadů tolerovatelné. V každém případě by měly být užívány alespoň jazykové prostředky označované jako hovorové, které jsou hodnoceny jako spisovné, měli bychom je však užívat v méně oficiálních, zejména mluvených projevech. Moderátoři některých médií hovorové tvary užívají záměrně, aby podpořili přirozenější, mluvené češtině bližší styl pořadů.
Téma: Existuje příručka daného typu?
Klíčové slovo: obecná čeština
Dotaz: Slyšela jsem, že Ústav pro jazyk český vydává slovník obecné češtiny. Je to pravda?
Odpověď: Ústav pro jazyk český, respektive jeho oddělení současné lexikologie a lexikografie aktuálně pracuje na novém Akademickém slovníku současné češtiny, jehož součástí budou (výběrově) i slova z nespisovné vrstvy slovní zásoby. V hesláři však s ohledem na koncepci slovníku převažují výrazy spisovné. 

Máte-li na mysli publikaci Slovník nespisovné češtiny (J. Hugo a kol.), tu vydalo nakladatelství Maxdorf.
Téma: Útvary českého národního jazyka
Klíčové slovo: nespisovnost
Dotaz: Jaký je rozdíl mezi obecnou češtinou a hovorovou češtinou?
Odpověď: Zjednodušeně řečeno, jazykové prostředky hovorové jsou součástí spisovného jazyka. Je pro ně typické, že se používají v méně oficiálních komunikátech (v méně formálních diskusích, při pracovních seminářích, schůzích apod.). Jako příklad uveďme tvary policisti, kupujou, tenhle, můžou, lítat, taky, líp, míň nebo výrazy jako panelák, koukat aj. Prostředky obecné češtiny, z nespisovné vrstvy češtiny, do oficiálních komunikátů nepatří. Více najdete např. v Novém encyklopedickém slovníku češtiny, kapitola Obecná čeština (https://www.czechency.org/slovnik/OBECN%C3%81%20%C4%8CE%C5%A0TINA).
Téma: Existuje jazyková aplikace daného typu?
Klíčové slovo: homonymum
Dotaz: Existuje nějaký program, který by v online výkladovém slovníku vyhledal pouze homonyma?
Odpověď: Bohužel, není nám známo, že by podobný program existoval. Zkuste se obrátit s dotazem např. na programátory Ústavu Českého národního korpusu nebo brněnské Masarykovy univerzity.
Téma: Existuje příručka daného typu?
Klíčové slovo: homonymum
Dotaz: Existuje v češtině nějaký slovník homonym?
Odpověď: Víceznačná slova (jako lexikální homonyma nebo polysémní výrazy) jsou běžnou součástí výkladových slovníků češtiny. Co je nám známo, příručka, která by obsahovala pouze homonyma, dosud vydána nebyla.
Téma: Jakou doporučujete příručku pro danou problematiku?
Klíčové slovo: spřežka
Dotaz: Najdu spřežky ve slovnících?
Odpověď: Ano, součástí hesláře výkladových slovníků jsou i spřažené výrazy.
Téma: Jakou doporučujete příručku pro danou problematiku?
Klíčové slovo: spřežka
Dotaz: Najdu na vašich stránkách informace ke spřežkám?
Odpověď: Doporučujeme vám nahlédnout do Internetové jazykové příručky (prirucka.ujc.cas.cz), ta kromě mnoha dalších informací obsahuje i výklad ke spřaženým výrazům, ve slovníkové části pak rovněž jednotlivá heslová slova, která mají povahu spřežky.
Téma: Terminografie
Klíčové slovo: termín
Dotaz: Vytváříme terminologický přehled pro organizaci NATO a nejsme si jisti, zda máme držet zásadu, že kvalifikátor k danému pojmu bývá v této oblasti uváděn vždy na začátku definice.
Odpověď: Je obtížné odpověď na danou otázku koncipovat stručně, jelikož se týká jednak obecných zásad vytváření terminologických slovníků, jednak zvyklostí v oblasti, která není čistě jazyková, ale kterou ovlivňují další faktory, odborné, administrativní i právní. Proto tato problematika nespadá v celé své šíři do kompetencí jazykové poradny. Velmi obecně lze uvést, že podobná díla bývají obvykle vytvářena autorským kolektivem, který se v uvedených oblastech orientuje a jenž vybírá nejvhodnější řešení. Výsledný popis daného termínu by měl být jednoznačný, aktuální, přiměřeně obsáhlý, zároveň by jeho formální ztvárnění mělo pokud možno odpovídat zavedeným zvyklostem a v ideálním případě by mělo být i uživatelsky vstřícné.
Téma: Obecná lingvistická terminologie
Klíčové slovo: slovosled
Dotaz: Co je převrácený slovosled?
Odpověď: Inverzní pořádek slov, inverze, je změna gramaticky obvyklého slovosledu (např. Dala květiny do vázy malované).
Téma: Obecná lingvistická terminologie
Klíčové slovo: číslovky základní
Dotaz: Existuje pojem skupinová číslovka?
Odpověď: Ano, jako číslovky skupinové bývají někdy též označované plurálové tvary číslovek sta, tisíce, miliony a substantiva derivovaná z číslovek desítky, stovky, tisícovky, protože pojmenovávají skupinu složenou z příslušného počtu členů. Viz Nový encyklopedický slovník češtiny, heslo Základní číslovka (https://www.czechency.org/slovnik/Z%C3%81KLADN%C3%8D%20%C4%8C%C3%8DSLOVKA).
Téma: Stížnost na špatnou úroveň češtiny v médiích
Klíčové slovo: hovorový
Dotaz: Vadí mi užívání hovorových výrazů (například náklaďák) v relacích České televize.
Odpověď: Hovorové výrazy jsou hodnoceny jako spisovné, zároveň však jsou typické pro mluvenou češtinu, a proto jsou vhodnější pro méně oficiální, mluvené projevy. Moderátoři některých médií hovorové tvary užívají záměrně, aby podpořili přirozenější, mluvené češtině bližší styl pořadů.
Téma: Jakou doporučujete příručku pro danou problematiku?
Klíčové slovo: jazyková příručka
Dotaz: Mohu někde prohlížet slovníková hesla z první poloviny 20. století?
Odpověď: Příruční slovník, který vycházel v letech 1935–1957, je dostupný na: https://psjc.ujc.cas.cz/, přístupný je rovněž přes sekci Elektronické slovníky a zdroje na webových stránkách Ústavu pro jazyk český.
Téma: Jakou doporučujete příručku pro danou problematiku?
Klíčové slovo: onomastika
Dotaz: Ve které příručce najdu informace o místních jménech, například o názvu vesnice?
Odpověď: Poučení o místních jménech najdete buď publikaci Aleny Polívkové Naše místní jména a jak jich užívat, nebo můžete zkusit dané jméno vyhledat v Internetové jazykové příručce.
Téma: Právní/administrativní závaznost textu
Klíčové slovo: obchodní rejstřík
Dotaz: Chci si nechat zapsat do obchodního rejstříku firmu s názvem cimrmanové (s počátečním malým písmenem). Bude takové jméno dostatečně odlišné od jména Cimrman, a nebudu tedy porušovat autorský zákon a s ním spojená nařízení?
Odpověď: Bohužel neznáme podmínky pro zápis jména firmy do obchodního rejstříku. Rovněž nemáme právní vzdělání a povědomí o aplikaci autorského zákona v praxi. Doporučujeme vám daný problém konzultovat s právníky.