Mitä tarkoittaa aro?
Aro
Pohjoisin aro on metsäaro, jossa puita ja metsäsaarekkeita kasvaa ruohoisen avoimen kasvillisuuden keskellä. Eteläisen metsäaron maannos ei ole sateiden lajittamaa tai podsolisoitunutta, jolloin se sisältää jopa 15 % humusta 120 cm paksussa mustamultakerroksessa[1]. Tämä mahdollistaa monenlaisten ruohokasvien ja kukkien kasvun. 
Tyypillisellä arolla kasvaa Stipa festuca -heiniä, ja mustamullan paksuus on 40-60 cm, humusta 4-6 %[1]. Tästä etelään on erilaisia ruskomaannosvyöhykkeitä kuivasta arosta puoliaavikkoon. Varsinainen kastanjanruskea maannos on jo pohjoista puoliaavikkoa, jossa kasvaa Artemisia, Stipa, Festuca ja Artemisia, Festuca, kun humusta on 2,5-4 % 20-25 cm kerroksessa[1]. Eteläisellä puoliaavikolla kasvaa hajanaisesti lähinnä Artemisiaa ja vaivaispensaita, maannos on ruskeaa puoliaavikon maannosta, jossa humusta 1,5-2,5 % 10-15 cm yläkerroksessa[1]. Mutta esim. Kaspian alamaiden ja Kazahstanin kukkuloiden  puoliaavikoiden painumissa saattaa olla kosteaa ja kasvaa noin 30 cm korkeaa arokasvillisuutta 75-90 % peitolla[2]. Painumien kasvillisuus on tyypillisesti heiniä Festuca sulcata, Stipa lessingiana, S. capillata, Koeleria cristata ja Agropyron pectiniforme[2]. Painumat kattavat Kaspian puoliaavikoista noin 25 %[2]. Painumien reunat kattavat myös noin 25 % ja kasvavat muun muassa sipulinurmikkaa Poa bulbosa. Loppuosa Kaspian puoliaavikosta onkin tyypillistä marunavoittoista matalaa puoliaavikon kasvillisuutta. Puoliaavikko kattaa Kaspian alueesta 50-60 % ja kasvaa 15-20 cm korkeaa pensasmaista Artemisia pauciflora ja Kochia prostrata tai Camphorosma mon-speliacum kasvillisuutta 20-45 % peitolla.[2]