NUMANOMO POKYČIO APTIKIMAS: AR GALIME APSIEITI BE SĄMONĖS ĮSITERPIMO?

D. Fernandez-Duque ir I. M. Thornton (2000) tariamai atrado, kad asmuo gali užfiksuoti pakitimą ir be sąmonės įsiterpimo. Taciau sį atradimą gerokai menkina vienas pacių autorių pripažintas metodologinis trūkumas – kontrolinių bandymų nebuvimas. Siekdami tiksliau nustatyti, ar norint pastebėti pakitimą reikia sąmonės tarpininkavimo, ar jo užfiksavimas gali vykti ir be sąmonės įsiterpimo, dar kartą tyrėme, kaip matomame objekte aptinkamas pasikeitimas, taciau sį kartą tyrėmė dvejopai: vienu atveju be kontrolinių bandymų, kaip ir D. Fernandez-Duque ir I. M. Thorntonas, o kitu atveju atlikome ir kontrolinius bandymus. Pirmasis tyrimas bendrais bruožais pakartojo D. Fernandez-Duque ir I. M. Thorntono atliktą tyrimą. Norėta pažiūrėti, ar rasis nesąmoningas pasikeitimo pastebėjimas, kaip buvo D. Fernandez-Duque ir I. M. Thorntono tyrime, darant ir kontrolinius bandymus. Kompiuterio ekrane vienas po kito buvo rodomi laikrodžio pavidalo apskritimai, kuriuose vietoj skaicių buvo matyti astuoni nedideli staciakampiai, kurių keturi stovėjo staciomis ir keturi gulėjo gulsciomis (žr. 1-ą pav.). Per kiekvieną bandymą buvo paeiliui pateikiami trys apskritimai. Pirmas bandymas truko 250 ms, paskui buvo 250 ms tarpelis. Antrame bandyme, irgi trukusiame 250 ms, pasirodžius apskritimui, vieno staciakampio padėtis buvo pakeista is stacios į gulscią ar priesingai. Apskritimui su staciakampiais pasirodžius trecią kartą, jame ryskumu issiskyrė du priesiais stovintys staciakampiai – tas, kuris buvo patyres pokytį, ir stovintis priesingoje pusėje. Dabar dalyvis pelytės rodykle turėjo nurodyti, kurio is tų dviejų staciakampių padėtis buvo pakeista. Tai atlikes, mygtuko nuspaudimu nurodė, ar vertinamą pokytį buvo suvokes sąmoningai, ar ne. Atlikus nesuvoktų pasirinkimų įvertinimą paaiskėjo, kad rezultatai nėra vienodi. Viena vertus, grupėje, kurioje buvo pakartojamas tyrimas nedarant kontrolinių bandymų, nesuvoktų pokycių tikslus pasirinkimas, priesingai D. Fernandez-Duque ir I. M. Thorntono bandymui, nevirsijo atsitiktinumo lygio. Kita vertus, grupėje, kurioje kontroliniai bandymai buvo atlikti, nesuvoktų pokycių tikslus pasirinkimas atsitiktinumo lygį virsijo. Sie rezultatai neteikia aiskios paramos hipotezei, kad galima nesąmoningai pastebėti pakitimą. Todėl ryžtasi antrą kartą tirti nesuvokto pokycio patyrimo reiskinį, bet sį kartą taikant sudėtingesnio turinio užduocių. Antrame tyrime taip pat norėta įvertinti du galimus nesuvokto pokycio pasirinkimo aiskinimus: nesuvokto pokycio užfiksavimo hipotezė ir santykinio sąmonės pasireiskimo hipotezė. Pagal pastarąją, nors pokytis ir nėra pastebimas, jis vis dėlto gali būti pasirinktas sąmoningomis pastangomis. Pavyzdžiui, nurodydamas, kurio staciakampip padėtis keitėsi, dalyvis gali sąmoningai taikyti atmetimo strategiją. Pagal ją jis renkasi staciakampį, stovintį priesais tą, kurio padėtis nesikeitė, taip didindamas galimybe atlikti teisingą pasirinkimą. Sios dvi hipotezės buvo tikrintos antrame tyrime. Bendrais bruožais sis tyrimas buvo panasus į pirmąjį, tik sudėtingesnė pasirinkimo užduotis. Siuo atveju pasirinkimui pateiktos staciakampių poros apėmė visus galimus derinius: poras, kurių staciakampiai stovėjo salimais, per vieną tarpinį staciakampį, per du ir per tris (priesingos poros). Suvedus rezultatus, ir sį kartą kontrolinių bandymų nedariusiųjų grupės nesuvoktų pokycių tikslus pasirinkimas nevirsijo atsitiktinumo lygio. Taciau grupės, kurioje buvo atlikti kontroliniai bandymai, rezultatai buvo kiek sudėtingesni. Nustatyta, kad rodant poras su salimais esanciais staciakampiais, tikslus pokycių pasirinkimas vyko atsitiktinumo lygiu. Taciau rodant tarpines staciakampių poras jis buvo aukstesnis, pasiekė net statistiskai aukstą lygį, kai poras skyrė vienas ir du staciakampiai. Autorių nuomone, siuos rezultatus santykinio sąmonės pasireiskimo hipotezė paaiskina tinkamiau, negu nesuvokto pokycio užfiksavimo hipotezė. Pagrindiniai žodžiai: pokycio aptikimas, suvokimas, numanomo pokycio aptikimas, sąmonė. Implicit detection of change: Can we do without awareness? Norvilas A., Miller J. C. Summary D. Fernandez-Duque and I. M. Thornton (2000) seemingly demonstrated “unconscious detection of change” (p. 338), i.e. a person being able to register stimulus change without being aware of it. However, as the authors themselves point out, their experiment might harbor a potential flaw: the failure to include a control condition. In a series of two experiments, we tested participants’ ability to detect change, while not being aware of it, both in the absence and in the presence of a control condition. With the control condition absent, both experiments failed to replicate D. Fernandez-Duque and I. M. Thornton’s finding of an increase in change detection for unaware trials. With the control condition present, change detection did exceed the chance level. We argue that a correlated conscious strategy hypothesis offers a better account of the change detection results for unaware trials than the unconscious change detection hypothesis. Keywords: change detection, awareness, implicit change detection, conscious strategy.